prop · GY0389 · 2011-03-17 00:00:00 — De menar att det, så som gällde enligt de tidigare arbetsrättsliga diskrimineringslagarna, bör införas en hänvisning i diskrimineringslagen till bestämmelserna i 38 och 39 §§ anställnings- skyddslagen. Företagarna anser att det bör sättas ett övre tak för skadeståndet. har anfört att förslaget såvitt kan bedömas endast har begränsade effekter för företag och att de därför avstår från att yttra sig. Skälen för regeringens förslag: Som framgått ovan finns inte någon uttrycklig bestämmelse i diskrimineringslagen som anger att en arbetsgivare som vägrar att rätta sig efter en dom, varigenom en domstol har ogiltigförklarat en uppsägning eller ett avskedande, ska betala ersätt- ning till arbetstagaren. För att det inte ska råda någon tvekan om att arbetsgivaren för sin vägran att rätta sig efter en domstols dom i ovan angivna fall ska betala ersättning till arbetstagaren bör betalnings- skyldigheten framgå av diskrimineringslagen. Hänvisningen i 6 kap. 8 § diskrimineringslagen till 39 § första stycket första meningen anställ- ningsskyddslagen bör tas bort. En ny paragraf bör införas i diskrimine- ringslagen av innebörd att om en arbetsgivare vägrar att rätta sig efter en dom om ogiltigförklaring av en uppsägning eller ett avskedande ska anställningsförhållandet anses som upplöst och arbetsgivaren ska betala ersättning till arbetstagaren för sin vägran. Ersättningens storlek bör bestämmas enligt vad som är skäligt med beaktande av arbetstagarens lön och sammanlagda anställningstid hos arbetsgivaren när anställningsförhållandet upplöses. Det är inte lämpligt att som i 39 § anställningsskyddslagen och som några remissinstanser förespråkat ange en schablon för hur många månadslöner som ersätt- ningen ska motsvara. En sådan i förväg standardiserad norm för ersätt- Prop. 2010/11:89 ningens storlek vore föga förenlig med de skäl som anfördes lagstiftningsärende då hänvisningen till den s.k. takregeln i 38 § anställ- ningsskyddslagen avskaffades i diskrimineringslagen, jfr prop. 2007/08:95 s. 403 f. Ersättningen bör bestämmas utifrån den lön som arbetstagaren rent faktiskt hade när anställningen upphörde. Med lön bör här avses det- samma som i 39 § anställningsskyddslagen. I rättsfallet AD 1996 nr 35 fann Arbetsdomstolen att uttrycket månadslön i 39 § anställnings- skyddslagen syftar på den direkta kontantersättningen och alltså inte innefattar andra anställningsförmåner. I rättsfallet AD 1997 nr 84 kom domstolen fram till att bestämmelsen i 39 § tar sikte på den ordinarie månadslön som arbetstagaren har fått och att det därför inte ska göras något påslag för semesterersättning. Vilken ersättning som är skälig ska vidare på samma sätt som är fallet enligt anställningsskyddslagen bedömas utifrån arbetstagarens samman- lagda anställningstid hos arbetsgivaren när anställningsförhållandet upp- löses. Den bör alltså i princip sättas högre när en längre anställning upp- hört än när fråga är om en anställning av kortare varaktighet. Det bör framgå direkt av bestämmelsen att ersättningen inte ska bestämmas till ett lägre belopp än vad som följer av 39 § andra och tredje styckena anställningsskyddslagen. 7Sekretess i ärenden och mål enligt föräldraledighetslagen Regeringens förslag: Sekretess ska gälla för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden i ärenden hos Diskrimine- ringsombudsmannen om missgynnande behandling enligt föräldra- ledighetslagen. Motsvarande ska gälla för sådana uppgifter i mål om missgynnande behandling. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Förslaget har justerats med anledning av att skollagen (2010:800) ska börja tillämpas . Remissinstanserna: , Kommuner och Landsting, i (LO) och akademikers centralorganisation () tillstyrker förslagen. () tillstyrker förslagen, men anger att sekretessen endast ska omfatta uppgifter om enskilds personliga och ekonomiska förhållanden och inte ärendet eller målet i sig. kan acceptera förslagen, men anger att sekretessen endast ska omfatta uppgifter om en enskilds personliga och ekonomiska förhållanden och inte ärendet eller målet i sig. Justitiekanslern och har inga invändningar mot förslagen. Kammarrätten i , Arbetsdomstolen och Tidningsutgivarna har ingen erinran mot förslagen. ombudsmän, och Stock- holms universitet har inga synpunkter på förslagen. Övriga remiss- Prop. 2010/11:89 instanser har avstått från att yttra sig. Skälen för regeringens förslag , vars verksamhet och ansvarsområde togs över av , har bl.a. i myndighetens remissvar över betänkandet En sammanhållen diskrimine- ringslagstiftning (SOU 2006:22) uppmärksammat regeringen på att sekretessen enligt dåvarande 9 kap. 21 § sekretesslagen (1980:100), dvs. nuvarande 33 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), inte omfattar ärenden i vilka myndigheten för talan för en enskild med stöd av 25 § föräldraledighetslagen (1995:584). föreslår i sitt remissvar att sekretessen utökas i detta hänseende. Regeringen anger i prop. 2007/08:95 Ett starkare skydd mot diskrimine- ring att det, innan en ändring av den aktuella bestämmelsen övervägs, också bör ses över om domstolssekretessen enligt tidigare 9 kap. 20 § sekretesslagen, dvs. nuvarande 36 kap. 4 § offentlighets- och sekre- tesslagen, bör ändras i motsvarande mån. Enligt 33 kap. 1 § första stycket 1 offentlighets- och sekretesslagen gäller sekretess för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållan- den i ärende hos om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. Sekretess enligt bestämmelsen gäller i ärenden enligt diskrimineringslagen (2008:567) och i annat ärende som rör råd- givning åt enskild. I 16 § föräldraledighetslagen finns ett förbud mot missgynnande av skäl som har samband med föräldraledighet enligt lagen. Missgynnande- förbudet tar sikte på ett antal uppräknade situationer som rör förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare eller arbetssökande. Som exempel på sådana situationer kan anges att arbetsgivaren beslutar i en anställ- ningsfråga, tar ut den arbetssökande till anställningsintervju, leder och fördelar arbetet, tillämpar löne- eller andra anställningsvillkor samt säger upp eller avskedar arbetstagare. I 17 § föräldraledighetslagen finns en regel om ogiltigförklaring av en uppsägning eller ett avskedande i fall där åtgärden skett enbart av skäl som har samband med föräldraledigheten. har rätt att föra talan för en enskild arbetssökande eller arbetstagare i en tvist enligt 16 eller 17 § föräldra- ledighetslagen om en arbetstagarorganisation som enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister har rätt att föra talan för den enskilde väljer att inte göra det. handlägger således inte bara ärenden enligt diskrimineringslagen utan även ärenden angående missgynnande I den bestämmelse i offentlighets- och sekretesslagen som gäller för myndigheten nämns dock uttryckligen endast ärenden enligt diskrimineringslagen. Om sekretess ska kunna gälla för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden i annat ärende måste detta ärende röra rådgivning åt enskild. Det ovan sagda kan, som bl.a. tidigare påpekat i ett remissyttrande, leda till problem i ärenden om miss- gynnande enligt föräldraledighetslagen. Även i sådana ärenden före- kommer uppgifter om ekonomiska och personliga förhållanden som kan vara känsliga för den enskilde eller den enskildes närstående och som på samma sätt som i ärenden enligt diskrimineringslagen bör kunna omfattas av sekretess om skaderekvisitet är uppfyllt. Sekretess torde inte i alla sådana situationer kunna gälla med hänvisning till att ärendet rör rådgivning åt enskild. Som anger är intresset av att skydda den personliga integriteten lika starkt vid ärenden och mål om missgynnande enligt föräldraledighetslagen som vid diskrimineringsärenden. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att den aktuella bestämmelsen i offentlighets- och sekretesslagen utökas till att omfatta uppgifter om enskildas ekonomiska eller personliga förhållanden även i ärenden angående missgynnande enligt föräldraledighetslagen. Samma skade- rekvisit bör gälla i fråga om sekretess för sådana uppgifter i dessa ärenden som i andra ärenden som anges i bestämmelsen. Sekretess bör således gälla om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. Enligt 36 kap. 4 § offentlighets- och sekretesslagen gäller sekretess hos domstol för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållan- den om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider avsevärd skada eller betydande men om uppgiften röjs i vissa typer av mål. Dessa mål är mål om kollektivavtal samt mål om tillämpningen av lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, lagen (1982:80) om anställningsskydd, 3133 §§ lagen (1994:260) om offentlig anställning, 411 §§ lagen (1994:261) om fullmaktsanställning, 37 §§ lagen (2002:293) om förbud mot diskriminering av deltids- arbetande arbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställning, 2 och 5 kap. diskrimineringslagen samt 14 a kap. 712 §§ skollagen (1985:1100), efter 6 kap. 712 §§ skollagen (2010:800). Uppräkningen av måltyper i vilka sekretess gäller för uppgifter om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden omfattar inte mål enligt föräldraledighetslagen. Även i sådana mål kan, som redan konsta- terats ovan, förekomma uppgifter av personlig eller ekonomisk natur som kan skada en enskild eller närstående om de röjs och som bör kunna skyddas genom sekretess. När talan förs i domstol av kommer sådan sekretess som gäller för uppgifter i handlingar hos ombudsmannen att gälla för dessa uppgifter även i domstolen när handlingarna lämnats över dit, 43 kap. 2 § offentlighets- och sekretesslagen. Denna bestämmelse om sekundär sekretess täcker dock inte sådana uppgifter som lämnats direkt till domstolen. Bestämmelsen rör heller inte den situationen att det är en arbetstagarorganisation som för talan för den Prop. 2010/11:89 enskilde enligt föräldraledighetslagens bestämmelser. Mot den bakgrunden finns skäl att införa en bestämmelse om primär sekretess för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållan- den även i domstol i mål enligt 16 och 17 §§ föräldraledighetslagen på motsvarande sätt som gäller för exempelvis mål enligt diskriminerings- lagen och som motsvarar den föreslagna ändringen i sekretess- bestämmelsen för ärende hos . Samma skaderekvisit bör gälla i fråga om sekretess i dessa fall som för andra fall som anges i den aktuella bestämmelsen. Det saknas skäl att i nu aktuella situationer avvika från vad som gäller beträffande sekretessens längd samt rätten att offentliggöra och meddela uppgifter för övriga situationer enligt de aktuella bestämmelserna i offentlighets- och sekretesslagen. TCO har i sitt remissyttrande även anfört att det finns behov av en änd- ring i lagen (1982:80) om anställningsskydd. Organisationen anser att även en föräldraledig arbetstagare med tidsbegränsad anställning som påbörjat sin ledighet i anslutning till att anställningen upphör ska ges rätt till företrädesrätt. Regeringen konstaterar att det inte finns något bered- ningsunderlag för denna fråga. 8Sekretess i ärenden om introduktions- ersättning Regeringens förslag: Sekretess ska gälla i ärenden om introduktions- ersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har haft något att invända mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Kommunerna kan lämna nyanlända invandrare introduktionsersättning enligt lagen (1992:1068) om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar. Introduktionsersättning är ett alternativ till försörjningsstöd enligt social- tjänstlagen (2001:453). Inom gäller sekretess enligt 26 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Enligt fjärde stycket samma paragraf, i den lydelse som gällde fram till , jämställs ärenden om introduktionsersättning för flyktingar och vissa Prop. 2010/11:89 andra utlänningar med socialtjänst. trädde den s.k. etableringsreformen i kraft. Ersättningarna till enskilda i det system med etableringsinsatser för nyanlända invandrare som då infördes handläggs inte av kommunerna utan av Arbetsförmedlingen och . Därför upphävdes lagen om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar . Av övergångsbestämmelserna framgår att de som inte omfattas av de nya bestämmelserna framför allt är personer som har rest in i landet före utgången av och som har uppehållstillstånd vid inresan, samt personer som har beviljats uppehållstillstånd före utgången av (se punkten 2 i ikraftträdandebestämmelserna till lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare). I samband med reformen beslutade på förslag av regeringen att ändra offentlighets- och sekretesslagen så att ärenden om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar inte längre jämställs med socialtjänst (se prop. 2009/10:60 s. 121 f.). I övergångsbestämmelsen till lagen (2010:208) om ändring i offentlighets- och sekretesslagen anges att för uppgifter i sådana ärenden och i sådan verksamhet där handlingarna omhändertagits för arkivering gäller bestämmelserna i 26 kap. 1 § i sin äldre lydelse. Även om introduktionsersättning i normalfallet inte ingår som en del i etableringsprocessen efter kan kommunerna fort- sätta att betala sådan ersättning till personer som inte omfattas av etableringsreformen, t.ex. om de beviljats uppehållstillstånd före utgången av . I dessa ärenden gäller ingen sekretess. Övergångsbestämmelsen till lagen (2010:208) om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) bör därför ändras så att även ärenden om introduktionsersättning omfattas av sekretess enligt 26 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen. 9 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser Regeringens förslag: De nya övertidsbestämmelserna ska gälla . Medgivanden som har meddelats av Arbets- miljöverket enligt 19 § i dess äldre lydelse gäller fortfarande. förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. har föreslagit att lagändringarna ska träda i kraft . Remissinstanserna: Ingen remissinstans har några särskilda syn- punkter angående ikraftträdandet eller övergångsbestämmelsen. Skälen för regeringens förslag: Det är rimligt att de nya bestämmel- Prop. 2010/11:89 serna införs . föreslagit bör det tydliggöras att redan meddelade dispenser av Arbets- miljöverket enligt 19 § fortfarande gäller. Regeringens förslag: Den nya bestämmelsen ska gälla . För arbetsställen där arbetsmiljösamrådet regleras av kollektivavtal vid ikraftträdandet ska lagen tillämpas . Utredningens förslag: Utredningen har inte föreslagit någon bestäm- melse som medger ett senare ikraftträdande i de fall arbetsställena om- fattas av kollektivavtal om arbetsmiljösamråd. Remissinstanserna: Regeringen har inhämtat synpunkter under hand från i (LO), Tjänstemännens Central- organisation (TCO), akademikers centralorganisation (), , Kommuner och Landsting och Arbetsgivar- verket, som tillstyrkt en bestämmelse om senare ikraftträdande när kollektivavtalen reglerar arbetsmiljösamrådet. Skälen för regeringens förslag: Den nya bestämmelsen bör träda i kraft . För arbetsställen där arbetsmiljöfrågor behand- las av samrådsorgan som regleras i kollektivavtal som finns vid ikraft- trädandet, bör kravet att peka ut ett organ som skyddskommitté inte börja gälla förrän . Det kan antas att ett stort antal lokala avtal inte uppfyller kravet att tydligt peka ut det eller de organ som ska utgöra skyddskommitté. En övergångstid är därför nödvändig för att ge arbetsmarknadens parter möjlighet att anpassa de befintliga avtalen till den nya lagregeln. 9.3Diskrimineringslagen och offentlighets- och sekretesslagen Regeringens förslag: Ändringarna i diskrimineringslagen och offentlighets- och sekretesslagen ska träda i kraft . De nya bestämmelserna i diskrimineringslagen ska tillämpas endast vid bestämmande av ersättning med anledning av en dom som har meddelats efter ikraftträdandet. Promemoriornas förslag: Några förslag fanns inte i promemoriorna. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna berör frågorna Skälen för regeringens förslag: De nya bestämmelserna bör enligt regeringens mening träda i kraft , det vill säga . Det bör klart framgå i vilka fall de nya bestämmelserna i diskrimine- ringslagen (2008:567) ska tillämpas. Regeringen föreslår därför att de nya bestämmelserna ska tillämpas endast vid bestämmande av ersättning Prop. 2010/11:89 med anledning av en dom som har meddelats efter ikraftträdandet. För de flesta arbetstagare hanteras frågor om övertid och mertid enligt bestämmelser i kollektivavtal. Hur mycket övertid som får tas ut beror på vad man kommer överens om i det aktuella kollektivavtalet. Om ett kollektivavtal inte kan träffas förutsätter uttag av extra övertid respektive mertid att arbetsgivaren får dispens för detta av . Likaså förutsätter uttag av nödfallsövertid än från arbetets början att tillstånd för detta meddelas av . Att söka dispens genererar administration hos företagen. Förslagen i denna proposition syftar till att förenkla företagens hantering av dessa övertids- och mertidsfrågor och på så sätt minska deras administrativa bördor. Det är svårt att uppnå liknande administrativa lättnader på andra sätt än genom de lagändringar som föreslås i denna proposition. Arbetsmiljö- verket har bedömt att lagändringar är nödvändiga och att man inte genom t.ex. ett förenklat dispensförfarandet kan uppnå samma effekter. Regeringen delar denna bedömning. Det faktum att myndighetsdispens måste sökas innebär i sig administrativa uppgifter för företagen. Att istället slopa de särskilda övertids- respektive mertidsbegränsningarna skulle minska de administrativa bördorna väsentligt, men medföra icke acceptabla konsekvenser ur skyddssynpunkt. Som redovisats i avsnitt 4 anser regeringen att borttagandet av kravet på dispens bör åtföljas av åtgärder som syftar till att säkerställa ett korrekt tillämpande av de nya reglerna om extra övertid, extra mertid och Det bedöms inte finnas något lämpligt alternativ för att uppnå detta än det i propositionen redovisade förslaget om ingripande av I syfte att inte ålägga skyddsombuden ett för brett ansvarsområde i arbetstidshänseende, väljs dock ett mer begränsat för- slag än det som lagts fram av (se avsnitt 4.5). ombudens befogenheter enligt arbetstidslagen ska således bara avse de nya bestämmelserna om extra övertid, extra mertid och nödfallsövertid. Vilka berörs av regleringen? Enligt beräkningar tillämpar mer än hälften av alla arbetsgivare med minst en anställd arbetstidslagen fullt ut eftersom man Det betyder att mer än hälften av alla arbetsgivare i princip kommer att omfattas av de nya reglerna. tagare kan dock konstateras att det stora flertalet arbetstagare omfattas av Enligt medlingsinstitutets årsrapport (Avtals- Prop. 2010/11:89 rörelsen och lönebildningen 2009) omfattas av alla arbets- tagare av kollektivavtal. Eftersom kollektivavtal är vanligare i större företag kan de ändrade reglerna främst antas få betydelse för mindre företag. Den offentliga sektorn täcks i princip helt av kollektivavtal. De föreslagna reglerna är generella och gäller därför i alla branscher, natur- ligtvis med undantag för sådant arbete som inte omfattas av lagen (se 2 § arbetstidslagen). Kostnadsmässiga och andra konsekvenser påpekar att införandet av en möjlighet för skydds- ombud att ingripa med stöd av arbetstidslagen kan innebära att vissa utbildningsinsatser behöver göras. Omfattningen av sådana utbildnings- insatser måste dock bedömas vara mycket ringa och ansluter till det ansvar som enligt 6 kap. 4 § arbetsmiljölagen arbetsgivare och arbets- tagare gemensamt har för att skyddsombud får erforderlig utbildning. I övrigt bedömer inte att förslagen får några nämnvärda effekter i form av utökade kostnader. Regeringen delar i allt väsentligt denna bedömning. Tvärtom avses förslagen leda till administrativa lätt- nader för företagen (se vidare nedan). efterlyser en jämställdhetsanalys och vill att förslagen analyseras utifrån funktionshinder, ålder och föräldra- Regeringen har med anledning härav från Verket har gått igenom inkomna dispensansökningar avseende övertid och mertid . Av de totala antalet personer som omfattats av ansökningarna, knappt 50 , avser endast ett ärende extra mertid. Alla andra ärenden avser extra övertid. vägande delen av ansökningarna avser män. Flest ansökningar har gjorts inom områdena bygg och anläggning samt verkstadsindustri. alla ansökningar utom en män. Endast inom hälso- och sjukvårdsområdet är antalet ansökningar fler för kvinnor än för män, men det totala antalet under de båda åren avser endast elva personer. funktionshinder, ålder och föräldraskap framgår inte av Arbetsmiljö- Antalet dispensansökningar i de frågor som proposi- tionens förslag omfattar är så begränsat att det är svårt att göra den typ av fördjupade analyser som efterfrågar. påpekar att övertidsarbete i stor omfattning kan öka risken för ohälsa och misstag som kan leda till olyckor, men framhåller att avgörande forskning saknas om sambandet mellan större övertidsuttag och säkerhet och hälsa. Verket betonar att avsikten med förslagen inte är att övertidsuttagen generellt sett ska öka och framhåller att sådana tendenser kan motverkas genom tillsynsinsatser och de före- slagna befogenheterna för skyddsombuden att ingripa. Påverkan på skyldigheter i EU och FN och rådets direktiv /88/EG om arbetstidens för- läggning i vissa avseenden innehåller inga särskilda bestämmelser om begränsning av uttag av övertid eller mertid. den sammanlagda arbetstiden får uppgå till i genomsnitt högst Genomsnittet får beräknas över som mest en tolv- Dessa bestämmelser är genomförda i arbetstidslagen och påverkas inte av propositionens förslag. Inte heller i övrigt har förslagen någon påverkan på skyldigheter i EU. Regeringen bedömer vidare att propositionens förslag är förenliga med svenska åtaganden i den Internationella arbetsorganisationen (). särskilt intresse i detta sammanhang är konvention nr 47 om fyrtio- Regeringen noterar vad anför i sin rapport (s. 43-44) om behovet av eventuella informationsinsatser m.m. vid ett införande av de föreslagna reglerna. Särskilt om administrativa kostnader De administrativa kostnaderna förenade med dispensförfarandena i arbetstidslagen har av (numer ) bedömts vara synnerligen begränsade beroende på det låga antalet dispensansökningar (rapporten kostnader på det arbetsrättsliga området, R 2006:03). Några nämnvärda administrativa kostnads- minskningar kvantitativt sett kommer därför propositionens förslag inte Det finns dock anledning att framhålla att förändringen bedöms innebära en reell administrativ lättnad för de företag utan kollektivavtal som behöver ta ut extra övertid respektive mertid samt nödfallsövertid Kravet att i sådana situationer söka dispens hos ersätts av en möjlighet att ta ut sådan övertid respektive mertid direkt med stöd av lagen, givet att vissa förutsättningar Den nya befogenheten för skyddsombud att ingripa med stöd av arbetstidslagen bedöms få en mycket ringa påverkan på företagens Förslaget i denna del följer systematiken i motsvarande bestämmelse i 6 kap. 6 a § arbetsmiljölagen. ministrativa kostnaden för arbetsgivare att lämna en skriftlig bekräftelse på skyddsombudets begäran enligt bestämmelsen uppskattade till ca totalt för samtliga arbetsgivare . bedömer att den i förevarande lagrådsremiss föreslagna bestämmelsen om skyddsombuds möjligheter att ingripa kommer medföra väsentligt lägre kostnader än så. Området för skyddsombudens befogenheter enligt arbetstidslagen föreslås nämligen vara avsevärt mindre än motsvarande