prop · GZ031d21 · 2011-09-20 00:00:00 — Ett ytterligare steg mot att fullfölja ombildningen av SMI är även att överföra försöksdjursverksamheten till KI. överförs därför verksamheten vid till KI. av alla för tidiga dödsfall och funktionsnedsättningar i beror på ohälsosamma levnadsvanor. Ohälsosamma levnadsvanor ökar risken för sjukdomar såsom cancer, hjärtsjukdomar, diabetes typ 2 och psykisk ohälsa. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Resultaten från den nationella folkhälsoenkäten, som genomför , indikerar att levnadsvanorna i har förändrats i liten omfattning . Små förändringar av fysisk aktivitet och matvanor Andelen personer som var fysiskt aktiva minst per dag enligt nuvarande rekommendation uppgick . Det finns ingen större skillnad mellan kvinnor och män. Den fysiska aktivitetsnivån minskar med ökad ålder vilket innebär att kvinnor och män i åldern rör sig minst. Diagram 5.11 Andel som är fysiskt aktiva minst per dag uppdelat efter ålder, , 2010 Källa: , Levnadsvanor, lägesrapport Den fysiska aktiviteten hos befolkningen har inte förändrats nämnvärt . Detsamma gäller för andelen personer med stillasittande fritid. Andelen barn som cyklar eller går till skolan har dock minskat. Andelen personer som äter frukt och grönsaker minst har i princip varit oförändrad . En fjärdedel av befolkningen säger sig äta lite frukt och grönsaker. Bland kvinnor är det och bland män är det . I åldersgruppen bedöms det vara vanligast att äta lite frukt och grönsaker; där är andelen bland kvinnor och bland män . Det är ingen skillnad jämfört med föregående år. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 5.12 Andel som säger sig äta lite frukt och grönsaker uppdelat efter ålder, , 2010 Källa: , Levnadsvanor, lägesrapport Konsumtionen av läsk och konditorivaror har minskat . med en avstannad eller sjunkande konsumtion av choklad och konfektyr märktes en ökning . Det finns skillnader mellan olika socioekonomiska grupper vad gäller fysisk aktivitet och matvanor. Generellt sett är personer som yrkesarbetar, som har en lång utbildning och som har en god ekonomi mest fysiskt aktiva. Därutöver gäller, bland annat, att kvinnor som saknar kontantmarginal, har varit i ekonomisk kris eller har låg inkomst har låg frukt- och grönsakskonsumtionen jämfört med dem som har en bättre ekonomisk situation. Utvecklingen på området för alkohol, narkotika, dopning och tobak är i huvudsak positiv Som framgår av diagram 5.13 är utvecklingen av andelen unga alkoholkonsumenteter nedåtgående från en relativt hög nivå. Andelen konsumenter av tobak gick ned under början av 2000- talet men utvecklingen har planat ut. Andelen som provat narkotika ökade för att sedan sjunka . Det finns tecken som tyder på en viss uppgång . Diagram 5.13 Andel konsumenter av alkohol, tobak och narkotika bland elever i årskurs 9, 19922010 Diagram 5.14 Skattning av den totala alkoholkonsumtionen per invånare , 20002010 Källa: SoRAD, Den beräknade totalkonsumtionen av alkohol har minskat ren alkohol per person till 2010 (se diagram 5.14). Enligt vid (SoRAD) kan nedgången i första hand tillskrivas minskad resandeinförsel och smuggling. SoRAD har i samarbete med förebygger alkohol- och drogproblem (STAD) analyserat utvecklingen när det gäller självrapporterad alkoholkonsumtion. Analysresultaten talar tydligt i riktning mot en minskad konsumtion . har konsumtionen bland män minskat med och bland kvinnor med . Även bland yngre kvinnor tyder resultaten på en viss nedgång medan tendensen är den motsatta bland kvinnor i åldersgruppen . Enligt är den svenska totalkonsumtionen per invånare lägre än genomsnittet i Europeiska unionen (EU). När det gäller yngres intensivkonsumtion visar on Alcohol and Other Drugs (ESPAD) att andelen 1516-åringar som rapporterar att de har intensivkonsumerat alkohol den senaste månaden är lägre i än genomsnittet i . Diagram 5.15 Andel elever i årskurs 9 som uppgett att de använt narkotika, 20012011 flickor i åk 9 pojkar i åk 9 Enligt () ökade narkotikaanvändningen bland elever i årskurs 9 kontinuerligt då av pojkarna och av flickorna angav att de använt narkotika. har andelen som använt narkotika sjunkit och 2007 var det av pojkarna och av flickorna som uppgav att de använt narkotika. Debutåldern för narkotikaanvändning är högre än för alkohol. Bland eleverna i gymnasiets årskurs 2 uppgav av pojkarna och av flickorna att de använt narkotika. Dessa nivåer är i stort sett oförändrade sedan mätningarna startade . Enligt ESPAD-undersökningen är det förhållandevis få unga människor som experimenterar med narkotika. Jämfört med de flesta andra EU-länder är det i långt fler som tar av- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 stånd från än som förespråkar användande av droger. Alltsedan dopningsfrågor introducerades i olika riksrepresentativa undersökningar första hälft har omkring en procent av de yngre männen svarat att de provat anabola androgena steroider (AAS). Diagram 5.16 Andel dagligrökare fördelat på kön och ålder, 1988/892008/09 De senaste resultaten från undersökningar av levnadsförhållanden () antyder att den nedåtgående trenden av andelen dagligrökare i åldersgruppen kan ha brutits, men förändringen /05 är inte statistiskt säkerställd. För att komplettera resultaten från används därför data från Statens folkhälsoinstituts nationella folkhälsoenkät. Enligt har andelen dagligrökare i åldersgruppen 16 sjunkit från bland kvinnor medan andelen bland män är oförändrad, . Förändringen bland kvinnorna är statistiskt säkerställd. Enligt enkät använde av männen och av kvinnorna tobak i någon form . Andelen dagligrökare var bland män och bland kvinnor. Detta innebär en ökning med en procent för män och ingen förändring för kvinnor jämfört med . Förändringen bland kvinnorna är dock inte statistiskt säkerställd. Andelen dagligsnusande män ligger stabilt på . I CAN:s skolundersökning 2010 uppgav av pojkarna och av flickorna i årskurs 9 att de var tobakskonsumenter. Detta är något lägre andelar än 2009 och 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 undersökning har värdena fortsatt att minska. av pojkarna och av flickorna uppgav att de rökte 2010. I gymnasiets årskurs 2 har andelen tobakskonsumenter ökat något jämfört med , av pojkarna och av flickorna. av pojkarna och av flickorna uppgav att de röker . av pojkarna och av flickorna svarade att de snusar. av pojkarna och av flickorna svarade att de snusar . Spelproblemen i befolkningen har omfördelats Forskningsprogrammet som leds och finansieras av publicerade sin rapport om pengar och spelproblem i /2009 (FHI 2010:23). Resultatet kan jämföras med den svenska studie som genomfördes /1998. Färre personer spelar för allt mer pengar. An- delen personer som spelar spel om pengar har minskat från . Andelen problemspelare i befolkningen är . Andelen problemspelare är högst bland de med lägst utbildning och lägst inkomst. Spelproblemen i befolkningen har omfördelats . Andelen problemspelare har fördubblats bland män och bland kvinnor . har spelproblemen minskat bland pojkar , vilken var den grupp som hade mest problem med spelandet . Andelen problemspelare har även minskat bland män och kvinnor . att samordna en uppmärksamhetsvecka kring matvanor och fysisk aktivitet Ett friskare . Genom att uppmärksamma konkreta exempel från hela landet ökas kunskapen om de möjligheter som finns att delta i sociala hälsofrämjande aktiviteter. För att stimulera och underlätta medverkan från kommuner, landsting, idéburna och ideella organisationer samt privata aktörer har myndigheten upprättat ett kontaktnät med representanter från länen. Vid uppmärksamhetsveckan genomfördes närmare 3 000 aktiviteter över hela landet vilket är fler aktiviteter än 2010 då detta arrangemang anordnades . Närmare 1 000 olika arrangörer från kommuner, landsting, ideella organisationer och privata aktörer bidrog till att uppmärksamma betydelsen av goda matvanor och fysisk aktivitet. Regeringen har också vidtagit åtgärder för att stimulera myndighetssamverkan. gavs i uppdrag att tillsammans med starta ett samverkansprojekt med fokus på överviktsproblematiken. Av myndighetens slutrapport framgår bland annat att samverkansprojektet bidragit till att skapa effektiva samarbetsformer och ett ökat erfarenhetsutbyte mellan myndigheterna. Åtgärder för ett hälsosamt åldrande En av de utpekade målgrupperna för folkhälsopolitiken är äldre. För att främja ett hälsosamt åldrande har haft ett regeringsuppdrag att sprida kunskaper och erfarenheter om stödjande miljöer och metoder för goda matvanor och 5.7.1Fysisk aktivitet och goda matvanor fysisk aktivitet bland äldre. Osunda matvanor och fysisk inaktivitet bidrar till ökad dödlighet och flera vanligt förekommande sjukdomar. Fysisk aktivitet och hälsosamma matvanor är en förutsättning för en god hälsoutveckling vilket utgör grund för att prioritera åtgärder på dessa områden. Initiativ för ett friskare För att arbetet med att främja fysisk aktivitet och goda matvanor ska bli framgångsrikt krävs deltagande från många aktörer. För att få till stånd ett brett engagemang i frågorna har regeringen gett i uppdrag inom ramen för uppdraget bland annat arrangerat konferenser och utbildningar med syfte att stödja aktörer på den lokala nivån i arbetet med att främja ett hälsosamt åldrande. har också getts i uppdrag att utarbeta en vägledning till kommuner och landsting för att främja ett aktivt och hälsosamt åldrande samt starta försöksverksamhet med hälsocoacher. Tanken är att genom en tidsbegränsad försöksverksamhet utveckla och intensifiera arbetet med att erbjuda deltagande i olika aktiviteter och också vid lättare sjuklighet motivera till en förändrad livsstil. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 5.7.2Alkohol, narkotika, dopning och 2012. pågår ett gemensamt arbete mellan kommissionen och medlemsländerna att har alkohol- och tobaksbruket i ta fram en slutrapport med förslag på nästa steg. Internationellt har en global alkoholstrategi an- befolkningen fortsatt nedåt. För att genomföra strategin har ett globalt områden gått emot den allmänna ökningstren- nätverk bildats med representanter från WHO:s den i , exempelvis vad gäller s.k. intensiv- konsumtion av alkohol bland unga. till ordförande i nätverket. som prövat eller använder narkotika och/eller Medel har via för- röker har minskat . delats till frivilligorganisationerna för att stärka förandet av rökfria miljöer fick en påverkan på deras alkohol-, narkotika-, dopnings- och exponering av tobaksrök hos arbetstagare och Med stöd av dessa har bidragit till minskningen. bidrag har enligt många betyd- lingen har gått i rätt riktning så ligger ANDT- ande och angelägna insatser genomförts, som bi- användningen fortfarande på en alltför hög nivå. dragit till en utveckling av samhällets kunskaper Åtgärder mot tobaksbruk är ett kostnads- om att motverka drogmissbruk. effektivt sätt att förbättra folkhälsan och inom sjukvården är rökavvänjning en av de mest kost- 2010 haft uppdrag att bedriva informationsin- satser kring alkohol, narkotika, dopning och jande och sjukdomsförebyggande åtgärder är har myndigheten främst sat- angelägna, riktade såväl till barn och unga som sat på Tonårsparlören, Tänk Om och Testa dina Testa dina gränser syftar till att bibehålla Kontinuitet och långsiktighet är viktigt i det och stärka den befintliga negativa attityden till Det är därför angeläget att narkotika inom den unga målgruppen. aktörer på nationell, regional och lokal nivå fort- har också i uppdrag sätter att prioritera det förebyggande arbetet för och medel att genomföra särskilda åtgärder inom att nå målet om att minska alkoholens det nationella tobaksförebyggande arbetet under medicinska och sociala skadeverkningar och för I enlighet med prioriteringar inom att skydda barn och ungdomar. ramen för regeringens folkhälsopolitik har sats- strukturer på nationell, regional och lokal nivå ningen fokuserat på följande områden: nationellt har fungerat väl. stöd till lokalt arbete och nationell samordning På regional nivå finansierar regeringen sam- av tobaksfrågan, kraftsamling för tobaksavvänj- ordningsfunktioner på länsstyrelserna. ning samt en förstärkning av Statens folkhälso- fungerar som en länk mellan den lokala, regio- institutstillsyn avseende tobakslagen och kom- nala och nationella nivån och främjar regional petens- och utbildningsinsatser för länsstyrelser samverkan mellan myndigheter, idéburna orga- Uppdraget har bidragit till ett nisationer, näringslivet m.fl. ökat intresse och mer struktur och prioritet åt 2011 har samtliga länsstyrelser inrättat en sådan I de flesta av landets kommuner finns i Samordningen mellan områdena tillsyn och dag särskilda personer som ansvarar för den förebyggande arbete har fortsatt och lokala samordningen av det förebyggande ar- den årliga länsrapporten med underlag från läns- styrelser och kommuner är viktig för att kunna Tillsammans med de övriga nordiska länderna följa utvecklingstrender för verksamheten. har arbetat för att det styrelsernas tillsyn enligt alkohol- och tobaks- alkoholskadeförebyggande arbetet ska ges högre lagen har bedrivits på ungefär samma nivå som prioritet inom EU och internationellt. samt för en nordisk alkoholpolitik är att man Medel har även fördelats till länsstyrelserna värnar om folkhälsoperspektivet. för lokal spridning och utveckling av metoden antogs en EU-strategi för att stödja medlems- Ansvarsfull alkoholservering, som syftar till att länderna i arbetet med att minska de alkohol- minska våld kopplat till restauranger genom att se till att alkohol inte serveras till berusade och presenterade en första lägesrapport ringens uppdrag att stödja genomförandet av 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 De bärande komponenterna är utbildning av restaurangpersonal, samverkan mellan myndigheter och bransch samt ökad tillsyn. En- ligt arbetar av landets kommuner med metoden. Enligt institutet kan man se tydliga effekter på våldsbrottsligheten. Arbetet har bidragit till en minskning av våldsbrotten med i genomsnitt i en kommun som arbetar med metoden. Varje våldsbrott som begås under sen kväll och kostar i genomsnitt . Enligt institutets rapport har 15 000 fall av misshandel undvikits , vilket man beräknar gett en besparing i samhället på . De större svenska aktörerna på spelmarknaden samarbetar genom Spelbranschens etiska råd (SPER) där de tillsammans har tagit fram etiska riktlinjer för sin reklam och marknadsföring. Ombuden för Svenska Spels och ATGs personal och ombud har genomgått utbildning och bolagen kräver numera att nya ombud går utbildningen. De flesta spelarrangörerna på den reglerade spelmarknaden tillhandahåller frivilliga verktyg såsom spelbudget och självavstängning samt information om spelproblem på sina webbplatser. har utvecklat självtest och verktyget Spelkoll vilka underlättar för spelarna att bedöma sina egna spelmönster. Samtliga spelbolag som ingår i SPER har utfäst att införa en 18-årsgräns för spel. Övrigt förebyggande arbete har bestått av drift av Stödlinjen för spelare och anhöriga samt föreningsstöd och projektmedel för att utveckla och genomföra förebyggande insatser. Utbildningsinsatser har genomförts i samband med nätverksmöten och seminarier riktade till ideell sektor, behandlare och skuld- och budgetrådgivare. Lotteriinspektionen genomförde ett seminarium på temat spelmarknadsansvar. Kunskapsutvecklingen har fortsatt med framtagande av en litteraturöversikt om förebyggande metoder inom spelprevention och en antologi som belyser spelproblemen i och kamratstödet i spelberoendeföreningarna. Dessutom genomfördes den andra datainsamlingen i SWELOGS befolkningsstudie om spel och hälsa december 2009maj Förberedelser har också gjorts inför genomförande av SWELOGS fördjupningsstudie som syftar till att ta fram kunskap om risk- och skyddsfaktorer för spelproblem. Folkhälsopolitiken skapar förutsättningar för människor att leva med god hälsa och bidrar därmed till utveckling och tillväxt. En god folkhälsa leder såväl till ökad livskvalitet för den enskilde som till minskade kostnader för samhället. Förutom direkta kostnader för bl.a. hälso- och sjukvård, rehabilitering, läkemedel och social omsorg orsakar ohälsan även indirekta kostnader, framför allt i form av produktionsbortfall till följd av sjukfrånvaro eller för tidig död. Genom att beräkna både de direkta och indirekta kostnaderna ser man tydligare hur ohälsan påverkar den svenska ekonomin. Ohälsans samhällskostnader uppgår, enligt Statens folkhälsoinstituts beräkningar, till . Folkhälsopolitiken ska utgå från människans behov av integritet och valfrihet. Vars och ens ansvar och intresse för att förbättra sin hälsa är utgångspunkter för det folkhälsopolitiska arbetet. Centralt för folkhälsopolitiken är därför att skapa goda förutsättningar och bra stöd för enskilda att göra hälsosamma val. Folkhälsopolitiska insatser är investeringar för framtiden, som på lång sikt ger utdelning i första hand för den enskilde men också för samhället. De satsningar som genomförs bör därför också vara långsiktiga och samordnade mellan de berörda aktörerna på alla nivåer i samhället. Ett gemensamt ansvarstagande mellan offentlig sektor, ideella krafter och den enskilda människan är en bra grund för ett framgångsrikt folkhälsoarbete. Folkhälsopolitiken ska bygga på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Insatserna ska följas upp för att säkerställa resultat och kvalitet. Uppföljningen kan ske på olika sätt. Den svenska folkhälsorapporteringen har länge varit ett viktigt verktyg i uppföljningsarbetet. Regeringen har tagit initiativ till att åstadkomma en mer samordnad och effektiv folkhälsorapportering och avser att återkomma om hur en sådan rapportering bör se ut. Det är också angeläget att utveckla öppna jämförelser på folkhälsoområdet samt att upprätthålla en dialog med relevanta aktörer i samhället. Regeringen avser fortsätta att utveckla dialogformen och arbeta vidare exempelvis med dialogforum för goda matvanor och fysisk aktivitet. Regeringen avser också, med Folkhälsopolitisk rapport som grund, att föra en dialog med berörda samhällsaktörer för att fokusera insatserna på folkhälsoområdet, förtydliga målsättning och uppföljning samt säkerställa att satsningarna genomförs på de områden där insatserna ger störst effekt. Dialogen syftar också till att ge underlag för regeringen att återkomma angående inriktningen för den framtida folkhälsopolitiken. Inom flera olika utgiftsområden har regeringens politik betydelse för folkhälsan. Uppfyllelsen av det övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet påverkas av regeringens politik inom ett flertal områden och på flera samhälleliga nivåer. Redovisningen i resultatavsnittet (5.55.7) sammanfattar denna breda påverkan i tre nivåer: människors levnadsvillkor, livsmiljöer och levnadsvanor. Följande text är dock inte strukturerad efter denna indelning utan fokuserar i stället på folkhälsopolitiska insatser inom ramen för utgiftsområde 9. Den politiska inriktningen inom andra områden med betydelse för folkhälsan återfinns i respektive utgiftsområdesavsnitt i denna budgetproposition. Regeringen anser att stödet behöver utvecklas för att den enskilde själv via internet eller mobila plattformar ska kunna dokumentera och dela med sig av sin upplevda hälsosituation och kunna få en personligt anpassad rådgivning om hur han eller hon kan förbättra sin hälsa. En särskild utredare har därför fått i uppdrag att bland annat undersöka möjligheterna och formerna för att tillhandahålla en elektronisk hälsodagbok på nätet och de legala förutsättningarna för att man som patient på ett strukturerat sätt ska kunna dela med sig av sin egen dokumentation till vårdgivaren (dir. 2011:25). Regeringen stödjer också ett utvecklingsprojekt som syftar till att etablera den tekniska grundplattform och de tjänster som krävs för att skapa förutsättningar för offentliga vårdgivare, privata utförare och andra entreprenörer att kunna erbjuda nya interaktiva tjänster via internet eller mobila plattformar. Regeringens bedömning är att en hälsodagbok på nätet skulle kunna bli ett effektivt stöd 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 för den enskilde vid planering, genomförande och uppföljning av livsstilsrelaterade förändringar. Regeringen avser även att fortsätta satsa på en utbyggd information till medborgarna om hälsa. Regeringen samverkar med SKL för att etablera en nationellt samordnad och kvalitetssäkrad rådgivning via webb och telefon under namnet 1177. Utvecklingsarbetet syftar bland annat till att stödja enskilda genom målgruppsanpassad och lättillgänglig information om vård och hälsa och för att etablera e-tjänster som förenklar vardagen för patienter, anhöriga och invånare generellt. Barn, unga och äldre prioriteras Barns och ungas psykiska hälsa är en prioriterad fråga för regeringen och satsningar på detta område ska även i fortsättningen prioriteras. Psykisk ohälsa kan vara förödande för barns och ungdomars personliga utveckling och möjligheter till etablering i samhället. Regeringen anser att det finns stora vinster såväl för enskilda barn och unga och deras närstående som för samhället i stort med att förebygga och tidigt behandla psykisk ohälsa och har därför enats med SKL om en gemensam fortsatt satsning på att förbättra och samordna insatserna för att främja psykisk hälsa och effektivt möta och behandla psykisk ohälsa och psykisk sjukdom hos barn och unga. Målet med överenskommelsen är att utforma och implementera effektiva strategier för hälsofrämjande insatser och erbjuda vård på rätt nivå för barn och unga med psykisk ohälsa och psykisk sjukdom. SKL ska bl.a. samordna nationella aktiviteter och ge stöd till koordinering av insatserna i kommuner och landsting. En trygg anknytning till föräldrarna skapar förutsättningar för goda uppväxtvillkor och en god fysisk och psykisk hälsa senare i livet. Föräldrarna är viktiga för barnen under hela uppväxten som många upplever att det ställs stora krav på dem i föräldrarollen. Regeringens föräldrastödsstrategi, Nationell strategi för ett utvecklat föräldrastöd, en vinst för alla, syftar till att stärka och utveckla stödet. har på regeringens uppdrag fördelat sammantaget i stimulansbidrag till ett urval kommuner . Regeringen kommer fortsätta att följa utvecklingen av det lokala förebyggande föräldrastödet och där- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 igenom bidra till förutsättningar för bättre uppväxtvillkor för barn och unga. En central målsättning för den nationella folkhälsopolitiken är att ge människor förutsättningar att leva ett gott liv . Det är väl belagt att förebyggande och hälsofrämjande insatser har god potential att bidra till detta. har därför fått i uppdrag att i samarbete med utarbeta en vägledning till kommuner och landsting hur de som huvudmän för vård och omsorg kan främja ett aktivt och hälsosamt åldrande. Vägledningen ska baseras på erfarenheter och befintlig kunskap. har även i uppdrag att driva en försöksverksamhet med hälsocoacher riktade främst till gruppen yngre pensionärer. För denna satsning avsätts totalt . En sjukvård som främjar hälsa och förebygger sjukdom Regeringen avser att stärka det hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbetet genom att stödja hälso- och sjukvården i att utveckla sitt arbete med att informera om våra levnadsvanors betydelse för vår hälsa och att ge råd och stöd för hur ohälsosamma levnadsvanor kan förändras. Mot denna bakgrund har regeringen gett i uppdrag att stödja införandet av de nationella riktlinjerna för sjukdomsförebyggande metoder. Riktlinjerna berör metoder för att förebygga sjukdom genom att stödja förändring av tobaksbruk, riskbruk av alkohol, otillräcklig fysisk aktivitet och ohälsosamma matvanor. Inom ramen för den nationella cancerstrategin genomförs preventiva insatser inom hälso- och sjukvården. Regeringen har bl.a. initierat insatser för tidig upptäckt av cancer genom ökat deltagande i olika screeningprogram och förbättrade möjligheter för enskilda personer att få misstänkta hudförändringar undersökta. Som en del av strategin har regeringen också initierat insatser för att minska tobaksrökningen.