prop · GZ031d20 · 2011-09-20 00:00:00 — Därutöver ska verka för att fler asylsökande erbjuds praktikplatser. Personer som ansöker om uppehållstillstånd enligt 4 kap. 1 eller 2 §§ utlänningslagen (2005:716) ska fr.o.m. få sin yrkes- och utbildningsnivå samt övrig relevant information kartlagd. Den svenskundervisning som erbjuds ska utformas på ett sådant sätt att en eventuell senare sfi-undervisning underlättas. Tabell 2.18 Asylsökandes deltagande i organiserad sysselsättning 2010 Kartläggning av yrkes- och Alla asylsökande har erbjudits svenskundervisning . Antalet personer som fick sin yrkes- och utbildningsnivå kartlagd ökade från 676 personer 2009 till 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 1 255 personer 2010, dvs. Tabell 2.19 Asylsökandes deltagande i organiserad sysselsättning 20082010 Kartläggning av yrkes- och Organiserad sysselsättning erbjuds i huvudsak asylsökande som ännu inte fått sin ansökan avgjord i första instans. Deltagandet i annan organiserad sysselsättning än kartläggning av yrkes- och utbildningsbakgrund har därför minskat som en följd av förkortade handläggningstider inom asylprövningen. Insatser för att förhindra felaktiga utbetalningar ska säkerställa att inga felaktiga utbetalningar av ersättningar till den asylsökande enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. förekommer och arbeta för att motverka bidragsbrott. arbetar kontinuerligt med att göra rapporteringen och statistiken om felaktiga utbetalningar mer tillförlitlig. En lättillgänglig rättspraxisredovisning har utformats. ska all registrering av felaktiga utbetalningar ske i it-system. Om misstanke om bidragsbrott eller bedrägeri föreligger i ett biståndsärende gör en polisanmälan. anmäldes 20 sådana fall. Personer inskrivna i mottagandet När det gäller inskrivna personer i mottagande var målet 2010 att vistelsetiderna skulle förkortas i jämförelse med 2009. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 2.20 Vistelsetid, antal inskrivna personer samt antal boendedygn i mottagande 2008 2010 var i genomsnitt 34 600 personer inskrivna i mottagande (kvinnor och män). Det är en minskning med 1 100 personer jämfört med . Antalet inskrivna personer vid utgången av 2010 var cirka 400 fler jämfört med trots att antalet asylsökande ökade med 7 600 personer. Det berodde på att den genomsnittliga vistelsetiden minskade 2010. Handläggningstiderna inom asylprövningen i första instans minskade och en högre andel än normalt av nya asylsökande utgjordes av personer vars asylansökningar var ogrundade och som lämnade landet relativt snart. var 33 560 personer inskrivna i mottagandet och den genomsnittliga vistelsetiden var . Diagram 2.3 Inskrivna och handläggningsstatus vid utgången av 2010 När det gäller fördelningen av inskrivna utifrån vilket skede i asylprocessen de befinner sig, utgjorde personer som fått avslag på sina asylansökningar i överinstans och som därför ska lämna landet den största gruppen. En nästan lika hög andel av de inskrivna väntade på beslut i asylärendet i första instans. Kostnader för mottagandet av asylsökande I tabellen nedan redovisas kostnaderna för mottagandet av asylsökande på anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader. Tabell 2.21 Kostnader för mottagandet, anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader 20082010 (sjuk-, hälso- och tandvård) - varav boende för ensam- barn (till kommuner) I förhållande till ökade kostnaderna för ensamkommande barns boende och för anläggningsboende mest på anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader. Fler ensamkommande barn har sökt asyl i och en allt högre andel av barnen har vistats i ankomstboende som generellt sett är dyrare än anvisningsboende. Vidare har ersättningarna till anvisningskommunerna utbetalats upp till i efterskott i relation till när kostnaderna har uppstått. Det har i sin tur lett till effekterna av fler asylsökande ensamkommande barn delvis har förskjutits . Kostnaderna för anläggningsboende ökade som en konsekvens av att dyrare tillfälliga boenden användes med fler asylsökande och andelen personer som valde att bo i anläggningsboende var högre än . Kostnaderna för arbetet med mottagande och återvändande på anslaget 1:1 blev högre än året innan. Ett ökat antal asylsökande och ett snabbare genomflöde inom mottagandet, fler förvarsplatser samt avvecklingskostnader inom mottagandet är orsaker till ökningarna. Diagram 2.4 Dygnskostnad i mottagandet av asylsökande fördelat på kostnadsslag anslagen 1:1, 1:2 och 1:7 Den totala dygnskostnaden ökade 2010 till , jämfört med 2009. Ökningen berodde framför allt på ökade kostnader för ensamkommande barns boende. Verksgemensamma kostnader, s.k. samkostnader, bestod främst av gemensamma administrativa funktioner, it och kundtjänst. Kategorin övrigt utgjordes bl.a. av driftskostnader för verksamheten. Kostnaden avseende anslaget 1:1 ökade från till , exklusive förvarskostnader. Bosättning vid beslut om uppehållstillstånd Målet var att tiden för anvisning skulle ske senast efter beviljat uppehållstillstånd och den totala tiden för bosättning fick uppgå . I bosättningsarbetet skulle ta hänsyn till personens förutsättningar för en ändamålsenlig introduktion samt verka för att bosättning i första hand skedde i en kommun med god arbetsmarknad inom pendlingsavstånd. skulle skyndsamt överlämna relevant underlag till kommunen. anvisade av de personer som bosattes från mottagandet , vilket är ett oförändrat resultat jämfört med . Den genomsnittliga väntetiden från beviljat uppehållstillstånd till anvisning i en kommun var , vilket är en ökning jämfört med . Andelen personer som flyttade till en kommun efter anvisning var , jämfört 2009. Av de personer som flyttade från Migrationsverkets anläggningsboende till en kommun 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 2010 gjorde det från det att uppehållstillstånd beviljats. Motsvarande andel 2009 var . lämnades av bosättningsunderlagen över till bosättningsfunktionen vid . Av de personer som kommunplacerades var den genomsnittliga vistelsetiden i mottagandet , vilket kan jämföras 2009. var den genomsnittliga vistelsetiden från ansökan till kommunplacering . För ytterligare redovisning av kommunmottagande och bosättning, se under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Av 12 kap. 15 § UtlL följer att en utlänning som avvisas ska lämna landet efter att avvisningsbeslutet har vunnit laga kraft och en utlänning som utvisas ska lämna landet efter att utvisningsbeslutet har vunnit laga kraft. Annan tidpunkt för avvisning eller utvisning kan föreskrivas i avvisnings- eller utvisningsbeslutet. Målet var att andelen personer som återvänder självmant inom lagstadgad tid skulle öka. Tiden mellan ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut och utresa skulle minska väsentligt i förhållande till . skulle fortsätta samarbetet med andra berörda myndigheter för att effektivisera verksamheten med återvändande. Av dem med avvisningsbeslut som återvände 2010, gjorde det inom lagstadgad tid, dvs. När det gäller personer med utvisningsbeslut återvände inom lagstadgad tid, dvs. Motsvarande siffror från föregående år var . Serbiska medborgare utgjorde den största gruppen av dem som återvände självmant, totalt nästan 4 000 av drygt 11 540. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 2.22 Antal personer som har återvänt 20082010 Utresta med hjälp av Utresta med hjälp av polisen, Medlen användes bl.a. till att förstärka verksamheten med cirka 25 årsarbetskrafter. Ärenden överlämnade till polisen får lämna över ett verkställighetsärende till en polismyndighet om den som ska avvisas eller utvisas håller sig undan och inte kan anträffas utan polismyndighetens medverkan eller om det kan antas att tvång kommer att behövas för att verkställa beslutet. Antalet ärenden som överlämnades till polisen uppgick till 10 607 ärenden, vilket motsvarar av de återvändandeärenden som avslutade. Det är en lägre andel än 2009, vilket framför allt beror på det stora antalet självmant återvändande serber som fått beslut om avvisning med omedelbar verkställighet. verkställde polisen cirka 2 500 beslut om avvisning eller utvisning med hjälp av tvång. Det är oftast Kriminalvården (avseende transporttjänsten) som genomför de eskorterade utresorna men polisens medverkan vid verkställighetsresorna har ökat. Tabell 2.23 Kostnader för utresor 20082010 Kostnad för utresor (tkr) Kostnad för utresor (tkr) Orsaken till att kostnaden per resa för de som återvände självmant minskade i förhållande innan, var främst att en högre andel av resorna gick till andra länder i . tilldelades i syfte att genomföra utbildningsinsatser för att förbättra kompetensen i verkställighetsarbetet. beslutade att fördela till polismyndigheterna och till . Av de medel som tilldelades polismyndigheterna har myndigheterna framför allt vidtagit olika åtgärder för att förstärka det löpande verkställighetsarbetet. De medel som tilldelades har använts till projekt för vilka ansökan om medfinansiering av återvändandefonden gjorts, dels projekt (se avsnitt Samverkan mellan myndigheter), dels ett projekt som syftar till att utveckla en identitets- och verkställighetssamordning hos polisen. I syfte att effektivisera arbetet med återvändandet har , Kriminalvården (avseende transporttjänsten) och i sina respektive regleringsbrev fått likalydande uppdrag att se över återvändandearbetet och vidta de åtgärder som krävs för att öka andelen verkställda avvisnings- och utvisningsbeslut. Myndigheterna har till följd av uppdraget startat projektet (Rättssäkert och effektivt verkställighetsarbete). Projektet har resulterat i en processkartläggning där 12 förbättringsförslag i syfte att effektivisera återvändandearbetet har identifierats. startade ett pilotprojekt i län som skulle genomföra fyra av dessa förbättringsförslag. beviljats medfinansiering från Europeiska återvändandefonden. Insatser för att underlätta återvändande får inom ramen för anvisade medel finansiera åtgärder som enligt avtal med svenska, utländska och internationella organisationer vidtas i samband med utlänningars återvändande. finns avtal med IOM vad gäller utbetalningar av återetableringsstöd. har ingått samarbetsavtal med internationella och frivilligorganisationer som rör s.k. reintegreringsstöd. Syftet med stödet är att få till stånd ett hållbart återvändande. Arbetet bedrivs i projektform och har pågått i , , och . Förordningen (2007:640) om återetableringsstöd för vissa utlänningar trädde i kraft . Förordningen innebär att ersättning kan betalas ut för att underlätta självmant återvändande till länder som på grund av svåra motsättningar har mycket begränsade förutsättningar för återetablering av återvändande. Regeringen förlängde förordningen (SFS 2008:778 och SFS 2010:1344) t.o.m. . Tabell 2.24 Återetableringsstöd 20082010 inkom 1 857 ansökningar om återetableringsstöd till . Ungefär hälften av ansökningarna gjordes av irakiska medborgare. Kostnaden för återetableringsstödet uppgick till . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 återvände 60 ensamkommande barn till sina hemländer, varav 27 till och 11 till . har i samarbete med myndigheter från , och initierat ett EU-projekt som syftar till att utarbeta och tillämpa modeller för ett ordnat och humant återvändande av ensamkommande barn med lagakraftvunna avslagsbeslut. Beslut om förvar fattas exempelvis om det föreligger risk för att en person kommer att hålla sig undan och därigenom äventyrar att ett beslut om avvisning eller utvisning ska kunna genomföras. En utlänning kan också tas i förvar om identiteten är oklar. bedriver förvarsverksamhet i , , , och . Förvaret i har av bedömts som olämpligt. Bland annat därför har byggt om en redan existerande fastighet i till ett nytt förvar. fanns det 205 förvarsplatser fördelat på åtta förvarsenheter, varav en enhet var en tillfällig utökning om 20 platser. Denna utökning har bland annat underlättat genomförandet av verkställigheter som skett i samarbete med Frontex. var 1 801 personer förvarstagna . Av dessa var 56 barn, varav fem var ensamkommande barn. Den genomsnittliga vistelsetiden för barn i förvar var . Fördelning mellan vuxna kvinnor och män var 255 respektive 1 490 och den genomsnittliga vistelsetiden var , vilket är en minskning jämfört med . Generellt har personer utan resehandling längre vistelsetider. var 183 personer inskrivna vid en förvarsenhet. Av dessa var 53 personer placerade i arrest, i häkte eller på anstalt av säkerhetsskäl eller för att utlänningen skulle utvisas på grund av brott. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 2.25 förvar 20082010 Kostnad/utgift (tkr) Kostnad/utgift per inskriven och dygn (kr) Den totala utgiften för förvarsverksamheten ökade 2010 med . Detta beror på att byggde ett nytt förvar och inte ännu avvecklat det tillfälliga förvaret i . Att kostnaden per inskriven och dygn ökade 2010 var delvis en följd av att beläggningsgraden var lägre jämfört med . Prövning av hinder mot verkställighet Om det i ett ärende om verkställighet av ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut kommer fram nya omständigheter, ska självmant pröva om dessa omständigheter utgör hinder mot verkställighet av beslutet om avvisning eller utvisning. Om de utgör ett hinder mot verkställighet får enligt 12 kap. 18 § utlänningslagen (UtlL) om hindret är tillfälligt, bevilja ett tidsbegränsat tillstånd och om hindret är bestående, bevilja ett permanent uppehållstillstånd. kan också besluta om inhibition i ett verkställighetsärende, dvs. att verkställighet av ett beslut om avvisning eller utvisning tills vidare inte får ske. Åberopar utlänningen nya omständigheter som kan antas utgöra ett sådant verkställig- 1, 2 eller 3 §§ UtlL, tortyr eller förföljelse vid ett återvändande, och dessa omständigheter inte har kunnat åberopas tidigare eller utlänningen visar giltig ursäkt för att inte ha åberopat omständigheterna tidigare, ska enligt 12 kap. 19 § UtlL ta upp frågan om uppehållstillstånd till ny prövning samt besluta om inhibition. Om beslutar att inte ta upp frågan om uppehållstillstånd till ny prövning kan beslutet överklagas till en migrationsdomstol. Målet var att om meddelar beslut om inhibition enligt 12 kap. 18 § UtlL ska beslut i fråga om uppehållstillstånd fattas inom en månad. Beslut i fråga om ny prövning enligt 12 kap. 19 § UtlL skulle fattas inom en månad från det att utlänningen åberopat nya omständigheter. Om beviljade ny prövning enligt 12 kap. 19 § UtlL skulle beslut i fråga om uppehållstillstånd fattas . Totalt prövade 12 488 ansökningar om verkställighetshinder för asylsökande 2010. Det är något fler än 2009 då 9 693 ansökningar prövades. Den genomsnittliga handläggningstiden var och avgjordes inom en månad. Det är en försämring jämfört med då den genomsnittliga handläggningstiden var och avgjordes inom en månad. Om meddelar beslut om inhibition, dvs. att avvisning eller utvisning inte får ske enligt 12 kap. 18 § UtlL, skulle beslut i fråga om uppehållstillstånd fattas inom en månad. Från beslut om inhibition till beslut i tillståndsfrågan var den genomsnittliga handläggningstiden och i fattades beslut inom en månad. Beslut i fråga om ny prövning enligt 12 kap. 19 § UtlL skulle fattas inom en månad från det att utlänningen åberopat nya omständigheter. fattade 7 912 beslut i fråga om ny prövning om uppehållstillstånd. Den genomsnittliga handläggningstiden var och i avgjordes ärendena inom en månad. Om beviljar ny prövning enligt 12 kap. 19 § UtlL skulle beslut om uppehållstillstånd fattas . Den genomsnittliga handläggningstiden i de 174 ärenden där frågan om uppehållstillstånd prövats var . Beslut fattades i av ärendena där fattade beslut om ny prövning. Sammanfattningsvis uppfyllde inte målen om handläggningstider inom området prövning av hinder mot verkställighet. Flera faktorer medverkade till att förlänga handläggningstiderna. Exempel på sådana faktorer är behov av kompletterande information från utlandsmyndighet, översättning av handlingar som åberopats som bevisning och att en familjemedlem har ett öppet grundärende i asylprocessen eller ett mål i en migrationsdomstol. Tabell 2.26 prövning av verkställighetshinder 20082010 Utgift för prövning av Utgift per avgjort ärende Utgiften per avgjort ärende har successivt minskat . Målet var att medianåldern för avgjorda verkställighetsmål inte borde överstiga en månad. inkom 2 410 verkställighetsmål, vilket är en ökning med jämfört med . Antalet avgjorda verkställighetsmål ökade till 2 377 jämfört med 1 746 . Medianåldern för avgjorda verkställighetsmål vid samtliga migrationsdomstolar uppgick . Samtliga migrationsdomstolar har uppnått regeringens mål. Målet för Migrationsöverdomstolen var att medianåldern för avgjorda migrationsmål inte borde överstiga . inkom 1 657 verkställighetsmål till Migrationsöverdomstolen, vilket är en ökning med jämfört med . Antalet avgjorda verkställighetsmål ökade till 992 jämfört med 701 . En samlad analys av asylprocessen 20072010 har redovisat ett uppdrag i regleringsbrevet avseende en kohortanalys av asylprocessen för perioden 2010. Med en kohort avses i detta sammanhang alla personer som söker asyl ett bestämt år. Om asylsökande i en sådan årskohort följs framåt framgår vad utfallet blev för gruppen som helhet, vilket ger en annan 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 förståelse än vad som är möjligt med vanlig årsstatistik. Den senare grundas på ärenden som har handlagts under ett givet år, utan att hänsyn tas till vilket år ansökningarna kom in. I redovisning anges resultatet för de största grupperna asylsökande. Med asylprocessen avses här de olika moment som genomförs av berörda aktörer från det att asylansökan lämnas in, tills det att den enskilde antingen beviljas uppehållstillstånd och bosätter sig i en kommun, meddelas ett avvisnings- eller utvisningsbeslut och lämnar landet, eller avviker under processens gång. har sammanlagt cirka 269 500 personer sökt asyl i . På årsbasis har antalet varierat från som lägst cirka 17 500 asylsökande 2005 till som högst cirka 36 200 asylsökande 2007. har andelen asylsökande från successivt minskat som andelen asylsökande från och har ökat. Tabell 2.27 Utfall i asylprövningsprocessen för asylsökande 20072010 Antalet asylsökande i tabellens kohorter avviker från antalet nya asylsökande respektive år såsom det presenteras i den officiella statistiken. Antalet bifall kan komma att öka eftersom det finns sökande i de senare årsgrupperna vars ärende inte är avslutat. Personer som sökte asyl 2006 och åren därefter har fått sina ärenden prövade enligt den nuvarande utlänningslagen (2005:716). I samband härmed har betydligt fler personer beviljats uppehållstillstånd med stöd av bestämmelserna om skyddsbehov. För personer som sökte asyl 20072009 har av dem som har beviljats uppehållstillstånd, beviljats det på grund av skyddsskäl. Bifallsandelen för beslut som rör personer som sökte asyl var . En anledning till den relativt höga bifallsandelen var att de personer som sökte asyl till stor del bestod av medborgare i som i många fall bedömts ha skyddsbehov. För dem som sökte asyl 2008 var bifallsandelen , vilket är lägre än . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 förklaras främst av att färre medborgare i bedömts ha ett skyddsbehov. Av de personer som sökte asyl 2009 är prognosen att bifallsandelen kommer att bli . Samtliga ärenden för sökande som kom 2009 är ännu inte färdigprövade i andra instans. Den höga bifallsandelen beror på att andelen sökande från är högre än tidigare och att majoriteten av dessa bedömts ha ett skyddsbehov. Av de personer som sökte asyl 2010 är en stor andel av deras ärenden fortfarande öppna hos eller migrationsdomstolarna och det går ännu inte att bedöma bifallsandelen. Året kommer dock att kännetecknas av en stor andel avvisningar med omedelbar verkställighet av serbiska medborgare. Med den totala ärendeprocesstiden avses tiden från att en asylansökan lämnas in till datum för lagakraftvunnet beslut i någon instans. Ärendeprocessens längd påverkas av hur många instanser asylärendet prövas i. Den totala ärendeprocesstiden fram till lagakraftvunnet beslut var i mediantid för de personer som sökte asyl , vilket betyder att prövningsprocessen i sin helhet tog mindre än för varannan asylsökande. för de personer som sökte asyl 2008 var 11 månader. Ökningen beror främst på lägre bifallsandelar för asylsökande från . De personer som sökte asyl 2009 kommer troligtvis att ha en kortare prövningsprocess än de som sökte asyl 2007 och 2008 på grund av att en stor andel ärenden avslutas i första instans, antingen som bifall eller som avvisningar med omedelbar verkställighet. Avskrivna ärenden och Dublinärenden prövas inte i sak. Sammantaget prövades mellan av asylansökningarna i sak av den anledningen. Den genomsnittliga handläggningstiden hos för asylärenden som rör personer som sökte asyl 2007 var och för asylansökningar som lämnades in 2008 . För de som sökte asyl 2009 var den genomsnittliga handläggningstiden och finns indikationer på att handläggningstiden kommer att minska ytterligare. bedömer att för de personer som sökte asyl 2010 och kommande år kommer de flesta av ärendena, genom det nya arbetssättet Kortare väntan, att kunna avgöras . Andelen asylsökande som har överklagat avslagsbeslut har varierat från av dem som sökte asyl av dem som sökte asyl 2008. Migrationsdomstolarna har ändrat av beslut . För personer som sökte asyl 2007 och 2008 avgjordes hälften av de överklagade målen inom . av dem som har fått avslag av migrationsdomstolarna åren 2007 till har ansökt om prövningstillstånd hos Migrationsöverdomstolen. Asylsökande lämnar asylprocessen av olika skäl. En del tas, efter att uppehållstillstånd har beviljats, emot i en kommun. Andra återvänder eller avviker. Tabell 2.28 Utfall i asylprocessen 1 Andelen avvikna, återvända och kommunplacerade kommer att öka för K 2009 och särskilt K 2010 Av dem som sökte asyl 2007 har beviljats uppehållstillstånd och tagits emot i en kommun. Motsvarande siffra för personer som sökte asyl 2008 var , på grund av en sjunkande bifallsandel för dem som ansökte om asyl under . De personer som sökte asyl 2009 bedöms i högre utsträckning beviljas uppehållstillstånd och kommer därmed att ha ett större behov av kommunmottagande. Med självmant återvändande avses i detta sammanhang återvändande i regi alternativt att personen konstateras vara utrest eller att bedömer att det är troligt att personen har återvänt. Andelen som återvänder självmant är högre än andelen som avviker. Av de personer som sökte asyl 20072010 har avvikit under något stadium av processen. Benägenheten att avvika är högst hos personer som har varit föremål för prövning enligt Dublinförordningen eller som har fått ett avvisnings- eller utvisningsbeslut efter hemlandsprövning. När det gäller personer som sökte asyl 2007 eller 2008, utgjorde dessa två grupper sammanlagt av de personer som avvek. Cirka hälften av de personer som har avvikit har emellertid gjort det tidigt under asylprocessen. Av de personer som sökte asyl 2007 och 2008 återvände av dem självmant. För personer som sökte asyl 2009 eller 2010 kommer andelen som återvänder självmant att öka i förehållande till tabellen ovan eftersom deras prövningsprocess ännu inte är slutförd. Den totala vistelsetiden för en person från datum för asylansökan till datum då personen lämnar asylsystemet inbegriper flera olika moment som vidtas vid , migrationsdomstolarna, Migrationsöverdomstolen och av polisen. Den genomsnittliga vistelsetiden har minskat. Av de personer som sökte asyl lämnade mottagandet . Motsvarande siffra för dem som sökte asyl 2007 var och för dem som sökte asyl 2008 var den 12 månader. För av en årskull asylsökande är asylprocessen avslutad . Kommunmottagandet har gått relativt snabbt för asylsökande under samtliga år. har tagits emot i en kommun inom en månad och från beviljat uppehållstillstånd. När det gäller personer som har återvänt självmant kan två grupper urskiljas, en stor grupp som återvänder relativt snart efter laga kraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning och en grupp för vilken det har tagit betydligt .