prop · GZ031d18 · 2011-09-20 00:00:00 — Genom samverkan i t.ex. Baltic Sea Region (BSRBCC) har KBV aktivt bidragit till att motverka kriminella nätverk. har samverkat med inom samtliga regioner och ett antal gemensamma fartygsvisitationer har gjorts varvid båda myndigheternas särskilda förmågor tagits tillvara, t.ex. narkotikasökhund från och dykare från KBV. Regeringen bedömer att KBV på ett tillfredsställande sätt har utfört verksamhet avseende bekämpning av den grova och gränsöverskridande organiserade brottsligheten och tullkontroll. har KBV tillsammans med beslutat om en gemensam tillsynsplan som övergripande styr fiskekontrollverksamheten. har utfört inspektioner till sjöss för att bl.a. kontrollera redskap, tillstånd, fiskeloggböcker och förbudsområden. Antalet utförda EU- gemensamma kampanjer (Joint , JDP) har ökat. En JDP- kampanj bedrivs tillsammans med flera medlemsländer inom EU där inspektionsresurserna samordnas i ett begränsat område med syfte att uppnå en effektivare fiskerikontroll. har avvecklat Fiskerikompetenscentret (FKC) och istället placerat tjänstemän på i till fördel för ett nytt myndighetsgemensamt fiskeriövervakningscentrum (Fishing monitoring center, FMC) som inrättades . Regeringen bedömer att KBV på ett tillfredsställande sätt har utfört verksamhet avseende kontrollverksamhet. Samordningsansvar av de civila behoven av sjöövervakning har regeringens uppdrag att utveckla och driva ett myndighetsgemensamt system för sjöinformation (sjölägesinformation och tilläggsinformation), SJÖBASIS. Systemet driftsattes internt inom KBV och övriga myndigheter fick tillgång till det . bedömer att arbetet med att samordna de civila behoven av sjöövervakning och därigenom samla befintlig information, gör att informationen kan utnyttjas på ett bättre sätt av de civila myndigheterna. är /2010 ledande part för ett EU- pilotprojekt om integrerad övervakning av de nordeuropeiska havsområdena. Projektet går under namnet MARSUNO - Surveillance North. I projektet ingår 24 myndigheter från 10 länder med kust mot och/eller . Projektet syftar till att skapa förutsättningar för ett effektiviserat informationsutbyte, så kallad ökad interoperabilitet, mellan medlemsstaterna samt tredje land. Vidare syftar projektet till att ta till vara synergier av ökat informationsutbyte mellan civila och militära myndigheter. Projektet utgår från redan existerande övervaknings- och kontrollsystem inom EU och hur dessa kan användas på bästa möjliga sätt. I projektet ingår även att föreslå åtgärder för att anpassa lagar och förordningar för att på så vis åstadkomma ett effektiviserat informationsutbyte mellan både civila och militära myndigheter. Vidare har MARSUNO upptagits som ett flaggskepp inom Östersjöstrategin. Till strategin hör en handlingsplan som är indelad i 15 prioritetsområden med sammanlagt cirka 80 åtgärder, så kallade flaggskepp. Sammantaget anser regeringen att KBV har genomfört civil sjöövervakning med gott resultat. Verksamheten har inneburit positiva effekter för KBV och de myndigheter som KBV samverkar med. Ökad integrering och samverkan Myndigheters behov av tillförlitlig och relevant sjöinformation kommer att öka , bl.a. för att utföra gränskontroller och bekämpa gränsöverskridande brottslighet. Den ökande trafiken till sjöss gör också att sjöinformation bidrar till att öka säkerheten och framkomligheten till sjöss. bör därför alla användare vara utbildade och anslutna till SJÖBASIS. Det gäller , Havs- och vattenmyndigheten, Försvarsmakten, , Polisen, Myndigheten för samhällsskydd och 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 beredskap, geologiska undersökning, , , och . Regeringen avser att fortsatt följa införandet av SJÖBASIS. En prioritering under det svenska ordförandeskapet i EU var att arbeta för en integrering av sjöövervakning och därmed öka möjligheterna till gränsöverskridande informationsutbyte mellan medlemsstaterna. Kommissionen har lagt fram en färdplan för det s.k. CISE- arbetet (Common Information Sharing Environment). har rådet fortsatt förhandla om slutsatser avseende genomförandet av färdplanen. bör även fortsättningsvis delta aktivt i detta arbete. Regeringen anser att en ökad integrering av sjöövervakning och informationsutbyte, både nationellt och inom EU, skapar förutsättningar för en förbättrad krishanteringsförmåga. Regeringen anser vidare att resultaten av arbetet med MARSUNO i såväl EU:s havspolitik som Östersjöstrategin är betydelsefulla och fortsatt bör stödjas även efter då projektet formellt ska avslutas. Projektets slutresultat kommer att analyseras och användas i kommissionens och rådets fortsatta arbete med den ovan nämnda färdplanen. bör inom ramen för brottsbekämpning inrikta arbetet på att förbättra och utveckla arbetsmetoder för att bekämpa den grova organiserade och gränsöverskridande brottsligheten. Regeringen anser att möjligheterna till ökad resurseffektivitet genom samverkan mellan de sjöverkande myndigheterna bör ses över. finns en begränsad samverkan mellan de myndigheter som har maritima resurser. Regeringen anser dock att samordningen och samverkan kan och bör stärkas. För att resurser, såväl civila som militära, i högre utsträckning ska nyttjas mer effektivt har regeringen beslutat om att tillsätta en utredning med uppdrag att föreslå ett effektivt och flexibelt nyttjande av samhällets maritima resurser genom stärkt operativ samordning av och samverkan mellan svenska statliga myndigheter med maritima uppgifter, förmågor och resurser (dir. 2011:43). Uppdraget ska redovisas . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) ska enligt sin instruktion se till att utbildning och övningar kommer till stånd inom sitt ansvarsområde. Myndigheten bedriver utbildning vid två verksamhetsställen: Revinge och . Genom omvärldsbevakning och analys av målgruppernas kompetensutvecklingsbehov har utbildningsutbudet anpassats och kvalitetssäkrats för att stärka samhällets kompetens inom samhällsskydd och beredskap. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har genomfört en utvärdering av utbildningssystemet inom området skydd mot olyckor med syfte att få fram underlag till fortsatt förbättringsarbete. För att stärka de olika aktörernas förmåga att leda och samverka vid stora olyckor och kriser genomfördes ett flertal kurser för kommuner, landsting, länsstyrelser, myndigheter och näringsliv. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har deltagit i och genomfört ett stort antal tvärsektoriella övningar bl.a. med fokus på förbättrad vinterberedskap och nationell informationssäkerhet. Vidare har deltagit i ett stort antal internationella krisberedskapsövningar inom bl.a. områdena searchand rescue vid jordbävning, geomagnetiska solstormar och på informationssäkerhetsområdet. har MSB inom ramen för arbetet med den nationella planen för tvärsektoriella övningar utarbetat en webbaserad kalender som visar de tvärsektoriella övningar som olika myndigheter kommer att bedriva . Detta förbättrar möjligheterna till övergripande övningsplanering och skapar möjlighet även till ökad nordisk samverkan. Vidare har en it-baserad övningswebb utvecklats för att ge stöd vid tvärsektoriella övningar. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap lämnade övningsstöd till bl.a. nio regionala samverkansövningar. Stöd lämnades även till () i framtagandet och genomförande av koncept the trainer-utbildning för att utlandsmyndigheterna självständigt ska kunna genomföra krisberedskaps- och ledningsövningar. Ett nationellt forum för inriktning och samordning av övningar etablerades under ledning av MSB. Forumet består av representanter från de myndigheter som omfattas av förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap. Etableringen innebär bl.a. att en ny form av samverkansövning ska genomföras som syftar till att utveckla den tvärsektoriella krishanteringsförmågan utifrån konstaterade förmågebrister. Regeringen anser att myndigheternas övningsverksamhet och det stöd som lämnats av MSB har bidragit till en ökad förmåga att hantera kriser i samhället. Samarbeten och former för samordning av olika myndigheters övningsverksamhet har gett förutsättningar för bättre och mer resurseffektiva övningar. Övningar är av stor betydelse för arbetet med skydd mot olyckor och krisberedskap. Den tvärsektoriella övningsverksamheten är särskilt viktig. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bör fortsatt arbeta utifrån strategin för tvärsektoriella övningar på nationell nivå som redovisades 2009 till (Försvarsdepartementet) (dnr Fö2009/2423/SSK). Inriktningen för övningar bör ta sin grund i erfarenheter från inträffade händelser, genomförda övningar samt myndigheters risk- och sårbarhetsanalyser och förmågebedömningar. Att privata aktörer ges en ökad roll i den tvärsektoriella övningsverksamheten är av stor vikt. Likaså vill regeringen framhålla vikten av att civila och militära aktörer övar samverkan gemensamt. Mot bakgrund av regeringens förslag om avveckling av beredskapspolisen finns behov av att polisen och Försvarsmakten övar tillsammans för att skapa effektiv användning av förstärkningsresurser. Vidare bör den internationella aspekten få ett ökat genomslag vid den tvärsektoriella övningsverksamheten eftersom det bidrar till en ökad förmåga att hantera kriser. Det är också viktigt att deltar i internationellt anordnade övningar. Utvärdering ingår som en naturlig del av övningsverksamheten, särskilt vid tvärsektoriella övningar. samhällsskydd och beredskap har en viktig roll att ta fram metoder för utvärdering samt kunna delta i utvärderingar. Särskild vikt bör läggas på att utvärdera identifierade brister i krishanteringen. Genom det nationella forumet för inriktning och samordning av övningar skapas viktiga förutsättningar för samordnad och resurseffektiv övningsverksamhet. Regeringen vill framhålla att ansvaret för att personalen inom en verksamhet är tillräckligt utbildad vilar på den som ansvarar för verksamheten. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har det övergripande uppdraget att verka för att utbildning inom området skydd mot olyckor och krisberedskap kommer till stånd. Myndigheten bör kontinuerligt utvärdera samhällets behov på området och vid behov initiera utbildnings- och övningsinsatser. Regeringen anser vidare att frågan om att åstadkomma ökad mångfald bland eleverna som genomgår utbildningen i skydd mot olyckor är prioriterad. Genom ökade satsningar på bl.a. information riktad till underrepresenterade målgrupper kan intresse väckas för en karriär inom området skydd mot olyckor så att samhället bättre avspeglas inom dessa yrkeskategorier. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bör pröva ytterligare åtgärder för att mer än åstadkomma en ökad mångfald bland de elever som genomgår utbildning i skydd mot olyckor. 4.4Samordning och stöd inför och vid olyckor och kriser Då en olycka eller kris inträffar är det viktigt att berörda myndigheter och andra aktörer skyndsamt får kännedom om vad som inträffat. En viktig förutsättning för att kunna agera är att det finns en lägesbild och att det råder en helhetssyn kring vilka åtgärder som bör vidtas för att ett samordnat arbete ska kunna ske. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) ska ha förmåga att bistå med stödresurser i samband med allvarliga olyckor och kriser samt stödja samordningen av berörda myndigheters åtgärder vid en kris. Exempel på händelser som krävde insatser är efter terrorattentatet i julhandel, stora mängder med snö och stark kyla över mellersta och samt askmolnet från vulkanutbrottet på . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap utövade sin samordnande roll bl.a. genom stöd till ett koordinerat beslutsfattande för ansvariga myndigheter och genom samverkanskonferenser med såväl länsstyrelser som centrala myndigheter. Stöd och råd har också i förekommande fall lämnats till näringslivet för deras planering. I den samordnande rollen bidrar myndigheten till att berörda aktörer kan kommunicera med allmänheten på ett samordnat sätt. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap tillhandahåller metoder, nätverk och tjänster som används av berörda myndigheter i kontakter med allmänheten. Exempel är webbplatsen och en myndighetsgemensam telefontjänst som sätts upp vid inträffade händelser för att hantera frågor från allmänheten. Som exempel ökade antalet besök på webbplatsen från ca 600 till ca 30 000 under askmolnet från vulkanutbrottet på . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har arbetat med att utveckla beredskap, att ta emot larm, hålla en lägesbild kontinuerligt uppdaterad utifrån omvärldsbevakning och fördjupad analys samt att vid behov gå upp i en särskild organisation. Vidare har ett arbete påbörjats med att kartlägga de experter som kan delta i nationella stödinsatser med målet att myndighetens personalpool ska omfatta insatspersonal för såväl nationella som internationella insatser. Regeringen bedömer att samordningsverksamheten har bidragit till att ansvariga myndigheter haft god kunskap om läget och varandras arbete. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 har bidragit till att sprida information mellan berörda aktörer på ett bra sätt. Regeringen bedömer också att myndigheternas budskap till allmänheten varit avstämda och samordnade vilket bidragit till en förhållandevis balanserad och saklig medierapportering. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap deltog i totalt 122 internationella räddnings- och katastrofinsatser samt andra biståndsfinansierade insatser såsom stöd till civil konflikthantering, stärkande av katastrofberedskap, tidig återuppbyggnad och humanitär minhantering. Insatser har genomförts i 39 olika länder. Jordbävningskatastroferna i och samt översvämningarna i dominerade , följt av stöd till genomförandet av konsulära och humanitära insatser under det tidiga 2011 i samband med konflikten i samt hanterandet av efterdyningarna av jordbävningen i . Området katastrofriskreducering fortsatte att utvecklas , både konceptuellt men också i fält. I till exempel, drivs ett projekt för att utveckla den nationella kapaciteten gällande sök- och räddningsförmåga i samband med naturkatastrofer. I genomförs ett flerårigt projekt för att stärka operativ och administrativ kapacitet gällande katastrofhantering. Liknande arbeten bedrivs också i västra och södra tillsammans med lokala partnerorganisationer. Inom området humanitär minhantering har insatser genomförts i (DRK), och . Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps bidrog fortsatt till civila krishanteringsinsatser internationellt i konfliktsituationer, framförallt inom ramen för EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik. Av de totalt ca 30 utsända till EU-insatserna deltog de flesta i rättstatsinsatsen i Kosovo (EULEX Kosovo) i (EUMM) och polisinsatsen i (EUPOL ). inleddes med en stor utmaning för internationell krishantering. Jordbävningen på var en av de största humanitära katastroferna . bidrog bl.a. med stöd genom MSB som tillsammans med partners inom ramen för det internationella humanitära nätverket (International Humanitarian , IHP) bl.a. byggde bostäder och arbetsplatser för ca 300 av FN:s biståndspersonal på plats. tog MSB även över ansvaret för en större lastbilsflotta på på uppdrag av (Programme, WFP). Detta är ett treårigt projekt inriktat på transporter av förnödenheter till platser svåra att nå. drabbades även av en mycket kraftig jordbävning. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, bidrog i det tidiga återuppbyggnadsarbetet med åtta broar samt tillhörande experter. Även översvämningskatastrofen i krävde ett omfattande internationellt hjälparbete. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bidrog bl.a. med två större vattenreningsinsatser som bilateralt stöd till den pakistanska katastrofhanteringsmyndigheten respektive på uppdrag av . Myndigheten bidrog också genom att skicka ett s.k. basläger efter förfrågan från WFP. Syftet med denna insats var att stödja internationella hjälporganisationer med boende, arbetsplatser och andra stödfunktioner för att underlätta deras arbete. En rad experter inom olika områden reste också till för att stödja olika FN-organ. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ställde också en miljöexpert till förfogande till och ungerska myndigheter efter att en damm med hydroxidslam brustit i med omfattande konsekvenser för människor och miljö. deltog , på regeringens uppdrag, i den av EU ledda insatsen, Operation med ett sjöövervakningsflygplan med besättning Uppdraget genomfördes i syfte att skydda FN:s mattransporter till samt för att stävja piratverksamheten i och i . har i en rapport redovisat erfarenheter från genomförd insats (dnr Fö2010/1681/SSK). Av rapporten framgår att uppdraget uppfattades som mycket positivt av den personal som genomförde uppdraget och att insatsen bidraget till att utveckla myndighetens operativa förmåga. betonar också vikten av att medel finns avsatta före en insats. Regeringen anser att kustbevakningsflyget bidrog till att säkra FN:s mattransporter till samt bidrog till en säkrare sjöfart i området. deltagande i operation är ett exempel på regeringens inriktning att stärka civil-militär samverkan i insatser internationellt. har även aktivt deltagit i olika FRONTEX-verksamheter t.ex. Operation Poseidon Sea i , där kustbevakningsflyget deltog under en månad , med flygplan och besättningar. Hanteringen av jordbävningen i samt följderna av den politiska krisen i inledde 2011. Efter att jordbävningen, med efterföljande och strålskyddskris, drabbat anmälde MSB de resurser myndigheten hade till förfogande att snabbt skicka till stöd för de japanska strävandena att komma till rätta med den kris som drabbat dem. Experter till förmån för FN:s respektive EU:s insatser, samt diverse skyddsutrustning, blev till slut det som myndigheten kom att skicka på begäran av japanska myndigheter. Myndigheten bidrog också med skyddsutrustning till förmån för den svenska ambassadpersonalen i och deras anhöriga. Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps insats i skedde i form av stöd till genomförandet av både konsulära och humanitära insatser. Myndigheten bidrog, bland andra tillsammans med och Försvarsmakten, till att evakuera både svenskar och andra européer samt repatriera tusentals utländska gästarbetare. Därtill tillhandahölls sjukvårdsmateriel till förmån för lokal sjukvård. Myndigheten bidrog också till att inom ramen för International Humanitarian och på förfrågan av UNHCR etablera ett kontor för flera FN-organisationer i flyktinglägret i . Ansvaret för det Svenska nationella ambulansflyget (SNAM) flyttades över från Transportstyrelsen till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. En fortsatt god beredskap råder för resursens användande. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 SNAM övades i samverkan med den nordiska stridsgruppen (NBG11). Scenariot var att NBG11 i samband med en insats drabbats av ett större skadeutfall vilket krävde en omedelbar hemtransport av skadade soldater. Målsättningen var att de övade skulle få en ökad förmåga att hantera en insats. I övningen ingick att pröva procedurer för alarmering, förvarning och beslutsprocesser, stab/ledning samt det operativa genomförandet av en insats. Övningen genomfördes med stor framgång. Ingen insats har ägt rum . I insatsverksamheten riktas fortsatt stort fokus mot kvinnors rättigheter och möjligheter i katastrofsituationer i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolutioner och 1820. Tillika pågår arbetet med att åstadkomma en jämnare könsfördelning vad gäller MSB:s insatspersonal. har arbetet fortsatt med att anpassa insatsverksamheten till olika miljöaspekter för att synliggöra verksamhetens miljöpåverkan, minska verksamhetens negativa miljöeffekter samt öka medvetenheten, förståelsen och kapaciteten för miljöintegrering inom de olika insatstyperna. Regeringen bedömer sammanfattningsvis att de genomförda insatserna har inneburit ett bra stöd till framförallt FN och EU, att viktiga lärdomar kunnat dras för det nationella arbetet samt att det katastrofriskreducerande arbetet liksom den civil-militära dimensionen utvecklats på ett positivt sätt. Arbetet med att utveckla generella rutiner, funktioner och förmågor bör fortsätta liksom arbetet med att ta tillvara synergier mellan den nationella och den internationella verksamheten. Erfarenheter från hanteringen av stora mängder med snö och stark kyla över mellersta och , askmolnet från vulkanutbrottet på , terrorattentatet i julhandel och andra händelser bör ligga till grund för att utveckla förmågan till koordinerat beslutsfattande och samordnad information till allmänheten bl.a. genom att identifiera och utveckla nätverk, metoder och stöd för det vardagliga arbetet. Arbetet med samverkanskonferenser och liknade forum bör 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 fortsätta med målet att dessa ska utvecklas och bli en viktig faktor i arbetet med att koordinera beslut vid en kris. Utvecklingsarbetet när det gäller befintliga instrument som t.ex. för information till allmänheten bör fortsätta. Förmågan att kunna organisera ett behovsbaserat stöd i form av t.ex. sök- och räddningsteam, resurser för sjukvård, vattenrening och informations- och kommunikationsteknologi bör fortsatt stärkas och utvecklas vid MSB för att kunna användas såväl inom ramen för räddnings- och katastrofinsatser internationellt som vid andra biståndsinsatser som t.ex. vid behov av freds- och säkerhetsfrämjande art, vid tidig återuppbyggnad och katastrofriskreducering, samt vid humanitär minhantering. Inriktningen bör vara att MSB ska vidareutveckla sin förmåga att bidra till internationella organisationers arbete genom insatser som är mer omfattande än enskilda sekonderingar. Det handlar dels om insatser som växer fram gradvis i dialog med uppdragsgivare och finansiärer inom områdena stärkande av katastrofberedskap, tidig återuppbyggnad och minhantering där myndigheten ofta stödjer med kunskap och sammanhängande koncept, dels om volymmässigt stora och oftast materieltunga, humanitära insatser. I ambitionen att genomföra fler omfattande insatser ligger också inriktningen att myndigheten ska utveckla sin förmåga att bidra med nyckelpersoner till internationella organisationers arbete med att skapa en helhetssyn vad gäller arbetet såväl före som under och efter en katastrof. Till insatser inom ramen för EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik ska MSB fortsatt primärt sekondera enskilda individer mot bakgrund av vikten av att andra EU-länder utvecklar sina egna resurser på insatsstödområdet och att EU utvecklar sin förmåga att genomföra insatsstöd. Det är fortsatt viktigt att MSB utvecklar integreringen av beredskapen för nationella och internationella insatser. Förmågor där myndigheten har en stark och unik kompetens bör prioriteras, t.ex. ett fortsatt utvecklande av moduler för räddnings- och katastrofarbete. Erfarenhetsåterföringen från gjorda insatser bör fortsatt utvecklas. Det katastrofriskreducerande arbetet, med fokus på förebyggande åtgärder, bör fortsatt vidareutvecklas i partnerskap med lokala, regionala och internationella aktörer. Syftet är att stärka motståndskraften hos särskilt sårbara samhällen och områden, katastrofhanterings- och beredskapsförmågan hos nationella myndigheter och institutioner i särskilt utsatta länder, samt katastrofberedskapsförmågan hos internationella, regionala och nationella humanitära organisationer som verkar för att avhjälpa följdverkningarna av katastrofer. Stärkt civil-militär samverkan är viktigt för att åstadkomma en mer effektiv användning av samhällets resurser. Samverkan vid strategiska och taktiska flygtransporter internationellt bör särskilt beaktas. De lösningar som utvecklar för civil-militär samverkan ska vara förenliga med de riktlinjer som finns på internationell nivå vad gäller militärt stöd till humanitära insatser. Regeringen avser att följa upp Totalförsvarets forskningsinstituts utvärdering av insatser inom ramen för EU:s Atalantainsats.