prop · GZ031d30 · 2011-09-20 00:00:00 — Anslaget uppgick till . I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att det finns skäl att företrädare för styrelsen för BUS ges möjlighet att i samband med den årliga budgetframställan föra en dialog med företrädare för . En sådan dialog har genomförts . Övriga ersättningar och bidrag till kulturskapare innefattar ersättning åt författare och översättare för nyttjandet av deras verk i form av talböcker som fördelas av . fördelades till detta ändamål. Fonogramersättningen utgår som kompensation för att musikaliska verk på fonogram och musikaliska verk i tryckt form lånas ut genom folk- och skolbibliotek. Ersättningen fördelas av och och uppgick till . Regeringens politik på området syftar till att professionella kulturskapare ska kunna leva på sin konstnärliga och kulturella yrkesverksamhet. Den statliga kulturpolitiken behöver fortsatt inrikta sig på att ha öppna och rättvisa stödsystem på det konstnärspolitiska området. Det är även viktigt att beakta kulturskaparnas ekonomiska, upphovsrättsliga och sociala villkor. Den litteraturutredning (Ku 2011:04, dir. 2011:24) som regeringen tillsatt har bl.a. i uppdrag att analysera de ekonomiska villkoren för yrkesverksamma upphovsmän på det litterära området. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag . För att kulturskapare ska kunna leva på sitt konstnärliga arbete krävs det att nya vägar skapas för att vidga deras arbetsmarknad. Kultursamverkansmodellen förutsätter att kulturskaparna ges möjlighet att vara delaktiga i dialogen med landstingen inför framtagandet av kulturplaner. Internationalisering och interkulturellt arbete fortsätter att vara en prioriterad uppgift inom kulturpolitiken, inte minst som ett sätt att vidga kulturskaparnas nätverk och arbetsmöjligheter. De statliga institutionernas strategiska utveckling är en av kulturpolitikens huvudfrågor, däri ingår ökade krav på samarbete mellan de statliga myndigheterna. Det är därför angeläget att den långsiktiga samverkan mellan och fortsätter att utvecklas. 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 18 237 tkr prisnivå. 3Motsvarar 18 210 tkr prisnivå. 4Motsvarar 18 211 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. Nämnden har till uppgift att besluta om statliga ersättningar och bidrag till bild-, form-, musik-, teater-, dans- och filmkonstnärer samt att hålla sig underrättad om konstnärernas ekonomiska och sociala förhållanden samt löpande bevaka trygghetssystemens utformning och tillämpning i förhållande till konstnärlig verksamhet. Tabell 8.4 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 5:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas () till följd av beräknande samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 5:1 . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till , respektive . 8.5.25:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 331 955 tkr prisnivå. 3Motsvarar 331 499 tkr prisnivå. 4Motsvarar 329 498 tkr prisnivå. Anslaget används för ersättningar och bidrag inom bild-, form-, musik-, teater-, dans-, ord- och filmområdet. är huvudansvarig myndighet för bidragsgivning inom området. Styrelsen för , som är en del av , fördelar bl.a. ersättning till bild- och formkonstnärer för att deras verk i offentliga institutioners ägo visas för allmänheten eller används på annat allmännyttigt sätt (visningsersättning). Den individuella visningsersättningen fördelas av Bildkonst Upphovsrätt i (BUS) på basis av det offentliga innehavet av konstnärens verk. Biblioteksersättning till upphovsmän av litterära verk för användning av deras verk genom de svenska folk- och skolbiblioteken fördelas av . Övriga bidrag till konstnärer fördelas i första hand av . De som enligt lagen (1992:318) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde fördelar bidrag under anslaget disponerar medel för administration under anslaget. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132022. Tabell 8.6 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 8.7 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas () till följd av beräknande samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Anslaget tillförs 2012-2014 för att ska inrätta en struktur för internationellt kulturutbyte på musikområdet. Därutöver tillförs anslaget för biblioteksersättningen bl.a. till följd av ökad utlåning vid folk- och skolbiblioteken. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till , respektive . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar myndigheten samt bidrag till regional arkivverksamhet. Tabell 9.1 Utgiftsutveckling inom Arkiv, utgiftsområde 17 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Resultatredovisningen görs mot de nya målen för den nationella kulturpolitiken som beslutat (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145), se avsnitt 4.3. har tidigare antagit mål för den statliga arkivverksamheten som kommer till uttryck i arkivlagen (1990:782). Målen syftar bl.a. till att öka möjligheterna att ta del av allmänna handlingar och annat arkivmaterial, till att tydliggöra och förstärka arkivens betydelse som källa till information och kunskap om samhället och dess utveckling samt till metod- och kunskapsutveckling inom arkivområdet (prop.1989/90:72, bet. 1989/90:KrU29, rskr. 1989/90:307). För att redovisa måluppfyllelsen utgår bedömningen från resultatet av verksamheten när det gäller kärnuppgifterna, bl.a. tillsynsverksamhet, bevarande och tillgängliggörande av arkivmaterial samt tvärsektoriellt samarbete. Bedömningen utgår vidare från insatser för att främja kvalitet och förmågan att förnya och utveckla verksamheten. är den samlade statliga arkivmyndigheten. fungerade som chefsmyndighet för landsarkiven och de administrativa systemen mellan myndigheterna var innan övergången samordnade. För att utveckla arbetet inom en nu rikstäckande myndighet beslutade om riktlinjer för en översyn av sin verksamhet och organisation. Syftet är att skapa en enhetlig myndighetsstruktur med arbetsformer som bidrar till att nå uppfyllelsen av verksamhetens mål. Arbetet ska slutföras . arbetar aktivt med att integrera jämställdhets- och mångfaldsperspektiven inom verksamhetens dagliga arbete. Det gäller såväl rekrytering som frågor inom kärnverksamheten. Som exempel kan nämnas att i urvalet av artiklar till Svenskt biografiskt lexikon är både jämställdhets- och mångfaldsperspektiven aktuella. Även barnperspektivet har fått en mer framträdande plats inom myndighetens verksamhet. Inom myndigheten är det särskilt landsarkiven som har arbetat med skolvisningar och framtagning av läromedel och s.k. undervisningslådor i samarbete med lärare. Tabell 9.2 Prestationer arkiv 20082010 Antal inspektioner (besök) förfrågningar (forskare och God arkivhantering och tillsyn totala antal tillsynsobjekt har minskat på grund av sammanslagningar av myndigheter. Det innebär dock inte att tillsynsobjekten i realiteten blivit färre eftersom de som var egna myndigheter finns kvar som organisatoriska enheter inom myndigheten. är den största förändringen inom tillsynsverksamheten att inspektioner på annat sätt än genom besök, det vill säga genom egenkontroll från myndigheternas sida, i princip har upphört. genomfördes totalt 124 inspektioner på plats, vilket är en minskning från föregående år. E-delegationen har varit en viktig plattform för myndighetens arbete med att samverka med andra myndigheter för att främja arkivhanteringen i förvaltningen. har deltagit i delegationens arbete med frågor om webbplatser, begrepp i e-förvaltningen och itstandardisering. Myndigheten har inom ramen för delegationen genomfört en förstudie om e- arkiv och e-diarium, en rapport lämnades till delegationen . har ett utkast till normering för statliga myndigheter genom författningssamling (RA- FS) tagits fram rörande ljud- och videomaterial, arkivlokaler och kommittéarkiv. arbete med att främja arkivverksamheten inom det kommunala området sker genom samrådsgruppen för kommunala arkivfrågor, som under året bl.a. tagit fram råd för kommuners och landstings utbildningsväsende. Ta emot, bevara och vårda Det arkivmaterial som förvaras hos är omfattande och under ständig tillväxt. Det rörde sig 2010 om pappershandlingar och ca 3,1 miljoner kartor och ritningar. Den ökande tillväxten har varit tydlig. Mätt i hyllmeter har pappershandlingarnas omfång ökat och antalet kartor och ritningar . Mottagandet av elektroniska handlingar och t.ex. ljud- och videoband varierar beroende på när myndigheterna levererar. mottogs en mycket stor mängd elektroniska filer, ca 159 000, vilket är en dubblering av föregående års mottagande. har myndigheten prioriterat utvecklingen av nya system för digitalt bevarande, för att kunna samordna arbetet med E- delegationens uppdrag till myndigheten om en förstudie om e-arkiv och e-diarium. Som exempel kan nämnas Digitala Arkiv (RADAR), som förberetts för driftsättning. Myndigheten har haft ett projekt om leveransfrågorna och har tagit fram riktlinjer för mottagande av leveranser från statliga myndigheter och utvecklat mallar för överenskommelser gällande såväl för enstaka leveranser som för ramöverenskommelser om leveranser. genomförs en särskild satsning inom myndigheten för att utveckla strategier och metoder för att bevara och tillhandahålla digitala stillbilder liksom analoga och digitala rörliga bilder och ljudupptagningar samt multimedia. digitaliserades video och ljud. finns några tydliga tendenser inom verksamhet med att tillhandahålla och tillgängliggöra arkivmaterial. En av riktningarna är minskningen av antalet forskarbesök. En annan är att försäljningen och uthyrningen av mikrokort gått ned kraftigt. fortsatte dock antalet framtagna volymer att öka och utlåningen av ADB- upptagningar ökade markant. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 fysiska besök kan förklaras av utläggningen av digitaliserat arkivmaterial på myndighetens webbplatser och det förklarar även det ökade antalet besök på dessa webbplatser. Myndigheten besvarade 2010 ett stort antal förfrågningar från andra myndigheter, forskare och allmänheten; sammantaget ca 123 000, vilket dock är en fortsättning på en nedåtgående utveckling . arbetar aktivt med att öka tillgängligheten till och överblicken över arkivmaterialet, inte minst genom att utveckla metoder som den nya digitala tekniken ger. Myndighetens reproduktionsverksamhet genom digitalisering sker storskaligt vid Mediakonverteringscentrum (MKC) i , . Även vid Svensk Arkivinformation (SVAR), en enhet inom , bedrivs skanning och indexering av arkivmaterial som sedan tillhandahålls på nätet mot avgift. MKC har bl.a. digitaliserat kyrkoarkiv och även stora mängder statligt och kommunalt lantmäterimaterial. Inom IMFIND, som syftat till att utveckla och testa indexerings- och söksystem för digitala bilder, har ca två miljoner bilder från fastighetsböcker i landsarkivet i och 500 000 bilder från Lantmäteriet skannats. Antalet digitala bilder hos var 2010 fler än 100 miljoner. Av dessa är ca 40 miljoner bilder tillgängliga via internet. Arbetet med att omhänderta kyrkobokföringsmaterial är det största leveransprojektet för landsarkivens del. Arkiven arbetar med att utveckla och hitta nya effektiva arbetsmetoder. Inom Svenskt biografiskt lexikon (SBL) har det färdigställts ett häfte . Myndighetens publicering av SBL på internet kommer att slutföras . Vid Svenskt Diplomatarium har arbetet med utgåvan av diplom och med att förbereda konverteringen av det datoriserade huvudkartoteket fortgått. Det internationella samarbetet på arkivområdet har varit omfattande. har många kontakter med internationella forskare, oftast som förfrågningar men även genom besök. Inom mer organisatoriska ramar har engagemang i och 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 (ICA). Även inom arbetet i EU är en aktiv part, som tillsammans med Kungl. på regeringens uppdrag bl.a. deltar i medlemsstaternas expertgrupp för digitalisering och digitalt bevarande. Tyngdpunkten i det internationella arbetet har legat på it-området med inriktning mot ökad samordning av standarder och system samt metoder för långsiktigt bevarande av digitalinformation. Pågående EU- projekt är Europeana 1.0, APEnet och DC-net. har bidragit med sammanlagt ca 40 miljoner digitala bilder till Europeanas sökportal på internet. Genom det arbete som bedrivs främjar att kulturarvet kan bevaras, användas och utvecklas för framtiden. Statens insatser på arkivområdet gör det möjligt för medborgarna att ta del av allmänna handlingar och annat arkivmaterial. Därmed upprätthålls offentlighetsprincipens krav och förutsättningar skapas för ökad kunskap på olika områden. verksamhet bidrar även till att främja möjligheten till bildning och kulturupplevelser. Arkivsektorn anpassas successivt till de förändrade förutsättningar som den digitala informationshanteringen innebär, även om utvecklingsbehov kvarstår vad gäller långsiktigt digitalt bevarande. I denna del finns också behov av ökat samarbete med förvaltningen i stort och med andra kulturarvsinstitutioner. Bedömningen är att arbetar på ett ändamålsenligt sätt med bevarandefrågorna och kan hantera leveranser av många olika mediatyper. Myndighetens kärnverksamhet kräver dock allt större insatser, till stor del beroende på den ökande volymen av moderna arkivhandlingar. Utöver det kräver övergången till digitaliserat arkivmaterial ny teknik och nya arbetssätt inom myndigheten. Deltagandet i E-delegationens arbete främjar hela den statliga förvaltningens övergång till e-förvaltning. Myndigheten fortsätter bl.a. att utveckla och effektivisera tillsynsarbetet på ett bra sätt och verksamheten bidrar i hög grad till att upprätthålla kvaliteten i de statliga myndigheternas arkivhantering. Bedömningen är även att myndigheten arbetat på ett bra sätt med tillgänglighetsfrågorna. En stor del av det mest efterfrågade arkivmaterialet finns numera tillgängligt i digital form. Arbetet med att utveckla formerna för tillgängliggörande bör dock fortsätta för att dessa ska bli mer användarvänliga. stöttar regionala och lokala ABM- projekt som syftar till samarbete mellan de olika kulturarvsinstitutionerna. Det är en viktig utveckling som skapar förutsättningar att nå ut till nya användargrupper. På så vis kan också det material som finns i arkiven ofta med lokal eller regional anknytning komma fler till del så att kulturarvet blir synligt och tar plats på fler ställen i samhället. Det gäller t.ex. i pedagogisk verksamhet eller i det regionala utvecklingsarbetet. 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 346 278 tkr prisnivå. 3Motsvarar 345 802 tkr prisnivå. 4Motsvarar 345 803 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader för som är statlig arkivmyndighet med särskilt ansvar för den statliga arkivverksamheten och för arkivvården i landet. är central förvaltningsmyndighet för arkivfrågor och har det högsta överinseendet över den offentliga arkivverksamheten. stadsarkiv och Värmlandsarkiv har funktion som landsarkiv inom respektive . Vid finns en verksamhet och en arkiv. Myndighetens avgiftsinkomster uppgick till ca . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 9.4 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 6:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas () till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. I enlighet med beräkningar i tidigare budgetproposition beräknar regeringen att anslaget minskar med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Vidare beräknar regeringen att tillskottet för att ska förvalta Estoniasamlingen minskar från till för åren 20122016. Regeringen beräknar att anslaget tillförs för mottagande av arkivmaterial från Domstolar. Vidare beräknar regeringen att anslaget tillförs för för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande av kulturarvet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 6:1 . och 2015 beräknas anslaget till 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar myndigheten . Vidare omfattas bidragen till kulturmiljövård och kyrkoantikvarisk ersättning samt i viss utsträckning det regionala kulturmiljöarbetet som bedrivs av länsstyrelserna. Tabell 10.1 Utgiftsutveckling inom Kulturmiljö, utgiftsområde 17 7:2 Bidrag till kulturmiljövård 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Resultatredovisningen görs mot de nya målen för den nationella kulturpolitiken som beslutat (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145), se avsnitt 4.3. har tidigare antagit mål för arbetet för kulturmiljön (prop. 1998/99:114, bet. 1999/2000:KrU7, rskr. 1999/2000:196). De övergripande målen för verksamhetsområdet är: -ett försvarat och bevarat kulturarv, -ett hållbart samhälle med goda och stimulerande miljöer och med kulturmiljöarbetet som en drivande kraft i omställningen, som kärnan i myndighetens uppdrag och beskriver hur myndigheten ska verka för att utveckla och stärka kulturmiljöarbetet. RAÄ är en av de statliga myndigheter som till följd av omställningen av försvaret har omlokaliserats genom att vissa delar av myndigheten har flyttats till . Omställningsprocessen slutfördes , men till följd av denna har myndighetens möjligheter att fullgöra sina uppgifter påverkats. Inom kulturminnesområdet har RAÄ arbetat med stöd och vägledning till länsstyrelserna som syftar till en mer enhetlig -allas förståelse, delaktighet och ansvarstillämpning av lagen (1988:950) om kultur- tagande för den egna kulturmiljön, -nationell och internationell solidaritet och respekt för olika gruppers kulturarv. Bedömningen av det nationella och det regionala kulturmiljöarbetets verksamhet och resultat utgår från måluppfyllelsen inom kärnuppgifterna, bl.a. kunskapsuppbyggnad, bidragsgivning och tvärsektoriellt samarbete. Bedömningen utgår vidare från förmågan att främja kvalitet och förmågan att förnya och utveckla verksamheten. () har som myndighet en sammanhållande roll i kulturmiljösektorns gemensamma utvecklingsarbete. Myndighetens uppdrag är att ha överblick över hela sitt ansvarsområde, driva kulturarvsfrågor i dialog med andra samhällssektorer, vara ett centralt stöd, samordna aktörer samt följa upp kulturmiljöområdets styrmedel och arbetssätt. RAÄ har en omfattande och komplex verksamhet, vilket kräver ständigt utvecklingsarbete. har en ny strategi och vision formulerats av myndigheten för perioden 20112013. Strategin lyfter fram kunskapsuppbyggnaden minnen m.m. RAÄ har tagit fram vägledningar och handböcker samt gjort uppföljningar. Ett exempel på ett prioriterat område där myndighetens vägledning efterfrågas är insatser för att hindra brott riktade mot kulturarvet. RAÄ har därför väglett länsstyrelser och andra myndigheter om hur kulturarvsbrott kan förhindras och hanteras. Regeringen har tillsatt en utredning (Ku 2011:2, dir. 2011:17) som har i uppdrag att lämna sådana förslag till förändringar av lagstiftningen inom kulturmiljöområdet som ska syfta till att öka möjligheterna att leva i, bruka och utveckla kulturskyddade fastigheter och miljöer. Utredningen har också i uppdrag att göra en redaktionell översyn av kulturminneslagen och lämna förslag till hur de särskilda nationella målen för arbetet med kulturmiljön kan tydliggöras och anpassas till de nya kulturpolitiska målen. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Inom samhällsbyggnadsområdet har RAÄ arbetat för att stärka förutsättningarna för att kulturarvet tas tillvara som en resurs i en hållbar samhällsutveckling. Insatser har bl.a. genomförts inom områdena landsbygd, hållbar stadsutveckling, regional tillväxt, kulturella och kreativa näringar och tillgänglighet. Regeringen beslutade att ratificera den europeiska landskapskonventionen och konventionen trädde i kraft . har gjort ett omfattande arbete för att förbereda ratificeringen. Arbetet har bl.a. handlat om att främja samverkan kring konventionen, att stödja utvecklingsarbeten rörande landskapsanalys och att analysera erfarenheter från andra länder om konventionens tillämpning. Samverkan och internationellt arbete RAÄ samverkar bl.a. med andra statliga myndigheter, utbildningsväsendet, organisationer och näringsliv. Myndigheten har ingått i referensgrupper för olika väg- och järnvägsprojekt. Myndigheten har också deltagit i samråd om miljö- och effektbedömning för den nationella och regionala åtgärdsplaneringen. RAÄ representerar tillsammans med i . I arbetet, som förankras i myndigheter och nätverk i och övriga , har insatser gjorts för att utveckla arbetet för hållbar utveckling, god förvaltning av världsarven, nya förbättrade arbetsformer och världsarvskonventionens framtid. har myndigheten, i samarbete med , genomfört ett internationellt seminarium om turism och hållbar utveckling i världsarvsområden i och . Inom världsarvsarbetet har myndigheten även bidragit till att bygga upp arkiv för hällristningar. De senare årens nedgång i volym för den arkeologiska uppdragsverksamheten har följts av en markant ökning . Tabell 10.2 Prestationer uppdragsarkeologi 20082010 Det ekonomiska resultatet har vänts från ett kraftigt underskott 2009 till ett överskott på . Organisationsförändringar och omställningsarbete har genomförts . Verksamheten har dimensionerats för att bättre kunna möta svängningar i uppdragsvolymen. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17