prop · GY03102 · 2011-04-13 00:00:00 — Kostnaden för ett barn inskrivet i förskolan var i genomsnitt 114 400 kronor , vilket i fasta priser motsvarade en ökning om ca I pedagogisk omsorg var kostnaden för en Skr. 2010/11:102 plats i genomsnitt . Kostnaden för ett barn inskrivet i fritidshem var i genomsnitt . Kostnaden för en plats i fritidshem ökade i fasta priser jämfört med . Ökat antal årsarbetare i förskolan fanns det ca 86 300 årsarbetskrafter i förskolan, vilket innebar att antalet årsarbetare ökat med ca 2 600 jämfört med . Drygt 17 300 årsarbetare fanns i fritidshem, en ökning med ca 200 årsarbetare , och knappt 500 i öppen förskola. Inom pedagogisk omsorg uppgick personalantalet till knappt 4 100, en minskning med ca 450 jämfört med året innan. Andelen anställda i förskolan med högskoleutbildning med pedagogisk inriktning var oförändrad jämfört med , då av de anställda, omräknat till årsarbetare, hade en högskoleutbildning med pedagogisk inriktning. Andelen var högre i kommunala förskolor () än i förskolor med enskild huvudman (). Andelen har varit förhållandevis stabil trots att behovet av personal i förskolan har ökat till följd av att antalet inskrivna barn har blivit fler. Av de anställda i fritidshem hade omräknat till årsarbetare en högskoleutbildning med pedagogisk inriktning 2010. har denna andel varit strax . Den vanligast förekommande pedagogiska examen var fritidspedagogexamen. Ojämn könsfördelning bland de anställda Könsfördelningen bland de anställda var fortsatt mycket ojämn, men andelen män ökade något . var av de anställda som arbetade med barn i förskoleverksamhet eller skolbarnsomsorg män, en ökning jämfört med . Fördelningen har varit i stort sett densamma sedan början av 1980- talet. Högst andel män omräknat till årsarbetare fanns i fritidshemmen, , medan andelen i förskolan var betydligt lägre, . Bland föreståndare eller arbetsledare var andelen män högre, . Förskoleklassen är en frivillig skolform inom skolväsendet. Utbildningen i förskoleklassen ska enligt skollagen stimulera varje barns utveckling och lärande samt ligga till grund för fortsatt skolgång. Omfattningen av utbildningen ska vara minst . För förskoleklassen gäller läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94). värdegrund som förskoleklassen arbetar utifrån tillsammans med mål att Skr. 2010/11:102 sträva mot. Personaltätheten i förskoleklassen har minskat Nästan alla sexåringar, , var inskrivna i förskoleklass. För uppgifter om det totala antalet barn i olika verksamheter, se tabell 6.14 i bilaga 3. Från att personaltätheten i förskoleklassen varit högre än i har personaltätheten minskat till en betydligt lägre nivå. fanns det i förskoleklassen 6,0 lärare per 100 elever jämfört med 8,1 lärare per 100 elever. Tätheten har minskat jämfört med då det fanns 6,3 årsarbetare per 100 elever i förskoleklassen. Detta är en följd av att antalet elever i förskoleklassen ökat som antalet årsarbetare minskat. Den totala kostnaden för förskoleklassen uppgick till (inklusive kostnader för enskild förskoleklass och nystartade och nedlagda förskoleklasser). Det motsvarade av skolväsendets totala kostnad. Verksamheten i förskoleklass är ofta lokal- och personalmässigt integrerad med grundskola och fritidshem. Det gör att uppgiftslämnarna ibland behövt göra skattningar eller schablonmässiga fördelningar av kostnader för både personal och lokaler. Kostnadsuppgifterna för de olika verksamheterna bör därför tolkas med viss försiktighet. Kostnaden per elev i förskoleklass uppgick till i fasta priser. Jämfört med 2008 motsvarade det en ökning . fanns det knappt 6 200 årsarbetare i förskoleklasserna, vilket innebar en minskning med drygt 100 årsarbetare jämfört med föregående år. Liksom i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg var könsfördelningen ojämn. var av personerna i personalen kvinnor. Utbildningen i ska enligt skollagen syfta till att ge eleverna de grundläggande värden, kunskaper och färdigheter och den skolning i övrigt som de behöver för att delta i samhällslivet. De mål som styr finns fastställda i skollagen, i läroplanen obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) och i kursplanerna för . Lika tillgång till utbildning Skr. 2010/11:102 och likvärdig utbildning är viktiga fundament i skollagen, liksom att elever i behov av särskilt stöd har rätt till stöd. Betygssystemet är mål- och kunskapsrelaterat vilket innebär att elevernas kunskaper bedöms i relation till specificerade kunskapskvaliteter i form av mål och kriterier. Kursplanernas mål för ett ämne eller en kurs anger vilka kunskaper eleverna ska utveckla. Uppgifterna i det följande avsnittet kommer från , om inget annat anges. sjönk det genomsnittliga meritvärdet /10 efter att successivt ha ökat sedan det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet började tillämpas /98. var det genomsnittliga meritvärdet 208,8, vilket var 0,8 poäng lägre jämfört med våren före. var andelen grundskoleelever som uppnått behörighet till gymnasieskolans nationella program , vilket var den lägsta andelen . Det fanns skillnader i måluppfyllelse mellan de olika ämnena. Enligt slutbetygen var det i fysik och kemi som flest elever inte nådde nivån för godkända betyg.26 Totalt läste av eleverna i årskurs 9 antingen spanska, tyska eller franska . Stora skillnader mellan kommuner, skolor och elevgrupper Eleverna i de fristående grundskolorna hade i genomsnitt högre betyg än eleverna i de kommunala skolorna. Det genomsnittliga meritvärdet var oförändrat för fristående skolor jämfört med föregående år, medan det hade sjunkit något för kommunala skolor. Andelen elever behöriga till gymnasieskolans nationella program var högre i fristående skolor, jämfört för elever i kommunala skolor. Fristående skolor hade en mer homogen elevsammansättning jämfört med kommunala skolor. Andelen elever med högutbildade föräldrar var högre i fristående skolor. Skolor med hög andel elever med utländsk bakgrund finns hos såväl kommunala och fristående huvudmän. 26 Det finns dock starka skäl att ifrågasätta om betygsförändringar faktiskt återspeglar kunskapsutvecklingen då skillnaderna i utveckling för de olika ämnena framstår som orimligt stora och dessutom oförklarliga. En förklaring enligt är att förändringarna är uttryck för varierande grader av betygsinflation i olika ämnen, möjligen också i kombination med faktiska förändringar av kunskaper och färdigheter, vilka kan vara såväl positiva som negativa. Vad påverkar resultaten i svensk grundskola?, 2009. Diagram 5.3 Meritvärde och gymnasiebehörighet per kommungrupp Behöriga gymnasieskolan (%) Övriga kommuner, mer än 25000 inv. Övriga kommuner, 12500-25000 inv. mindre än 12500 inv. Störst förklaringsfaktor till skillnader i meritvärde mellan olika elevgrupper hade föräldrarnas utbildningsbakgrund. av elever med minst en högskoleutbildad förälder uppnådde behörighet till gymnasieskolans nationella program . Motsvarande andel för elever vars föräldrars högsta utbildningsnivå var gymnasieskola respektive grundskola var . Invandrade elevers resultat närmade sig 2010 svenska elevers resultat. Elever med utländsk bakgrund är dock en heterogen grupp. En elev i årskurs 9 med utländsk bakgrund kan vara född i och ha två utlandsfödda föräldrar, men kan också själv ha invandrat före eller under sin skoltid. Skillnaden i det genomsnittliga meritvärdet mellan elever med utländsk bakgrund som är födda i och elever som invandrat till var liten, 203,4 respektive 204,9. Elever som har invandrat efter ordinarie skolstart hade ett betydligt lägre genomsnittligt meritvärde, 152,5. En högre andel flickor (89,) än pojkar (87,) var behöriga till gymnasieskolans nationella program 2010. Jämfört med 2009 hade andelen behöriga minskat för såväl flickor (0,) som pojkar (0,). Flickor och pojkar nådde målen i samma utsträckning enligt resultaten på de nationella proven i årskurs 9 i engelska, matematik, fysik och kemi. Men i proven i svenska och biologi nådde flickorna i högre utsträckning målen jämfört med pojkarna. internationellt sett har kunskapsnivån för svenska 15-åringar De svenska resultaten hade i senaste PISA-studien27 försämrats inom samtliga undersökta ämnen. Svenska 15-åringars läsförståelse var 2009 på en genomsnittlig nivå i ett internationellt perspektiv. PISA-undersökningar (2002, 2003 och 2006) presterade svenska elever över genomsnittet av . svenska 15-åringar under OECD-genomsnittet och i matematik presterade svenska elever liksom 2006 på en genomsnittlig De svagare eleverna har blivit fler, nästan en femtedel av de svenska eleverna nådde inte upp till basnivån i läsförståelse. var det nästan en fjärdedel som inte når upp till den grundläggande nivån. Både pojkar och flickor har tappat, men pojkar har tappat mer och de svagpresterande pojkarna mest. En likvärdig skola innebär bl.a. att alla elever oavsett social bakgrund och ekonomiska förutsättningar ska ges samma möjligheter att uppnå PISA-undersökningen 2009 visade att har tappat sin topposition till att numera inte vara mer än ett genomsnittsland när det Dels har skillnaderna mellan hög- och lågpresterande elever ökat och dels har skillnaderna mellan hög- och lågpresterande Dessutom har betydelsen av en elevs socioekonomiska bakgrund förstärkts och är nu till och med större än OECD-genomsnittet. Sommarskola erbjuds elever som inte har klarat målen i ett eller flera ämnen eller som riskerar att inte göra det. Det är frivilligt för skolhuvudmän att anordna och för elever att delta i sommarskola. Antalet deltagande elever ökade från förgående år, vilket framför allt berodde på att statsbidraget för anordnandet av Den genomsnittliga ersättningen per elev år anordnade 232 kommunala och 61 fristående skolhuvudmän sommarskola för sammanlagt 22 580 elever. och i gymnasieskolan. elever och av eleverna i Majoriteten av skolhuvudmännen erbjöd eleverna prövning för högre betyg i samband med sommarskola. Sex av tio prövningar resulterade i att eleven fick minst betyget godkänt. Fyra av tio elever i årskurs 9 som gick i sommarskola blev behöriga till gymnasieskolans nationella program. 27 är en OECD-studie som mäter kunskaper i läsförståelse, matematik och naturvetenskap. Nästan en halv miljon 15-åringar från sammanlagt 65 länder eller regioner deltog i 2009. I deltog 4 567 elever. Barn och ungdomar trivs i skolan, men flickor är mer stressade över En stor majoritet av eleverna i grund- och gymnasieskola trivs med sin skola, sina lärare och sina kamrater, enligt den attitydundersökning som genomförde 2009.28 Den positiva attityden till skolan har Eleverna angav att de hade förtroende för lärarna och, i likhet med tidigare attitydundersökningar, var det få elever som angav att de inte trivdes med sina lärare (). En majoritet av skolans elever kände sig trygga och trivdes med sin fanns många barn och ungdomar som utsatts för mobbning eller annan kränkande behandling. Av eleverna i årskurserna 46 uppgav att de sällan eller aldrig kände sig trygga i skolan och av eleverna kände sig mobbade av andra elever. många uppgav att någon eller några andra elever slagit dem eller gjort dem illa på något annat sätt minst en gång . eleverna svarade var femte elev att mobbning förekommer ofta eller ibland på deras skola.29 Enligt en rapport från Skolinspektionen klarar många skolor inte att få ett bestående stopp för kränkningar och trakasserier. även att kränkningar och trakasserier bagatelliseras. Delegationen för jämställdhet i skolan har i en rapport kartlagt sambandet mellan skolan samt flickors respektive pojkars psykosociala hälsa.30 Oro, ångest och depression har enligt rapporten ökat drastiskt Andelen unga män och kvinnor som vårdas på sjukhus för självmordsförsök har ökat, framför allt bland de yngre kvinnorna. Flickor känner sig mer stressade över skolarbetet och oroar sig mer för relationer till andra än vad pojkar gör. finns det ett samband mellan svalt engagemang i skolarbetet och utveckling av kriminellt och antisocialt beteende. Nedan redovisas rapporter från och Skolinspektionen om den verksamhet som bedrivs av landets skolor. Skolinspektionens kvalitetsgranskningar går på djupet inom särskilt avgränsade områden. I dessa rapporter undersöks ett mindre antal skolor och rapporterna gör därmed inte anspråk på att ge en generell bild av svensk skola. Eftersom rapporterna behandlar allmängiltiga problem torde de dock vara av intresse för betydligt fler än de granskade skolorna. gör nationella utvärderingar, ibland på uppdrag av regeringen, för att dels sätta fokus på områden som behöver utvecklas nationellt, dels för att ge underlag till bl.a. rektorer och föreståndare i deras arbete att leda och förnya sina verksamheter lokalt. 28Skolinspektionen, Skolornas arbete vid trakasserier och kränkande behandling, rapport 2010:1. 29Skolverket, Attityder till skolan 2009, rapport 344, 2010. 30Delegationen för jämställdhet i skolan, SOU 2010:80, Skolan och ungdomars psykosociala hälsa. Arbetar skolor systematiskt för att förbättra elevernas Många skolor fokuserar på att följa upp, utvärdera och åtgärda resultaten på elevnivå enligt Skolinspektionens granskning av ett antal skolor runt om i landet.31 Det var dock mindre vanligt att skolor fokuserade på hur undervisningen eller arbetets organisering har påverkat elevernas Åtgärderna sattes vidare in på fel nivå och likställdes på många skolor med stödinsatser för elever som behöver hjälp att nå godkäntgränsen. Åtgärder som syftade till utvecklingsinsatser för samtliga elever, även de som nått goda resultat, förekom mer sällan. Eftersom skolorna inte tittade på samtliga elevers kunskapsresultat får rektor och lärare inte en realistisk bild av hur skolans resultat ligger till i förhållande till förväntade och önskvärda resultat. Skolorna behöver därför bli bättre på att systematiskt arbeta med uppföljning, utvärdering och åtgärder också på skolnivå Det fanns enligt Skolinspektionen även risk för att analysresultat går förlorade. I de flesta skolor fanns en kultur av muntliga diskussioner och analyser, men det saknades rutiner för att dokumentera Slutligen framfördes att många rektorer inte fullt ut tagit sitt övergripande ansvar för uppföljning, utvärdering och åtgärdsarbete. Skriftliga omdömen i individuella utvecklingsplaner utvärdering av skriftliga omdömen i elevernas individuella utvecklingsplaner (IUP) visade att skolan främst ser dessa som ett medel för att gagna den enskilda elevens lärande och motivation och inte som ett medel för lärande för verksamhetens och skolans kvalitetsutveckling i Det finns brister i skolornas skriftliga omdömen beträffande skolans formulera strikta mål och kunskapsrelaterade omdömen, kunna visa vägen om hur en önskad utveckling ska se ut, och visa på vilka insatser som behövs för att stödja elevens fortsatta utveckling.32 Kunskapsomdömena i dokumentationen saknade ofta en grund i läroplanens och kursplanernas mål och omdömena var ofta sammanvävda med beskrivningar om elevens personlighetsegenskaper eller beteende och attityder till skolarbete. utvärdering visade att IUP utformad med skriftliga omdömen har stärkt och vitaliserat arbetet med att konkretisera målen i läroplan och kursplaner. 31Skolinspektionen, Arbetar skolor systematiskt för att förbättra elevernas kunskapsutveckling?, rapport 2010:10. 32Skolverket, Skriftliga omdömen i individuella utvecklingsplaner, rapport 340, 2010. Mycket idrott och lite hälsoperspektiv Skr. Vid nästan tre fjärdedelar av de besökta lektionerna vid Skolinspektionens flygande tillsyn av idrottsämnet förekom bollspel och bollekar. Denna ensidighet i aktiviteter kan enligt Skolinspektionen medföra flera negativa konsekvenser. Elever som är intresserade av andra aktiviteter än bollspel får t.ex. inte sina intressen tillgodosedda. Hälsoperspektivet, som finns tydligt beskrivet i kursplanen, förekom nästan inte alls vid lektionerna. Vidare var frånvaron från lektionerna utan giltigt skäl stor. På var tionde lektion var så många som av eleverna frånvarande av okänd anledning eller närvarande utan att delta i lektionens aktiviteter. Även antalet befriade elever var högt.33 Resultatet av uppföljning avseende simkunskaper hos elever i årskurs 5 visade att 7 800 elever inte uppnådde målen enligt kursplanen i idrott och hälsa. Det motsvarade av eleverna.34 Bristande stöd i läsprocessen och moderna språk Skolinspektionen har granskat läsprocessen i svenska och natur- orienterande ämnen i årskurs 46. I många av de granskade skolorna fanns det bl.a. omfattande brister vad gäller lärarnas metoder att täcka in de moment i undervisningen som gynnar elevernas läsutveckling och läsförståelse.35 Många elever fullföljde inte sina studier i moderna språk. En annan granskning från Skolinspektionen visar att det var vanligt att skolan inte analyserade dessa avhopp. Dessutom gavs inte tillräckligt stöd till de elever som behövde stöd i moderna språk.36 Elevantalet fortsatte att sjunka Den allmänna skolplikten medför att antalet elever i stort sett följer befolkningsutvecklingen för barn i skolåldern.37 Efter sjunkande elevantal i började elevantalet öka igen och fortsatte t.o.m. /02. Läsåren därefter har elevantalet åter minskat. Läsåret 20010/11 fanns 886 100 elever i . Elevantalet kommer fortsätta att minska fram till /12, för att sedan åter öka. Den absoluta majoriteten av elever, , gick /2011 i kommunala skolor. var antalet elever i 33Skolinspektionen, Mycket idrott och lite hälsa - rapport från den flygande tillsynen i idrott och hälsa, 2010. 34Skolverket, Uppföljning av simkunnigheten i årskurs 5, 2010. 35Skolinspektionen, Läsprocessen i svenska och naturorienterande ämnen åk 46, rapport 2010:5. 36Skolinspektionen, Moderna språk, rapport 2010:6. 37För en sammanställning av elevantal andel elever i fristående skolor och kostnader för hela skolväsendet , se tabell 5.6 i bilaga 3. skolor med fristående huvudman det högsta någonsin och uppgick till Skr. 2010/11:102 knappt 105 000 elever, vilket motsvarade av elevunderlaget. Lägst lärartäthet i förortskommuner Antalet lärare i den kommunala skolan uppgick /11 till 63 770 (omräknat till heltidstjänster). Lärartätheten uppgick i genomsnitt till 8,2 lärare per 100 elever. Lärartätheten varierade dock, högst lärartäthet fanns i kommungruppen glesbygdskommuner (9,5) och lägst i kommungruppen förortskommuner (7,5). I fristående skolor fanns 7 900 lärare och lärartätheten uppgick till 7,5 lärare per 100 elever. Samtliga delkostnader per elev ökade exklusive hemkommunens kostnader för Räknat per elev motsvarade detta . Samtliga delkostnader per elev ökade. Kostnaden för undervisning var per elev. En annan post som utgjorde en stor del av den totala kostnaden för var lokaler (per elev). Jämfört med kommunala grundskolor hade fristående grundskolor i genomsnitt lägre kostnader per elev för undervisning, elevvård, lokaler och övriga kostnader. Däremot var kostnaderna per elev för skolmåltider samt läromedel, utrustning och bibliotek högre i de fristående skolorna. var kostnaden för elevvård högre per elev i kommunala grundskolor än i fristående grundskolor. I kommunala skolor hade i genomsnitt av lärarna en pedagogisk högskoleexamen /11 medan andelen i fristående skolor uppgick till . Det var samma nivåer som läsåret innan. Utbildningsbakgrunden varierar mellan olika lärarbefattningar. T.ex. hade /10 av lärarna som undervisade i modersmål/hemspråk och av lärarna som undervisade i musik en pedagogisk högskoleexamen. Detta kan jämföras med låg- och mellanstadielärare där andelen med pedagogisk högskoleexamen var . Andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen varierade mellan kommuner. I 282 av 290 kommuner hade eller fler pedagogisk högskoleexamen. deltog 8 800 lärare i regeringens satsning på lärarfortbildning, det s.k. lärarlyftet, vilket var något lägre jämfört med då 9 100 lärare deltog. Andelen lärare anställda av fristående huvudmän deltog i lägre omfattning än anställda av kommunala landsting och huvudmän för att se till att nyanställda rektorer går en särskild befattningsutbildning eller en utbildning som kan jämställas med denna. deltog 1 250 skolledare i den statliga befattnings- utbildningen. /10 var av lärarna kvinnor. Var tionde lärare var född utomlands. Den genomsnittliga tjänstgöringsgraden var . Särskolan består av den obligatoriska särskolan (motsvarande ) och gymnasiesärskolan. I och med att den nya skollagen (2010:800) börjar tillämpas kommer grundsärskolan och gymnasiesärskolan att bli egna skolformer. Särskoleutbildningen syftar till att ge barn och ungdomar med utvecklingsstörning en till varje elevs förutsättningar anpassad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den som ges i och gymnasieskolan. För den obligatoriska särskolan och gymnasiesärskolan gäller samma läroplaner som för respektive gymnasieskolan. Kursplanerna är anpassade till respektive skolform samt till de olika behov som skolan ska kunna tillgodose för var och en av särskolans elever. Gymnasiesärskolan ska fördjupa och utveckla elevens kunskaper som en förberedelse för ett meningsfullt vuxenliv i arbete, boende och fritid. Varje kommun ska erbjuda ett urval av olika program till de elever som har bedömts kunna gå på ett nationellt program. För den obligatoriska särskolan och gymnasiesärskolan saknas i hög grad tillgång till information om i vilken mån målen för verksamheten nås. Nationell betygsstatistik finns inte att tillgå. Det finns inte heller någon heltäckande statistik över hur de elever som gått i gymnasieskolan klarar sig på arbetsmarknaden. En källa är dock de uppgifter som samlats in av särskolans och specialskolans yrkesvägledares ideella förening och som visar hur många av eleverna som har anställning hösten efter att de slutat gymnasiesärskolans nationella och specialutformade program. Enligt dessa uppgifter hade av eleverna någon form av anställning 2006. var motsvarande andel . Andelen med anställning utan någon form av stöd var 2006.38 38 (SOU 2011:8), Den framtida gymnasiesärskolan en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning. Undervisningen i svenska i den obligatoriska särskolan Undervisningen i den obligatoriska särskolan har brustit i att ge eleverna förutsättningar att fullt utveckla de förmågor som uttrycks i kursplanens mål att sträva mot i ämnet svenska enligt en rapport från Skolinspektionen.39 Det finns enligt myndigheten en risk att undervisningen blir omsorgsinriktad och erbjuder en begränsad språklig lärmiljö som saknar kunskapsutvecklande utmaningar. Flera skolor behöver utveckla fungerande system för att fortlöpande ta reda på elevernas förutsättningar, kunskaper, behov och möjligheter som utgångspunkt för att anpassa undervisningen. En betydande andel av lärarna i de granskade skolorna var förskollärare eller fritidspedagoger. Även då de hade en specialpedagogisk påbyggnadsutbildning fanns enligt Skolinspektionen ett behov av djupare och mer omfattande kunskaper i ämnet svenska och om kommunikations-, språk-, läs- och skrivutveckling och bedömningsarbete. Ungefär varannan lärare som undervisar i svenska saknade utbildning för att undervisa i ämnet. Mottagningen i den obligatoriska särskolan Det förekom, enligt Skolinspektionens granskning, brister i kommunernas handläggning inför att elever tas emot i särskolan i flera avseenden. Granskningen visade att handläggningen ofta inte var rättssäker och även många av de utredningar som ska ligga till grund för beslutet att ta emot barnet hade allvarliga brister eller saknades helt. Flest integrerade elever i glesbygdskommuner I den obligatoriska särskolan ingår grundsärskolan och träningsskolan. Träningsskolan är avsedd för elever som inte klarar undervisningen i i den obligatoriska särskolan gick och resterande i obligatoriska särskolan /11. Andelen integrerade elever varierade mellan kommuner. Lägst andel fanns i kommungruppen storstäder () och högst i kommungruppen glesbygdskommuner (). Av eleverna var pojkar. 39Skolinspektionen, Undervisningen i svenska i grundsärskolan, rapport 2010:9.