prop · GY03100d3 · 2011-04-13 00:00:00 — Analys av utgiftsutvecklingen 20002015 2010/11:100 BILAGA 2 Analys av utgiftsutvecklingen 20002015 Takbegränsade utgifter 20002015........................................................................ 2010/11:100 BILAGA 2 Utgifter, 20002015........................................................................................................ Utgifternas procentuella andel av takbegränsade utgifter, 20002015........................ I denna bilaga redovisas de takbegränsade utgifterna per utgiftsområde för perioden 2015, dels i miljarder kronor, dels som andel av de totala takbegränsade utgifterna. Redovisningen möjliggör jämförelser av de takbegränsade utgifterna . Tidsserierna är angivna anslagsstruktur för att eliminera skillnader som beror på att anslag kan ha tillhört ett annat utgiftsområde än under 20112015. Tidsserierna är baserade på utfall för perioden 20002010, prognos och beräknade utgifter för perioden 20122015. Av tabell 1 och 2 framgår hur utgifterna fördelas mellan utgiftsområden 2000 2015. Skillnader i fördelning mellan år kan bero på utgiftsreformer och besparingar, en förändrad makroekonomisk utveckling, förändrade volymer inom regelstyrda transfereringssystem, engångshändelser och s.k. tekniska justeringar. Ett exempel på en teknisk justering är förändringen i systemet för ersättning av ingående mervärdesskatt till kommuner och landsting som genomfördes . Förändringen innebar att de avgifter till systemet som kommuner och landsting tidigare betalat in till statens budget upphörde, som statsbidragen till kommunerna minskade med motsvarande belopp. Effekten av förändringen är därför neutral för statens budgetsaldo på kort sikt. Dock innebär förändringen att utgifterna på statens budget minskade med ca 2003 i förhållande till 2002. Sådana förändringar ger upphov till brott i tidsserien vilket gör det svårt att jämföra utgifterna . För att underlätta jämförelser redovisas därför utgifterna även rensade från större tekniska förändringar, dessa går att finna i tabell 2 och är kursiva. Då en teknisk förändring skett har tidsserien justerats för åren före ändringens ikraftträdande. 2010/11:100 BILAGA 2 Justeringen är gjord med en lika stor relativ andel av de takbegränsade utgifterna som den som gällde då ändringen trädde i kraft. I tabell 2 kan fördelningen av de takbegränsade utgifterna mellan olika utgiftsområden ses som ett uttryck för de politiska prioriteringarna som har gjorts . Några av de större förändringarna berör transfereringsintensiva utgiftsområden. minskar utgiftsandelen kraftigt för följande utgiftsområden: 6 Försvar och samhällets krisberedskap, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. ökar utgiftsandelen för följande utgiftsområden: 7 Internationellt bistånd, 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 16 Utbildning och universitetsforskning och 25 Allmänna bidrag till kommuner. påverkas utgifterna i varierande grad av den makroekonomiska utvecklingen. Förändringar av arbetslöshet och av antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program påverkar utgifterna inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Ett exempel är den ökande arbetslöshet som följt i spåren av finanskrisen. Arbetslösheten har dock vänt nedåt och beräknas sedan fortsätta i samma riktning till 2015. Utgifterna kan även förändras mellan åren till följd av förändrade volymer inom vissa regelstyrda transfereringssystem. Ett exempel på stora volymförändringar 2015 finns inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Ett exempel på en engångshändelse som påverkat de takbegränsade utgifterna är den extra amortering om på infrastrukturlån som gjordes på utgiftsområde 22 Kommunikationer. 2010/11:100 BILAGA 2 Tabell 1 Utgifter, 20002015 Utfall 20002010, prognos 2011 och beräknat 20122015. Anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets kris- Hälsovård, sjukvård och Kultur, medier, trossamfund 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd -1,9 -1,8 -1,8 -1,6 sidan av statens budget 1 Regeringens bedömning av utgiftstak . Källor: och egna beräkningar. 2010/11:100 BILAGA 2 Tabell 2 Utgifternas procentuella andel av takbegränsade utgifter, 20002015 Utfall 20002010, prognos 2011 och beräknat 20122015. Procent av takbegränsade utgifter. Anslagen har fördelats enligt de utgiftsområden de tillhör i statens budget . Utgifter justerade för tekniska förändringar anges i kursiv stil. Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och social Justerad för teknisk förändring Justerad för teknisk förändring Ekonomisk trygghet för familjer Justerad för teknisk förändring Justerad för teknisk förändring Kultur, medier, trossamfund Justerad för teknisk förändring Samhällsplan., bostads- Allmän miljö- och naturvård Justerad för teknisk förändring Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Justerad för teknisk förändring Avgiften till Europeiska unionen -0,2 -0,2 -0,2 -0,2 sidan av statens budget Justerad för teknisk förändring Källor: och egna beräkningar. 2010/11:100 BILAGA 2 Nedan följer kommentarer till de utgiftsområden som uppvisar de mest betydande förändringarna som andel av de takbegränsade utgifterna . beräknas andelen av de takbegränsade utgifterna öka vilket främst beror på de satsningar regeringen gjort på rättsväsendet. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap beräknas andelen av de takbegränsade utgifterna minska vilket främst beror på försvarsomställningen. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgifterna för utgiftsområdet beräknas öka från 2000 till 2015. Som andel av de takbegränsade utgifterna ökar utgifterna . Utgiftsökningen beror främst på ökade utgifter under anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. Biståndsramen ökade från av bruttonationalinkomsten (BNI) av BNI 2009. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgifterna för utgiftsområdet beräknas öka med . Som andel av de takbegränsade utgifterna ökar utgifterna . Detta kan främst förklaras av ökade utgifter för statlig assistansersättning, tandvårdsförmåner samt bidrag till läkemedelsförmånerna. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområdet som andel av de takbegränsade utgifterna beräknas minska med hänsyn tagen till tekniska justeringar. Utgifterna under anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. beräknas minska med ca 20002015, främst till följd av minskad sjukfrånvaro. Antalet sjukpenningdagar var som högst 2002 med 94,5 miljoner dagar. har de kontinuerligt minskat till 31,7 miljoner dagar 2010 och förväntas att fortsätta sjunka till 30,5 miljoner dagar 2015. Utgifterna under anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. ökade kraftigt . Antalet personer med aktivitets- och sjukersättning (tidigare förtidspension) ökade från ca 430 000 personer 2000 till ca 550 000 personer 2006. bedöms detta antal minska dels av demografiska skäl, dels som en effekt av regeringens reformer. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområdet som andel av de takbegränsade utgifterna beräknas minska med hänsyn tagen till tekniska justeringar. Antalet personer utan inkomstrelaterad ålderspension minskar gradvis, som den genomsnittliga nivån på inkomstrelaterad ålderspension ökar. Det leder till högre utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget, vilket i förlängningen minskar behovet av garantipension och bostadstillägg som ingår i statens budget. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområdet som andel av de takbegränsade utgifterna beräknas öka . Ökningen beror på att antalet födda barn ökat men bedöms plana ut . Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgiftsområdet som andel av de takbegränsade utgifterna beräknas minska med hänsyn tagen till tekniska justeringar. Utgifterna under anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd samt 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser har varierat mycket . 2000 var utgifterna sammantaget för dessa två anslag och 2001 var utgifterna . De två anslagens utgifter ökade tillsammans med ca 10,4 miljarder 20012005, för att sedan falla med ca 25,2 miljarder till 2008. ökar utgifterna återigen och har de ökat med . Utgifterna beräknas dock återigen falla , då utgifterna på ovanstående nämnda anslag beräknas vara på en nivå runt . Arbetslöshetens ökade , därefter sjönk den . Den finansiella krisen ledde till att arbetslösheten återigen ökade . Arbetslösheten vände dock nedåt och beräknas falla . I och med att det särskilda anställningsstödet flyttats från inkomsttill utgiftssidan redovisas samtliga arbetsmarknadspolitiska program på statens budgets utgiftstsida . Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområdet som andel av de takbegränsade utgifterna beräknas öka med hänsyn tagen till tekniska justeringar. Flera stora reformer har genomförts . Bland annat infördes maxtaxa inom förskoleverksamheten och skolbarnomsorgen 2002. Ökningen förklaras vidare av en permanent utökning av antalet högskoleplatser samt ökade satsningar på forskning. Utgiftsområdet som andel av de takbegränsade utgifterna beräknas öka med hänsyn tagen till tekniska justeringar. ökade utgifterna med ca 14,9 miljarder och beräknas utgifterna öka med ytterligare ca 5,4 miljarder, varav en stor del av ökningen ligger . Den beräknade ökningen beror främst på omdisponeringar av infrastrukturprojekt inom den fleråriga åtgärdsplanen. Utgiftsområdet som andel av de takbegränsade utgifterna beräknas ligga på samma nivå 2015 som 2000. ökade andelen med 0,9 i procentenheter i förhållande till 2000. Denna ökning beror främst på kapitaltillskott på sammanlagt 5 miljarder till AB Svensk exportkredit och (bet. 2008/09:FiU17, rskr. 2008/09:47). Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet som andel av de takbegränsade utgifterna beräknas öka med hänsyn tagen till tekniska justeringar. De högre utgifterna beror främst på de förstärkningar av statsbidragen som 2010/11:100 BILAGA 2 syftar till att värna kvaliteten i skolan, vården och omsorgen. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgiftsområdet ingår inte i de takbegränsade utgifterna, men en kort beskrivning av utgiftsutvecklingen ges ändå eftersom det skett stora utgiftsförändringar . Utgifterna under anslaget 1:1 Räntor på statsskulden har sjunkit från 2000 till 2010. Den kraftiga utgiftsminskningen beror i huvudsak på lägre räntenivåer och minskad statsskuld. beräknas dock utgifterna öka igen till , vilket i förhållande till vad utgifterna beräknas till 2014 innebär en ökning med ca . Denna ökning beror främst på att en realobligation förfaller till betalning 2015. Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget som andel av de takbegränsade utgifterna beräknas öka med hänsyn tagen till tekniska justeringar. Utgiftsökningen beror dels på att antalet pensionärer ökar, dels på att den genomsnittliga pensionen ökar.