prop · GZ0352 · 2011-12-29 00:00:00 — Twinning-projekt omfattar kapacitetsbyggnad inom länder som står i kö för EU-medlemskap. Arvodesnivåerna i twinning-projekt är begränsade till och tar inte hänsyn till de arvodesnivåer som krävs för att uppnå full kostnadstäckning inom respektive myndigheter. Ett par myndigheter har i sitt avgiftssamråd påtalat att EU:s arvodesnivåer inte räcker för att nå upp till full kostnadstäckning. Samlad bild av ESV-samråden Sammantaget kan konstatera att samrådsunderlagen inte ger en klar bild av hur myndigheterna ämnar uppnå full kostnadstäckning i tjänsteexporten. Samråd sker med varierande frekvens och med skillnader i grundligheten i underlagen. Samrådsunderlagen visar vidare att ESV ytterst sällan ifrågasätter eller underkänner de underlag som myndigheterna presenterar. Som tidigare förklarats är Sida en stor finansiär av myndigheters tjänsteexport. Sidas insatshantering skiljer sig inte åt oavsett om det handlar om stöd eller bidrag till en utländsk myndighet, internationell organisation eller svensk myndighet. Stöd till svenska myndigheters tjänsteexport bereds alltså i samma ordning som övriga Sidafinansierade insatser. Initiativen till tjänsteexportprojekt kommer från flera håll: den svenska myndigheten, en utländsk motpart eller från Sida. I beredningsprocessen gör Sida en bedömning av följande kriterier: relevans, måluppfyllelse och kostnadseffektivitet, genomförbarhet, uthållighet, koordinering och konsultation samt risker och riskhantering. Vad gäller bedömningen av de arvoden som myndigheterna tar ut i sin biståndsfinansierade tjänsteexport förlitar sig Sida på att tjänsteexporterande myndigheter har samrått med ESV och att avgifterna därmed är skäliga för att säkerställa full kostnadstäckning. De brister i samråden som granskningen identifierat pekar dock på att samråden inte kan utgöra en garanti för Sida vad gäller myndigheternas avgiftsuttag. Vidare har det uppstått en del diskussioner med myndigheter som ifrågasätter varför Sida vill veta mer detaljer kring prissättningen av tjänsteexporten. Myndigheter som har samrått med ESV anser att detta är tillräckligt. 3.4Exempel på tjänsteexportprojekt i myndighetsregi som genomförs av privata aktörer Under granskningen har det framkommit exempel på tjänsteexportprojekt som väcker frågor kring projektens bemanning, prissättning och myndigheters unika kompetens. () bedriver, finansierat av Sida, ett projekt om utveckling av utsädesindustrin i . SLU står som formell motpart, men projektet implementeras i huvudsak av konsulter från den privata sektorn genom bolaget . Det är med andra ord svårt att hävda att det är myndighetens unika kompetens som exporteras. Team leader, deputy team leader samt projektadministration sköts av konsultbolaget och dess arvoden utgör hälften av den totala kostnaden för den internationella personalen. Den andra hälften av arvodet är öronmärkt för internationella korttidskonsulter, men det framgår inte varifrån de kommer. Vad gäller prissättningen av tjänsterna har team leader, deputy team leader och projektadministrationen alla samma arvode, /timme. Framför allt för projektadministration kan detta arvode betraktas som högt. är ett privat företag med nära kopplingar till SLU. Företaget har sitt kontor på SLU:s område för att, som de själva uttrycker det, stärka sitt väletablerade och framgångsrika samarbete med i tillhandahållandet av internationella utbildningsprogram och biståndsinsatser inom jordbruksområdet. I nedanstående tabell har sammanställt svaren på de granskade myndigheternas enkätsvar. Den visar på en varierande tolkning av huruvida myndigheterna anser sig bedriva tjänsteexport, hur den styrts och återrapporterats. för samhällsskydd och beredskap för samhällsskydd och beredskap för samhällsskydd och beredskap Statliga myndigheters tjänsteexport är större än vad ESV rapporterar. Det finns ett mörkertal. Några myndigheter har i och med enkäten ytterligare analyserat sin verksamhet och kommit fram till att de bedriver tjänsteexport. Universiteten redovisar liknande intäkter på olika sätt. Regeringen ger i regleringsbrev olika signaler för hur medel från Sida är att betrakta som tjänsteexport eller inte. I regleringsbrev har regeringen varit inkonsekvent när det gäller huruvida myndigheters tjänsteexport är att betrakta som utvecklingssamarbete eller inte. Flera myndigheter saknar återrapporteringskrav för tjänsteexporten till regeringen. Återrapporteringen till myndigheternas ledningar och eventuella styrelser varierar. Några myndigheter rapporterar enbart externt. Ett mindre antal myndigheter rapporterar till ansvarigt departement utöver årsredovisningen. Avsaknad av krav på återrapportering försvårar möjligheten att säkerställa om tjänsteexporten bedrivs enligt regeringens och intentioner. Majoriteten av de granskade myndigheterna uppger att de prissätter till full kostnadstäckning. kan ett antal inte uppge timarvode för den egna personalen. Arvodena för egen personal hos olika myndigheter varierar mycket. Hälften av myndigheterna som bedriver tjänsteexport kan varken uppge timarvoden eller nedlagd tid för tjänsteexporten. Flera myndigheter är aktiva i upphandlingar på konkurrensutsatta marknader. Samrådsunderlagen ger ingen klar bild över hur myndigheter ämnar uppnå full kostnadstäckning i tjänsteexporten. Sida som en viktig finansiär av myndigheters tjänsteexport förlitar sig på att myndigheterna offererar till ett rättvisande pris baserat på . 4 Slutsatser och rekommendationer har granskat statliga myndigheters tjänsteexport. Granskningen ger en komplex bild av en otydligt definierad verksamhet under en dåligt sammanhållen styrning från regeringen. Det finns problemindikationer i alla led, från styrning och genomförande till uppföljning och utvärdering. Styrningens brister har lett till att myndigheterna utformat tjänsteexportverksamheten i mångt och mycket efter egen uppfattning. Det är även oklart huruvida myndigheter konkurrerar med inhemska privata aktörer. Slutligen har det under granskningen framkommit att flertalet myndigheter bedriver tjänsteexport utan att återrapportera den. Omfattningen är alltså okänd som det inte sker någon uppföljning av tjänsteexportens utfall. En trolig anledning till detta är att verksamheten bedrivs utan specifika mål, vilket omöjliggör resultatuppföljning. Syftet med denna rapport är inte att identifiera problem inom enskilda myndigheter utan att belysa problem inom myndigheters tjänsteexport som helhet. bedömer att det inte är möjligt att säkerställa efterlevnaden av regeringens och intentioner, nämligen att tjänsteexport ska begränsas till myndigheters unika kompetens, inte konkurrera med privata aktörer och att det ekonomiska målet ska vara full kostnadstäckning. I följande avsnitt utvecklas de iakttagelser som uppmärksammats i granskningen. Avslutningsvis presenteras rekommendationer till regeringen. 4.1Oklar omfattning och otydliga mål för statens tjänsteexport Granskningen visar att flera myndigheter bedriver tjänsteexport utan att rapportera den. Tjänsteexportens omfattning kan, enligt beräkningar, vara dubbelt så stor som den som officiellt rapporterats. Detta innebär att behovet av styrning stärks. Vidare är det bedömning att målen med tjänsteexportverksamheten är otydliga och tolkas på skilda sätt inom olika myndigheter. De otydliga målen tillsammans med det faktum att regeringen inte känner till omfattningen av tjänsteexporten medför att det är oklart vad den ger för effekter på kort och på lång sikt. Detta är problematiskt eftersom staten uppmuntrar tjänsteexport och menar att myndigheter bör ta vara på möjligheten att exportera sitt kunnande. finns det tydliga politiskt uttryckta restriktioner för tjänsteexporten; den får inte konkurrera med privata inhemska aktörer, den ska bedrivas inom ramen för myndighetens unika kompetens och det ekonomiska målet ska vara full kostnadstäckning. Efterlevnaden av dessa restriktioner går dock inte att säkerställa. Sammantaget bedömer att staten bör uttrycka mål för tjänsteexporten som kan vägleda myndigheter i arbetet med att bedriva en tjänsteexportverksamhet som är i linje med intentioner. 4.2Med bristfällig styrning gör myndigheterna som de vill konstaterar att styrningen av hur tjänsteexporten ska bedrivas är bristfällig och har försvagats . upphävdes tjänsteexportförordningen, på rekommendation av ESV, i syfte att förenkla och förtydliga styrningen av myndigheters tjänsteexport. Borttagandet innebar i huvudsak att kravet på särredovisning av tjänsteexporten togs bort samt att det ekonomiska målet sänktes från minst full kostnadstäckning till full kostnadstäckning. Myndigheterna ska samråda med ESV om de avgifter som de avser att ta ut bland annat för tjänsteexport. har gjort en genomgång av avgiftssamråden för de berörda myndigheterna från perioden innan förordningen ändrades. Den visar att underlagen är bristfälliga, och ESV har sällan haft invändningar mot myndigheternas prissättning. Några av de granskade myndigheterna har sällan eller aldrig haft samråd med ESV trots att detta ska ske. Utöver de tidigare generella förordningarna har regeringen möjlighet att reglera tjänsteexportverksamheten i instruktioner och regleringsbrev för varje enskild myndighet. konstaterar att så sker i varierande grad. av de granskade myndigheterna har någon form av krav på att särredovisa sin tjänsteexportverksamhet. bedömning är att flera av myndigheterna som inte särredovisar är stora tjänsteexportörer räknat i absoluta tal. I praktiken kan det innebära att myndigheter bildar sig en egen uppfattning om uppdraget. Flertalet av myndigheterna får ägna sig åt tjänsteexport, inriktning och omfattning får organisationen själv bestämma. bedömning är att den bristfälliga styrningen har inneburit att myndigheter kunnat göra lite som de velat. De har själva tolkat och redovisat vad de ansett vara tjänsteexport. Tjänsteexporten har styrts av intresse och engagemang hos enskilda medarbetare snarare än av övergripande politiska målsättningar. Granskningen visar också att en majoritet av myndigheterna inte återrapporterar tjänsteexporten till ansvarigt departement, utöver årsredovisningen. En övergripande konsekvens av den bristfälliga styrningen och att återrapportering inte efterfrågats är att omfattningen av tjänsteexporten är okänd. bedömning är därmed att tjänsteexporten kan ta resurser i anspråk från den ordinarie verksamheten. 4.3Avvikelser från full kostnadstäckning leder till ineffektiv resurshushållning Arvodesnivåerna i tjänsteexportverksamheten varierar kraftigt, och flertalet av de myndigheter som ingått i granskningen har inte kunnat presentera några timarvoden. konstaterar att flera myndigheter inte har säkerställt att full kostnadstäckning nåtts, vilket är ett grundläggande krav för att uppnå konkurrensneutralitet. Förfarandet kan i sin tur ha lett till att förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden snedvridits. Det är en rimlig utgångspunkt att myndigheter oavsett andra omständigheter ska prissätta sina tjänster med full kostnadstäckning. Avsteg från principen om full kostnadstäckning ska ha särskilt bemyndigande. Vid en prisnivå lägre än full kostnadstäckning riskerar statliga anslagsmedel att användas för att subventionera tjänsteexporten, och därmed användas för något annat än vad som avsågs. Det kan leda till att myndighetens huvudsakliga uppgifter får mindre resurser och, i förlängningen, till att större anslag än vad som är nödvändigt för myndighetens kärnverksamhet krävs. å andra sidan sätter prisnivån för högt riskerar medel att förbrukas i större omfattning än väntat hos köparen. Då köparen i de flesta fall är Sida leder en för hög prisnivå till ineffektiv användning av statliga medel då Sida betalar mer för tjänsterna än om full kostnadstäckning hade använts. bedömning är att detta sammantaget leder till ineffektiv resurshushållning inom staten. En grundläggande begränsning för tjänsteexporten är att den inte bör konkurrera med privata inhemska aktörer. Den varierande prissättningen och de obefintliga återrapporteringskraven försvårar, för att inte säga omöjliggör, för regeringen att följa upp till vilken grad detta efterlevts. Det finns därmed risk för en ineffektiv konkurrenssituation. Sammantaget gör bedömningen att regeringen inte har adekvata underlag för att kunna förse med en rättvisande bild av den statliga tjänsteexporten. riktar följande rekommendationer till regeringen: Formulera mål för tjänsteexportverksamheten och efterfråga återrapportering Tjänsteexporten bedrivs utan tydliga mål för vad verksamheten bör leda till. rekommenderar att regeringen utarbetar mål för statens tjänsteexport. Vidare bör regeringen efterfråga återrapportering, vid sidan av årsredovisningen, av de tjänsteexporterande myndigheterna. Återrapporteringen kan bestå av tjänsteexportens omfattning, finansiering samt interna och externa effekter. Utökad roll för ESV i samråd och uppföljning av tjänsteexporten Myndigheter ska samråda med ESV om de avgifter som de avser att ta ut men kvaliteten i och frekvensen av samråden varierar. ansvar för att påminna de myndigheter som inte samråder om avgifter att de är skyldiga att göra så. ESV är också ansvarigt för sammanställningen av den statliga tjänsteexporten. Trots att denna redovisning är behäftad med brister finns det ett värde i att en myndighet ansvarar för att sammanställa information om tjänsteexportverksamheten. rekommenderar därför regeringen att se över ESV:s uppdrag och överväga att ge det utökat ansvar vad gäller samråd kring avgifter för tjänsteexporten samt statistiksammanställning. Detta för att få en mer rättvisande bild av tjänsteexportens omfattning samt efterlevnaden av intentioner. Avgiftsförordningen (1992:191). Budgetlagen (2011:203) Förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. Förordningen (2007:761) med instruktion för . Förordningen (2007:854) med instruktion för . Förordningen (2009:974) med instruktion för Kemikalieinspektionen. Förordningen (2009:894) med instruktion för . Förordningen (2009:946) med instruktion för Lantmäteriet. Förordningen (2008:1002) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Förordningen (2009:1479) med instruktion för . Förordningen (2007:1111) med instruktion för . Förordningen (1989:773) med instruktion för . Förordningen (2007:1161) med instruktion för . Förordningen (2007:780) med instruktion för . Förordningen (2010:604) med instruktion för . Förordningen (2007:762) med instruktion för . Förordningen (2009:895) med instruktion för Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll. Förordningen (2009:974) med instruktion för . Förordningen (2010:185) med instruktion för . Förordningen (2010:434) om upphävande av tjänsteexportförordningen (1992:192). Konkurrenslagen (2008:579). Lagen (1996:1059) om statsbudgeten. Tjänsteexportförordningen (1992:192). 2009/10: FiU38, rskr. 2009/10:315 Prissättningsbesked vid internationella transaktioner. 2009/10:NU8, rskr. 2009/10:84 Konfliktlösning vid offentlig säljverksamhet på marknaden m.m. 2009/10:175 Prissättningsbesked vid internationella transaktioner. 2008/09:231 s. 33 Konfliktlösning vid offentlig säljverksamhet på marknaden m.m. A2010/3165/A, A2010/3304/ADM. Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen. Fi2010/5790 (delvis). Regleringsbrev för avseende . Fö2010/2164/ESIS (delvis), Fö2010/1707/MFU, Fö2010/80/ESIS (delvis). Regleringsbrev för avseende . U2010/7777/UH, U2010/7682//UH m.fl. Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor m.m., Bilaga 37. U2009/7241/; U2008/1131, 1217, 1392, 1897, 3127/UH; U2009/849, 1161, 1920, 2106, 2107, 2998/UH. Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor m.m. U2010/7777/UH, U2010/7682//UH m.fl. Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor m.m. Bilaga 3 (). U2010/7777/UH, U2010/7682//UH m.fl. Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor m.m., Bilaga 7 (). U2010/7777/UH, U2010/7682//UH m.fl. Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor m.m. Bilaga 8 (). M2010/4913/A (delvis), M2010/1146/Kk, M2010/3458/Kk m.fl. Regleringsbrev för avseende Kemikalieinspektionen. UF2010/77132/UD/(delvis). Regleringsbrev för avseende . M2010/4959/A (delvis). Regleringsbrev för avseende Lantmäteriet. U2010/7777/UH. Regleringsbrev för avseende Linnéuniversitetet. U2010/7777/UH, U2010/7682//UH m.fl. Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor m.m., Bilaga 2 (). Fö2009/1743/SSK, Fö2009/2522/SSK, Fö2009/2545/SSK m.fl. Regleringsbrev för avseende Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Fö2009/113/EPS (slutligt), Fö2009/2385/EPS m.fl. Regleringsbrev för avseende Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. M2010/4624/Na, M2010/4881/Ns, M2010/4904/A m.fl. Regleringsbrev för avseende . N2010/7775/MK, N2010/8185/KLS (delvis). Regleringsbrev för avseende inom utgiftsområde 24 Näringsliv. U2010/7682//F, U2010/7786/F. Regleringsbrev för avseende . Ju2010/416/PO, Ju2010/1653/PO, Ju2010/1653/PO m.fl. Regleringsbrev för avseende och övriga myndigheter inom polisorganisationen. N2010/8027/TE, N2010/8200/KLS (delvis). Regleringsbrev för avseende inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Fi2010/1594, Fi2010/5666 (delvis). Regleringsbrev för avseende . M2010/4913/A (slutligt). Regleringsbrev för avseende . S2010/3745/FH. Regleringsbrev för avseende . Fi2010/5029, Fi2010/5790 (delvis). Regleringsbrev för avseende . U2010/7777/UH, U2010/7682//UH m.fl. Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor m.m., Bilaga 18 (dramatiska högskola). U2010/7777/UH, U2010/7682//UH m.fl. Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor m.m., Bilaga 4 (). UF2010/77132/UD/(delvis). Regleringsbrev för avseende Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll. Jo2010/3690 (delvis). Regleringsbrev för avseende . N2008/8451/IR, N2008/8750/(delvis). Regleringsbrev för avseende inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. N2008/8454/IR, N2008/8750/(delvis), N2008/1691/IR (slutlig). Regleringsbrev för avseende inom utgiftsområde 22 N2008/8487/IR, N2008/8750/(delvis) m.fl. Regleringsbrev för avseende inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. N2010/8200/KLS (delvis), N2010/7885/TE, N2010/1132/TE (slutligt). Regleringsbrev för avseende inom utgiftsområde 22 U2010/7777/UH, U2010/7682//UH m.fl. Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor m.m., Bilaga 5 (). U2010/7777/UH, U2010/7682//UH m.fl. Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor m.m. Bilaga 1 (). Affärsconcept (2008) Utredning om konkurrensneutralitet i Sidas upphandlingar. Arbetsförmedlingen (2010) Årsredovisning 2009. Avdelningen för offentlig förvaltning. (2010) Årsredovisning 2009. (2010) Årsredovisning 2009. (2011) EA 2011 (2011:14). (2011) Vägledning för avgiftssamråd enligt 7§ avgiftsförordningen (1992:191). (2010) Avgifter 2009. (2010) Budgetunderlag för . (2010) Årsredovisning 2009. (2007) Styrning av statliga myndigheters tjänsteexport. (2001) Sätt rätt pris! (2010) Årsredovisning 2009. (2010) Tjänsteexport: från bistånd till marknad. Scores rapportserie 2010:2. (2010) Årsredovisning 2009. (2010) Årsredovisning 2009. (2010) Årsredovisning 2009. (2010) Årsredovisning 2009. Kemikalieinspektionen (2010) Årsredovisning 2009. (2010) Årsredovisning 2009. (2004) Myndigheter och marknader tydligare gräns mellan offentligt och privat. (2010) Årsredovisning 2009. Lantmäteriet (2010) Årsredovisning 2009. (2010) Årsredovisning 2009. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (2010) Årsredovisning 2009. (2010) Årsredovisning 2009. (2010) Årsredovisning 2009. (2010) Årsredovisning 2009. Regeringens förordnandemotiv (1992:4). (2010) Årsredovisning 2009. (1990) Biståndsfinansierad statlig tjänsteexport. SOU 1980:23 Statligt kunnande till salu. Export av statligt förvaltningskunnande. (2010) Årsredovisning 2009. (2010) Årsredovisning 2009. (2010) Årsredovisning 2009. (2010) Årsredovisning 2009. (2010) SCB:s Budgetunderlag 2011-2013. (2009) Årsredovisning 2009. (2010) Årsredovisning 2009. (2010) Årsredovisning 2009. (2010) Årsredovisning 2009. SWEDAC (2010) Årsredovisning 2009. (2010:01). (2010) Årsredovisning 2009. (2010) Årsredovisning 2009. (2010) Årsredovisning 2009. (2010) Årsredovisning 2009. (2010) Årsredovisning 2009. : Om Lunds Universitet. Internationellt: Projekt. Utvecklingssamarbete/Projekten/ Åtkomst . : Om oss. : Internationellt samarbete. SCB: Om oss. SCB: Utlandsuppdrag. SLU: Mer om SLU. : Vem gör vad. myndigheterna-inom-transportomradet/ Åtkomst . Bilaga 1: Exempel på enkät Samtliga frågor i enkäten avser åren 20072010. 1.Riksrevisionen har valt att använda () definition av tjänsteexport: Med tjänsteexport avses prestationer som inom eller utom landet utförs åt utländsk avnämare. (Källa: 2010:11) och högskolor gäller därutöver: Universitet och högskolor bedriver tjänsteexport genom att ta emot utländska studenter på grundutbildningen. Men eftersom de utländska studenterna får tillgång till utbildningen på samma villkor som de svenska, det vill säga utan att betala några avgifter, registreras inte denna verksamhet som tjänsteexport utan som kollektiv konsumtion. (Källa: ESVs Styrning av statliga myndigheters tjänsteexport 2007:34) Överensstämmer denna definition med er myndighets tolkning? Om nej, vänligen ange hur er definition skiljer sig från ESVs definition: 2.Hur motiveras tjänsteexporten inom myndigheten? ¨Enligt myndighetens instruktion ¨Enligt myndighetens regleringsbrev ¨Annan motivering, vänligen ange: 3.Har uppdraget inom tjänsteexport förändrats ? 4.Ange till vilka och hur ofta tjänsteexporten rapporteras (utöver resultatredovisning i årsredovisningen)? Avser såväl muntlig som skriftlig rapportering. Om annat, vänligen specificera: Om ni ej kan svara på frågan, vänligen motivera varför: 5.Ange hur stora intäkterna i tjänsteexporten varit (20072010): Om ni ej kan svara på frågan, vänligen motivera varför: 6.Riksrevisionen har sammanställt följande uppgifter från myndigheterna ESV respektive Sida: Om beloppen ovan skiljer sig åt från uppgifterna i fråga 5, vänligen förklara orsakerna till detta (om möjligt ange ): Om ni ej kan svara på frågan, vänligen motivera varför: 1Beloppen från ESV är hämtade från den årliga rapporten och avser rapporterad tjänsteexportverksamhet. 2Beloppen från Sida utgör en årlig sammanställning från Sidas ekonomisystem över utbetalningar till respektive myndighet. 7.Hur stor del av tjänsteexportens intäkter härrör från: till exempel Sida, till exempel EU, , FN Direkt finansiering av utländsk Om ni ej kan svara på frågan, vänligen motivera varför: 8.Hur stor del av tjänsteexportens intäkter härrör från vunnen upphandling genom anbudsförfarande? Om ni ej kan svara på frågan, vänligen motivera varför: 9.Ange genomsnittligt/ungefärligt timarvode (exklusive moms) för personal som deltagit i tjänsteexporten för följande kategorier för åren 20072010. a) Myndighetens egen personal b) Personal anställd vid andra myndigheter och internationella organisationer c) Personer från privata sektorn d)Annan personal, ange: Om ni ej kan svara på frågan, vänligen motivera varför: 10.Utifrån vilken/vilka principer har timarvodet för personal som deltagit i tjänsteexporten fastställts? 11.Anser ni att tjänsteexporten är en del av myndighetens kärnverksamhet? 12.Upplever ni att tjänsteexporten kan påverka myndighetens kärnverksamhet negativt? Exempelvis gällande fördelning av resurser Bilaga 2: Sammanställning av granskade myndigheter Arbetsförmedlingen ansvarar för den offentliga arbetsförmedlingen samt arbetspolitisk verksamhet. Myndigheten ska arbeta för att förbättra arbetsmarknadens funktion och därigenom bidra till en ökning av sysselsättningen på lång sikt. Arbetsförmedlingen har ansvar för handikappfrågor relaterade till arbetsmarknaden samt för att erbjuda nyanlända invandrare möjlighet till insatser för att främja ett snabbt och effektivt inträde på arbetsmarknaden. Myndigheten har cirka 10 000 anställda och finansieras främst genom anslag. Arbetsförmedlingens totala intäkter uppgick till cirka 6 miljarder kronor.35