prop · GZ031d31 · 2011-09-20 00:00:00 — har därför fått i uppdrag av regeringen att utvärdera effekter i ett urval av de 134 projekt som och länsstyrelserna beviljat stöd för att stärka tryggheten i stads- och tätortsmiljöer ur ett jämställdhetsperspektiv (dnr S2011/6087). ska sammanställa erfarenheterna från arbetet med utvärderingen av projekten. I uppdraget ligger också att med vunna erfarenheter som grund redovisa hur frågorna kan integreras i samhällsplanering och bebyggelseutveckling. Erfarenheterna och redovisningen av hur frågorna kan integreras i samhällsplaneringen ska spridas till berörda aktörer, exempelvis i form av konferenser, seminarier och liknade. ska i arbetet samverka med länsstyrelserna och samråda med Kommuner och Landsting och andra berörda aktörer. Uppdraget ska redovisas . olika sätt beskriver hur det går att arbeta med att stärka tryggheten ur ett jämställdhetsperspektiv har tagits fram av . Dessa är Jämställdhet på dagordningen, vyerna, Plats för trygghet, Trygghetsvandring - en vägledning, Trygghetsvandring - tankar på vägen. Slutrapporten från heter Att stärka tryggheten i stads- och tätortsmiljöer ur ett jämställdhetsperspektiv. Barns och ungas inflytande i samhällsplaneringen Målet för regeringens barnrättspolitik är att barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt till delaktighet och inflytande. De kommunala verksamheterna, inklusive samhällsplaneringen, är enligt regeringens bedömning viktiga arenor för barns rätt att komma till tals, vara delaktiga och utöva inflytande i de beslut som berör dem. Regeringen har gett i uppdrag att i samråd med initiera, samordna och stödja kommunala försöksverksamheter som involverar barn och unga i samhällsplaneringen (dnr S2009/9431). Syftet är att öka barn och ungas inflytande i kommuners samhällsplanering. Uppdraget ska slutredovisas till regeringen . Arbetet med att tydliggöra och klarlägga hur bulleraspekter ska beaktas i samband med prövning av den framtida samhällsutvecklingen fortgår. En rad aktiviteter har initierats i syfte att åstadkomma en ökad samsyn bland myndigheter när det gäller frågan om buller. har med stöd av sin nya instruktion en samordningsroll för omgivningsbuller. Verket har utarbetat en verksamhetsbeskrivning för en ny utformning av samordningen av omgivningsbuller och de kommande årens arbete inom bullerområdet. Syftet med arbetet är bl.a. att tillsammans med berörda myndigheter, bl.a. , och , identifiera och beskriva konflikter dels mellan myndigheternas uppdrag, dels inom miljömålssystemet och inom lagstiftningen samt att rapportera identifierade konflikter till . Arbetet ska också bidra till att en god ljudmiljö uppnås som det preciseras i miljökvalitetsmålen Hav i balans samt levande kust och skärgård, Storslagen fjällmiljö och God Bebyggd miljö Kommuner och Landsting har tillsammans med berörda myndigheter (, , och ) tagit initiativ till ett projekt i syfte att kommunicera det som myndigheterna är överens om inom bullerområdet samt att visa på möjligheter till förbättringar. Projektet påbörjades och avses bedrivas fram till . Syftet är att ta fram gemensamma budskap om buller och förmedla dessa till berörda aktörer. De angivna organisationerna har, genom att tillsammans underteckna ett dokument , givit uttryck för denna gemensamma viljeinriktning. har givit ut publikationen Trafikbuller och nybyggda bostäder. Avsikten med rapporten har varit att öka kunskapen om bullerexponering vid nybyggda bostäder. studie avser ljudnivåer utomhus vid bostäder byggda . byggdes totalt 232 000 lägenheter varav 137 000 i flerbostadshus. Studien avser bostäder i flerbostadshus. Av rapporten framgår sammanfattningsvis att av de uppförda lägenheterna vid någon del av bostaden exponeras för ljudnivåer från vägtrafik på över (det av beslutade riktvärdet för ekvivalent trafikbuller utomhus). exponeras för mer än på trafiksidan. Av dessa bostäder bedömer ett fåtal som riktigt dåliga rent ljudmässigt eftersom tillgång till en ljuddämpad sida () eller ostörd utevistelse i anslutning till bostaden helt saknas. Av rapporten framgår också att av de lägenheter som har byggts exponeras för ljudnivåer över från järnväg. Dessa lägenheter ligger ofta i närheten av en järnvägsstation. Rapporten anger vidare att det finns en svagt stigande trend som visar att det blir allt vanligare med nybyggda bostäder i trafiknära, bullerutsatta lägen. I redovisning anges också att antalet personer som exponeras för vägtrafikbuller över bedöms uppgå till 1,5 miljoner och att antalet bullerexponerade har ökat . En viktig orsak till detta är att trafiken har ökat . Regeringen följer de pågående projekten och är angelägen om att de bidrar till en ökad samsyn till gagn för såväl enskilda som för kommuner 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 och andra berörda inom plan-, bygg-, bostads- och miljöområdena. Hållbart samhällsbyggande innebär bl.a. att klimatpåverkan från transporter och energianvändning ska minska. Såväl minskad klimatpåverkan som klimatanpassning måste ses i ett helhetsperspektiv som inbegriper alla skeden i processen från planering och byggande till förvaltningen av anläggningar och byggnader. Flera utredningar har framhållit att samhällsplaneringen i större utsträckning måste främja utvecklingen av en klimat- och energieffektiv samhällsstruktur. I den nya som trädde i kraft återfinns en helt ny bestämmelse som tydliggör att planläggning ska ta hänsyn till behovet av minskad klimatpåverkan. Det förändrade regelverket ska också medverka till att man vid samhällsplanering och byggande i ökad utsträckning tar hänsyn till de konsekvenser som klimatförändringarna kommer att medföra. Det gäller inom alla delar av plan- och byggprocessen från översiktsplan till bygglov. Länsstyrelserna har en viktig uppgift att samordna det regionala arbetet med klimat- och energistrategier. För detta arbete har länsstyrelserna i de tre storstadslänen fått och de övriga länsstyrelserna . Regeringen har för en treårsperiod (20102013) utsett tre pilotlän, , och , för att genom det klimat- och energistrategiska arbetet främja en grön ekonomi. Länsstyrelserna i pilotlänen får vardera för genomförandet av detta uppdrag. För att i övrigt samordna klimatanpassningsarbetet på regional nivå har länsstyrelserna anvisats . På regeringens uppdrag har redovisat rapporten i planering och byggande (dnr S2011/219). Rapporten ger en fördjupad analys av hur planering och byggande kan främja anpassningen till ett förändrat klimat. anser att en nationell strategi för klimatanpassning bör tas fram och bedömer att länsstyrelserna behöver ta fram regionala analyser för klimatanpassning som underlag för lokalt arbete. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Hållbar utveckling av städer och tätorter bidrar till att motverka klimatförändringar och andra miljöhot och uppnå hållbar tillväxt och goda livsvillkor. Den fortsatta urbaniseringen och städernas betydelse för ekonomisk utveckling och konkurrenskraft, fattigdomsbekämpning, social sammanhållning och miljö uppmärksammas allt mer i samarbetet inom EU och andra internationella sammanhang. Regeringen genomför flera olika satsningar nationellt och internationellt. beslutade regeringen om nya kommittédirektiv för Delegationen för hållbara städer i syfte att verka för en hållbar utveckling av städer, tätorter och bostadsområden (dir. 2011:29). Enligt direktiven ska delegationen konsolidera och avsluta det arbete som har inletts inom ramen för regeringens särskilda satsning på hållbara städer. Delegationen ska genomföra olika åtgärder som bidrar till förbättrade förutsättningar för utveckling av hållbara städer. In- satserna ska sammantaget utgöra en nationell arena för hållbar stadsutveckling. Arbetet ska fokusera på att följa, stödja och utgöra mötesplats för projekt för hållbara städer samt redovisa erfarenheter och goda exempel. Delegationen ska vidare främja arbetet med miljöteknikutveckling, grön ekonomi och export, stärka den sociala dimensionen i hållbar stadsutveckling, främja samverkan kring forskning och utveckling samt identifiera hinder för hållbar stadsutveckling. Delegationen ska vidare hantera det statliga stödet till utveckling av hållbara städer. Uppdraget ska slutredovisas . Se vidare under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. , , Formas och redovisade sitt uppdrag att medverka till en ökad samverkan inom miljö- och kulturpolitiken (dnr M2010/4959). Uppdragsmyndigheterna lyfter i rapporten fram ett antal utmaningar inom det stadspolitiska arbetet som främjar sociala och kulturella aspekter. Myndigheterna har också genomfört en rad aktiviteter inom uppdragsperioden, många av dessa i internationella sammanhang. Geotekniska och miljögeotekniska frågor () har i uppgift att stödja samtliga länsstyrelser och kommuner i planprocessen rörande geotekniska säkerhetsfrågor. har detta stöd varit begränsat till . Den utvidgade uppgiften är en klimatanpassningsåtgärd för att nå ett långsiktigt hållbart samhällsbyggande. Samtliga länsstyrelser och kommuner har fått information om myndighetsstödet och SGI:s nya roll. Stödet har omfattat granskning, remissyttranden, samråd samt förslag till åtgärder gällande geotekniska säkerhetsfrågor rörande ras, skred, erosion och översvämning. På grund av den utvidgade uppgiften har verksamheten ökat med i omfattning jämfört (antal arbetade timmar). Verksamheten har resulterat i att geotekniska säkerhetsfrågor har klarlagts och nödvändiga åtgärder säkerställts i planprocessen. För att kunna möta kommande klimatförändringar och hantera ökade flöden genom krävs förbättrad kunskap om stabilitetsförhållandena längs hela älven. SGI har därför regeringens uppdrag att förbättra och ta fram skredriskanalyser och stabilitetsberäkningar längs (dnr M2009/4802). Uppdraget innehåller två delar: en första del som innefattar bl.a. undersökningar längs älven och en andra del som består av framtagning av tekniskt underlag för beräknings- och analysarbete. Uppdraget inleddes och ska vara slutfört och rapporteras då i sin helhet. SGI ska bl.a. verka för att de risker som är förknippade med stranderosion minskar. har myndigheten bl.a. tagit fram ett planerings- och beslutsunderlag för att förebygga naturolyckor i ett förändrat klimat. I underlaget redovisas en modell som har utvecklats för att säkerställa hållbar utveckling av strandnära områden där det finns risk för erosion, ras/skred och översvämning med hänsyn tagen till nya klimatförhållanden. har i sitt betänkande Planering på djupet fysisk planering av havet (SOU 2010:91) föreslagit en lagstiftning som med ekosystemansatsen som utgångspunkt ska möjliggöra en planering av de svenska havsområdena som ligger en nautisk mil utanför baslinjen och som bevarar och restaurerar de ekosystemen som havsbaserade verksamheter utvecklas. en arbetsmetod för att bevara och hållbart nyttja naturresurser i ett landskapsperspektiv. Regeringen kommer att återkomma till med förslag om havsplanering. För mer information om havsplanering, se utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, avsnitt 3.6. Den Europeiska Kommissionen har uppmanat medlemsstaterna att lämna en redovisning av de framsteg som gjorts när det gäller genomförandet av en integrerad förvaltning av kustområdena. lämnade den svenska rapporten, Planering och förvaltning av och skärgårdar 2006 2010, som huvudsakligen bestod av en redovisning från . Målet för Bostadsmarknad är långsiktigt väl fungerande bostadsmarknader där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven. Resultatredovisningen görs utifrån detta mål. Åtgärder för en bättre fungerande bostadsmarknad Bostadsbeståndet och -priserna Det finns drygt 4,5 miljoner permanentbostäder i enligt beräkningar. Av dessa utgör småhus och flerbostadshus. av bostäderna upplåts med hyresrätt, med äganderätt och med bostadsrätt. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Diagram 4.1 Kalkylerat bostadsbestånd 2010 Av hyresbostäderna ägs något mer än hälften av privata fastighetsägare, av kommunala bostadsbolag (allmännyttan) och resterande del av andra offentliga ägare. Andelen bostadsrätter i flerbostadshusen har ökat , men hyresrätten är fortfarande den vanligaste upplåtelseformen. I småhusbeståndet uppgår egna hem till , hyresrätter till och bostadsrätter till . Tabell 4.8 Fördelning av upplåtelseformer 2010 Bostadspriserna och belåningen har ökat i . Viktiga bakomliggande drivkrafter är ökad disponibel inkomst och låga räntor. De höga bostadspriserna innebär att en betydande andel av hushållens 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 förmögenhetsmassa finns i bostäderna. innebär det faktum att en mycket hög andel av alla lån sker till rörlig ränta, och där nästan inga lån har en räntebindningstid , att hushållen kan vara sårbara för räntehöjningar och boprisfall, vilket bl.a. har konstaterats i Statens bostadskreditnämnds (BKN) Marknadsrapporter . införde ett s.k. bolånetak, vilket innebär att nya lån inte bör överstiga av bostadens marknadsvärde. Bolånetaket ska motverka att banker och andra kreditinstitut använder högre belåningsgrader som konkurrensmedel. Allt för hög skuldsättning gör låntagare sämre rustade för svängningar på bostadsmarknaden och ekonomin. De nya reglerna ska i stället öka incitamenten för hushåll att begränsa sina skulder och därmed skapa bättre skydd för framtiden. Enligt har prisutvecklingen på bostäder varit betydligt lugnare, i synnerhet på småhusmarknaden, som utlåningstakten minskat (indikatorer, ). För att kunna följa utvecklingen på de lokala bostadsmarknaderna skickar ut bostadsmarknadsenkäter till kommunerna (BME). Enkäterna syftar till att belysa läget på bostadsmarknaden och det förväntade bostadsbyggandet. I sammanställningen av resultaten anger att antalet kommuner som redovisar brist på bostäder i kommunen som helhet ökar igen efter att ha minskat (dnr S2011/6533). har även antalet kommuner som uppger överskott på bostäder minskat. Antalet kommuner som uppger att de har brist på hyresrätter fortsätter att öka, av kommunerna anger att de har brist på hyresbostäder. Brist på hyresrätter förekommer således även i kommuner som har balans eller t.o.m. överskott på bostäder. I flertalet av de kommuner som anger brist på hyresrätter, finns det planer på att nya hyresrätter ska byggas. Mer än hälften av kommunerna anser att det behöver byggas mer än planerat med hänsyn till efterfrågan. Ungdomar, pensionärer eller medelålders personer som vill flytta till en mindre bostad och stora barnfamiljer är de grupper som flest kommuner uppger har särskilt svårt att få en bostad. Antalet kommuner som anger att de har överskott på bostäder minskar. Totalt har 48 kommuner angett att de har ett överskott på bostäder. Många av dessa kommuner finns i och . Länsstyrelserna gör med utgångspunkt i bl.a. bostadsmarknadsenkäterna en regional analys av bostadsmarknaden. sammanställer dessa regionala analyser (dnr S2011/5812). konstaterar att det finns en stor variation mellan länens olika förutsättningar också inom länen, men även många utmaningar som är gemensamma. Några av dessa är att det behöver byggas fler bostäder med varierande upplåtelseformer, framförallt är det bristen på små hyresrätter som lyfts fram som ett problem i nästan samtliga rapporter. Även demografiska utmaningar så som fler unga och äldre lyfts fram. Det framkommer även att befolkningsutvecklingen kommer att bli en stor utmaning för kommuner som inte är en storstad eller universitetsstad. De regionala analyserna riktar sig särskilt till kommunerna, eftersom de ska fungera som ett stöd i deras arbete med boendeplaneringen, men även till andra aktörer så som byggherrar, bostadsbolag m.m. Arbetet med analyserna har för flera kommuner och länsstyrelser bidragit till att det har skapats ett forum för att arbeta med bostadsförsörjningsfrågor. Analyserna finns tillgängliga på webbplats. har antagit regeringens förslag i propositionen Allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag och reformerade hyressättningsregler där allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag föreslås bedrivas enligt affärsmässiga principer och åläggas normala avkastningskrav (prop. 2009/10:185, bet. 2009/10:CU24, rskr. 2009/10:142). har de kommunala bostadsföretagens hyresnormerande roll tagits bort och ersatts med en normerande roll för kollektivt förhandlade hyror. En ny skyddsregel i syfte att skydda befintliga hyresgäster mot att stora hyreshöjningar får ett snabbt genomslag har också införts. De nya reglerna trädde i kraft . Enligt tidigare regler (lagen [2002:102] om allmännyttiga bostadsföretag) är skälig utdelning statslåneräntan plus en procentenhet på den del av aktiekapitalet eller inbetalda medlemsinsatser som ägaren har skjutit till kontant. som har fattats avseende konstaterar att bestämmelserna om högsta tillåtna utdelning i stort sett följs när det gäller aktieutdelningar (dnr S2011/4450). har lämnat utdelningar utöver tillåten nivå. Merparten av företagen har dock inte lämnat någon aktieutdelning alls. Vad gäller överföringar av koncernbidrag till moderbolag överskrids utdelningsbegränsningen i 33 fall. Ökade möjligheter till andrahandsuthyrning För att öka möjligheterna för privatpersoner att hyra ut en bostad i andra hand har på förslag från regeringen beslutat om ändringar i 12 kap. jordabalken (prop. 2008/09:27, bet. 2008/09:CU8, rskr. 2008/09:73). Lagändringarna innebär bl.a. att hyresnämnden numera kan ge tillstånd till andrahandsupplåtelse när en hyresgäst på grund av längre utlandsvistelse har beaktansvärda skäl att hyra ut sin lägenhet. har tidigare beslutat att höja schablonavdraget vid beskattning av hyresintäkter från upplåtelse av privatbostad från till . Höjningen av avdraget började gälla (prop. 2008/09:47, bet. 2008/09:SkU11, rskr. 2008/09:107). har vidare beslutat om att schablonavdraget fr.o.m. höjs ytterligare, till (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:FiU1, rskr. 2010/11:64). Ändringarna medverkar till att framför allt det befintliga bostadsbeståndet kan utnyttjas bättre. Ägarlägenheter en ny boendeform är det möjligt att bilda ägarlägenheter vid nyproduktion eller nytillskott av bostäder genom viss ombyggnad (prop. 2008/09:91, bet. 2008/09:CU16, rskr. 2008/09:170). Detta innebär att bostadsinnehavaren själv äger bostaden och får lagfart på den fastighet som bostaden utgör. Inledningsvis fanns en viss osäkerhet bland marknadens aktörer kring den nya boendeformen. För att klargöra förutsättningarna kring fastighetsbildning, finansiering och försäkring av ägarlägenheter har samtal förts med företrädare för bank- och försäkringsbranschen. Sammanlagt har det t.o.m. bildats 416 ägarlägenhetsfastigheter. ska bl.a. fortlöpande fördjupa kunskaperna om konkurrensförhållanden, ägarstruktur och marknadsformer på bostadsmark- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 naden, särskilt hyresmarknaderna. I rapporten bostadsmarknaden ett nedslag i 15 kommuner (dnr S2011/77) redovisas ägarstrukturen för hyresbostäder, dels nationellt, dels på ett antal lokala bostadsmarknader. Vissa nyttjanderätter som används för bostadsändamål Bostäder kan vara uppförda på mark som disponeras med tomträtt eller bostadsarrende. Reglerna om avgäld för tomträtt och avgift för bostadsarrende har kritiserats för att de långa avgäldsperioderna kan leda till att avgäldshöjningarna kommer i kraftiga språng för tomträttshavaren. Detta blir särskilt märkbart i fall av stora ökningar av markvärdet. Regeringen har gett en utredare i uppdrag att se över reglerna och föreslå behövliga förändringar (dir. 2011:60). Utredaren ska även ta ställning till bl.a. om en rätt för tomträttshavare att friköpa fastigheterna bör införas. Uppdraget ska vara slutfört beträffande tomträttsavgälder och i övrigt . Stöd till områden med utbrett utanförskap och svaga bostadsmarknader Miljonprogramsområden/Områden med utbrett utanförskap I tidigare budgetpropositioner har regeringen konstaterat att en stor del av bostäderna och fastigheterna i flera s.k. miljonprogramsområden behöver rustas upp (utgiftsområde 18, avsnitt 3 i prop. 2009/10:1 och prop. 2010/11:1). Dessa områden präglas ofta av ett utbrett utanförskap och många av de boende har låga inkomster och en svag förankring på arbetsmarknaden. Underhållet av fastigheterna har också i vissa fall försummats av såväl kommunala som privata bostadsbolag. För att komma fram till hur den fysiska och boendesociala miljön kan förbättras i områden med utbrett utanförskap har regeringen fortsatt sin dialog med kommunala bostadsföretag och boende runt om i landet. fick också i uppdrag att tydliggöra vilka frågeställningar och processer som är nödvändiga i detta arbete. Uppdraget redovisades i form av en rapport (dnr S2011/78). 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 I regeringens skrivelse Egenmakt mot utanförskap regeringens strategi för integration gjorde regeringen bedömningen att integrationspolitiken (20082010) bl.a. skulle fokusera på en positiv utveckling i stadsdelar med utbrett utanförskap (skr. 2008/2009:24 s. 4), vilket gjordes inom ramen för det utvecklingsarbetet. Den övergripande inriktningen för utvecklingsarbetet var att minska antalet stadsdelar med utbrett utanförskap och skapa bättre levnadsvillkor i stadsdelarna. För att tydliggöra kommunernas och statens ansvar för utvecklingen i stadsdelar med utbrett utanförskap slöt regeringen lokala utvecklingsavtal med 21 kommuner (38 stadsdelar) för perioden 20082010. beslutade regeringen om fortsatt giltighet för avtalen för att vidmakthålla strukturen för myndigheternas och kommunernas utvecklingsarbete som regeringen ser över det utvecklingsarbetets framtida utformning och inriktning. Det utvecklingsarbetet beskrivs närmare under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. På uppdrag av regeringen har utarbetat en kunskapsöversikt om hållbar stadsutveckling med fokus på stadsdelar med utbrett utanförskap (dnr IJ2009/1746). Kunskapsöversikten överlämnades till regeringen . I översikten, som bygger på befintligt material och bedömningar av aktuellt kunskapsläge, redovisas bl.a. metoder och förhållningssätt för att främja socialt hållbar stadsutveckling, kommunala exempel på stadsutveckling för att främja integration, exempel på hur utvecklingen i områden med lokala utvecklingsavtal kan analyseras och ekonomisk utvärdering av sociala effekter. Fortsatt behov av stöd till kommuner med svaga bostadsmarknader Den kommun som anser sig behöva hjälp med att rekonstruera eller omstrukturera sitt bostadsföretag kan ansöka om stöd hos (). Målet med denna verksamhet är att ge de kommunala bostadsföretagen långsiktigt hållbara ekonomiska förutsättningar för en kostnadseffektiv bostadsförvaltning som är anpassad till den förväntade befolkningsutvecklingen. utbetalades i stöd, som av tidigare beviljat stöd återbetalades. Kännetecknande för de svaga bostadsmarknaderna är en hög andel outhyrda lägenheter i de kommunala bostadsföretagen och en negativ befolkningsutveckling. BKN har analyserat 103 kommuner vilka kan bedömas ha svaga bostadsmarknader. Av dessa har 82 kommuner ett akut behov att avveckla sammanlagt ca 3 600 lägenheter för att komma ner till en vakansgrad på . BKN gör dock bedömningen att befolkningen i de studerade 103 kommunerna kommer att minska med drygt 10 500 invånare, eller , fram . I ett femtontal kommuner förväntas befolkningsminskningen bli än kraftigare, eller mer. Detta innebär att det i de analyserade 103 kommunerna kommer att finnas ett behov av att avveckla ytterligare 800 lägenheter utöver ovannämnda 3 600 bostäder. Enligt bostadsmarknadsenkät (BME) fortsätter antalet outhyrda lägenheter i allmännyttan att minska efter en tillfällig uppgång (dnr S2011/6533). finns ca 7 940 outhyrda lägenheter jämfört med 10 2010. Det motsvarar av det totala allmännyttiga bostadsbeståndet. I årets BME bedömer 45 kommuner att de har så många outhyrda lägenheter att det är ett problem. ska de allmännyttiga bostadsföretagen verka enligt affärsmässiga principer, vilket kan öka behovet av nedskrivningar av fastighetsvärdena i dessa företag.