prop · GY03105 · 2011-03-16 00:00:00 — presenterade sitt budgetförslag (Förslag till allmän budget 2011, SEC(2010) 473). Rådets läsning antogs med kvalificerad majoritet den motsatte sig rådets läsning då ytterligare ned- dragningar i förhållande till kommissionens förslag bedömdes möjliga i ljuset av tidigare års genomförandenivåer och medlemsstaternas pågående ansträngningar för att konsolidera offentliga finanser. I samband med undertecknade 13 stats- och regeringschefer, däribland , ett brev om att begränsa ökningen av budgetens betalningsanslag för . blev också slutresultatet för den övergripande betalningsnivån. Efter läsning som antogs , vidtog ett förlikningsförfarande mellan rådet och under 21 villkorande en överenskommelse med ett antal lång- Skr. 2010/11:105 siktiga budgetfrågor som inte berör årsbudgeten. allt finansiering för den experimentella fusionsanläggningen , beslut om ytterligare flexibilitet på budgeten i form av en reservmarginal som en del i ett större lagstiftningsförslag på budgetområdet, det s.k. Lissabonpaketet samt en politisk deklaration om formerna för informationsutbyte och förhandlingar om nästa fleråriga budgetram och egna medel. Efter förlikningsperioden fortsatte förhandlingarna och en överens- kommelse om finansieringen av ITER och reservmarginalen kunde nås i rådet . Kommissionen presenterade ett nytt budget- förslag , som antogs i Coreper . Vid ett trilogmöte meddelade att de inte kunde fatta beslut om hela Lissabonpaketet utan enbart ville behandla den delen som avser reservmarginalen i uppgörelsen om årsbudgeten. Rådet motsatte sig att enbart fatta beslut om en mindre del i lagstiftningspaketet. Till slut valde att släppa villkoret om reservmarginalen för att nå en överenskommelse om årsbudgeten. Rådet antog sin läsning av årsbudgeten vid konkurrenskraftsrådets möte och av vid plenarsessionen . Frågan om lagstiftningspaketet och finansieringen av ITER kommer i stället att behandlas . Budgeten omfattar bland annat finansiering för de nya till- synsmyndigheterna på finansmarknadsområdet, medel för utrikestjänsten EEAS, ytterligare medel för återuppbyggnaden av . Åtagande- bemyndigandena uppgår i budgeten till (ca ) och betalningsanslagen till (ca ). Överläggningar respektive samråd om EU:s årsbudget hölls med finansutskottet och , , inför rådets läsningar av budgetförslagen samt inför förlikningen. 14.3Sveriges avgift och återflöde I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1) beräknas den svenska avgiften till EU uppgå till sammanlagt ca efter att de särskilda reduktioner som har rätt till dragits av. Reduktionerna beräknades 2010 uppgå till ca . Avgiften beräknas fördelas så att tullavgiften uppgår till ca , sockeravgifterna till ca , den moms- baserade avgiften till ca , den BNI-baserade av- giften till ca och andel av finansieringen av budgetreduktion till ca . Enligt kommissionens årliga redovisning av fördelningen av återflöde från EU-budgeten uppgick återflödet till till samman- lagt , vilket motsvarade ca . Skydd av EU:s finansiella intressen fäster stor vikt vid att kommissionen och medlemsstaterna tar ett gemensamt ansvar för en effektiv och korrekt hantering och användning av EU-medel samt aktivt arbetar för att skydda EU:s finansiella intressen. 15.1Effektiv och korrekt hantering och användning av EU-medel lämnar regeringen i ett särskilt avsnitt av Års- redovisningen för staten ett intygande avseende EU-medel. Intygandet innehåller en årlig räkenskapssammanställning över de medel som har tagits emot från EU:s budget och en redogörelse för hur dessa medel har använts. Årsredovisningen för staten, och därmed även intygandet, lämnas till med kopia till kommissionen och Europeiska revisionsrätten. I intygandet bedömer regeringen om EU-räkenskaperna i allt väsentligt är rättvisande och intygar att det finns ett ramverk för staten som syftar till att säkerställa en betryggande intern styrning och kontroll av EU- medlen i . Intygandet grundas på ansvariga myndigheters intyganden och bedömningar avseende hanteringen av EU-medel samt utlåtanden från granskningar av myndigheterna. Myndigheterna har inte redovisat några allvarliga brister avseende hanteringen av EU-medel för varpå regeringen har lämnat följande intygande: -Rättvisande räkenskaper: Sammanställningen av EU-räkenskaperna, omfattande resultat- och balansräkning samt en kassamässig redovisning, har upprättats enligt god redovisningssed. Regeringen bedömer att räkenskaperna i allt väsentligt är rättvisande. -Betryggande intern styrning och kontroll: Det finns ett ramverk för staten som syftar till att säkerställa en betryggande intern styrning och kontroll av EU-medlen. Kommissionen presenterade sin årliga rapport om skydd av EU:s ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning (KOM(2010) 382). Rapporten omfattar en redovisning av vilka åtgärder som vidtagits av kommissionen på unionsnivå och av medlemsstaterna på nationell nivå samt en sammanställning av resultaten från bedrägeri- bekämpningsarbetet . 15.2Revisionsrättens årsrapport samt ansvarsfrihet för kommissionen presenterar Europeiska revisionsrätten sin årsrapport för budgetåret innan. var det således rapporten avseende budgetår som presenterades. till grund för om ska rekommendera att Skr. 2010/11:105 bevilja kommissionen ansvarsfrihet för det aktuella budgetåret. görs vid ett Ekofinråd . beslutade att rekommendera Europa- parlamentet att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av EU:s budget för . Samråd med ägde rum . Samtliga medlemsstater stod bakom rekommendationen utom som avstod från att rösta. Rådets rekommendation kompletterades som brukligt av slutsatser innehållande rådets bedömning av läget och utvecklingen samt krav på åtgärder från kommissionens sida för att komma till rätta med de brister som revisionsrätten konstaterat. beslutade att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för . Regeringen informerade om innehållet i revisionsrättens års- rapport avseende 2008 samt de åtgärder regeringen vidtagit eller planerar att vidta med anledning av revisionens iakttagelser i Årsredovisning för staten 2009 (regeringens skrivelse 2009/10:101). presenterade revisionsrätten årsrapporten avseende . Rapporten presenterades i av revisionsrätten för . lämnar revisionsrätten en oren revisionsförklaring vad gäller genomförandet av EU:s budget. Revisionsrätten lämnar dock, , ett uttalande utan reservation om EU:s räkenskaper. Revisionsrättens granskning visar att betalningarna från budgeten fortfarande innehåller väsentliga fel, utom på två utgiftsområden Ekonomi och finans samt Administrativa och andra utgifter. Den visar även en ökning av uppskattad felprocent inom utgiftsområdet Jordbruk och naturresurser och en betydande minskning inom utgiftsområdet Sammanhållning, som trots detta är det område som har flest fel. För del innehåller inte rapporten någon kritik. omnämns på ett fåtal ställen i rapporten. Statistik på EU-nivå är grundläggande för att man ska kunna utveckla, genomföra, övervaka och utvärdera EU:s politik. verkar för god kvalitet i statistiken som kostnaderna för uppgifts- lämnare och statistikproducenter bör begränsas. har medverkat till beslut om att stärka kommissionens befogenheter att granska statistiska uppgifter när det gäller förfarandet vid alltför stora 16.1Statistik för unionens verksamhet Enligt artikel 338 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska EU ta fram statistik som behövs för unionens verksamhet. Vilken statistik som ska tas fram regleras i ett stort antal förordningar. Inom EU är det kommissionen () som ansvarar för sammanställning och publicering av statistiken, men det är medlemsstaterna som samlar in statistiken. Kommissionen presenterade ett förslag till ändring av rådets förordning (EG) nr 479/2009 med avseende på kvaliteten på statistiken i samband med förfarandet vid alltför stora underskott (KOM(2010) 53). Bakgrunden till förslaget är revideringen av statistisk data i . Förändringen innebär bl.a. att får åtkomst till mer information än tidigare för att kunna granska uppgifternas kvalitet sam- tidigt som statistiksekretessen ska respekteras. Finansministern inform- erade finansutskottet om kommissionens förslag. Utskottet framhöll att frågan om statistiksekretess måste få en lösning. Rådet beslutade förordningen efter yttrande av . Beslutet innebär att statistiksekretessen respekteras. Det europeiska rådgivande organet för statistikstyrning (ESGAB) presenterade sin andra årsrapport till och rådet om hur det europeiska statistiksystemets följer uppförandekoden för europeisk statistik. ESGAB har närmare granskat tre av kodens grundprinciper: yrkesmässigt oberoende, tillräckliga resurser och kvalitetssäkring. ESGAB välkomnar det europeiska statistiksystemets in- satser för att följa uppförandekodens principer, men anser att arbetet går för långsamt. Kommissionen presenterade sex rättsakter med förslag om förstärkning av EU:s ekonomiska styrning, se bl.a. ett förslag till direktiv om krav på medlemsstaternas finanspolitiska ramverk (se avsnitt 11.1). Förslaget innehåller bl.a. minimikrav på EU-nivå när det gäller redovisningsfrågor, statistik och prognosmetoder. inrättade en expertgrupp med uppgift att föreslå åtgärder för förbättrad krislösning och bättre budgetdisciplin. Expertgruppens slutrapport till innehåller bl.a. förslag till åtgärder för att förbättra kvaliteten på statistiska uppgifter. ställde bakom sig rapporten vid mötet . Vid antogs slutsatser om EU-statistik. Slutsatserna behandlar bl.a. statistik uppförandekoden för europeisk statistik och revideringen av det europeiska national- räkenskapssystemet. har förhandlingar påbörjats gällande fem nya rättsakter, bl.a. förslag till och rådets förordning om Europeisk statistik om turism (KOM(2010) 117) och förslag till (KOM(2010) 132). Medlemsstaterna ska () underrätta kommissionen () om sina förväntade och faktiska offentliga underskott och om sin offentliga skuldsättning. Grekiska myndigheter rapporterade att det offentliga underskottet för 20052008 revideras från av BNP till och att det planerade underskottet revideras från av BNP till . Mot denna bakgrund genomförde ett metod- besök i i syfte att undersöka de problem som identifierats i samband med rapporteringen. uppmanade den grekiska regeringen att vidta åtgärder för att återskapa Europeiska unionens förtroende för statistiska upplysningar och därtill kopplade institutionella strukturer. uppmanade Ekofin- rådet kommissionen att, i samarbete med de grekiska statistiska myndig- heterna, utforma en handlingsplan för att komma till rätta med statistiska, institutionella och förvaltningsmässiga brister. Detta resulterade i en gemensam statistisk handlingsplan med förslag till åtgärder inom tre huvudområden: -För det första handlar det om att förbättra institutionella och styrningsmässiga ramverk i syfte att anpassa det till den nya statistik- lagen som godkändes av det grekiska parlamentet . Den nya lagen innebär att den grekiska statistikmyndigheten övervakas direkt av parlamentet. -För det andra handlar det om att stärka kapaciteten hos det statistiska systemet och består av en mängd åtgärder vad gäller kapacitets- uppbyggnad och teknisk bistånd. En viktig del i detta sammanhang är den expertgrupp på hög nivå för officiell statistik som tillsattes . Expertgruppens uppgift är att samordna förvaltningsbiståndet. -Slutligen handlar det om att förbättra den grekiska statistiken över offentliga finanser. presenterade en första lägesrapport för handlingsplanen . genomförde ytterligare metodbesök i , september och ett utvidgat metodbesök från till . Grekiska myndigheter rapporterade att det offentliga under- skottet revideras från av BNP till och skuldkvoten från av BNP till . Kommissionen presenterade en andra lägesrapport av handlingsplanen . Lägesrapporten visade på allvarliga institutionella pro- blem gällande ansvaret för styrningen av den grekiska statistikmyndig- heten. Arbetet med övriga delar av handlingsplanen pågick enligt plan. Samråd med ägde rum . uppmanade de grekiska myndigheterna att lösa de institutionella och metodologiska frågorna. DEL 4 RÄTTSLIGA OCH INRIKES FRÅGOR I ett europeiskt område med verklig rättvisa ska medborgarna och företagen fritt kunna hävda sina rättigheter. Den främsta målsättningen med det civilrättsliga samarbetet är att förbättra samarbetet mellan medlemsländernas myndigheter för att undanröja hinder som följer av de rättsliga och administrativa systemens olikheter. En hörnsten i det civilrättsliga samarbetet är ömsesidigt erkännande av domar. Målsättningen är fri rörlighet för domar inom unionen. 17.1Ett europeiskt rättsligt nätverk på privaträttens område Det europeiska rättsliga nätverket på privaträttens område inrättades . Nätverkets uppgift är att underlätta det rättsliga samarbetet mellan medlemsstaternas domstolar och andra myndigheter. Fem möten har hållits i nätverket . Vid mötena har diskussioner förts om upp- komna rättsliga frågeställningar vid tillämpningen av olika europeiska privaträttsliga instrument. Diskussionerna har bl.a. gällt förordning (EG) nr 2201/2003 om domstols behörighet och om erkännande och verk- ställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar (II-förordningen), förordning (EG) nr 1896/2006 om införande av ett europeiskt betalningsföreläggande, förordning (EG) nr 861/2007 om in- rättande av ett europeiskt småmålsförfarande, förordning (EG) nr 1393/2007 om delgivning i medlemsstaterna av rättegångshandlingar och andra handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur samt direktiv /8/EG om förbättring av möjligheterna till rättslig prövning i gränsöverskridande tvister genom fastställande av gemensamma minimiregler för rättshjälp i sådana tvister. I-förordningen innehåller regler om behörig domstol och om er- kännande och verkställighet av avgöranden på privaträttens område. Kommissionen presenterade en grönbok om en översyn av förordningen (se faktapromemoria 2008/09:FPM125). I den föreslogs bl.a. att kravet på domstolskontroll före verkställighet i en annan medlemsstat (exekvaturförfarandet) ska avskaffas. Den kommande över- synen har behandlats i . Ett expertmöte hölls . presenterade kommissionen ett förslag till revidering av I-förordningen. Arbetsgruppen för civilrätt (allmänna frågor) I arbetsgruppen behandlas löpande en rad övergripande frågor. har bl.a. frågan om EU:s tillträde till om underhållsskyldighet diskuterats. Frågor om förhandlingsmandat för kommissionen rörande internationella avtal och EU:s externa relationer behandlas löpande. 17.4Grönbok om främjande av en europeisk avtalsrätt för företag och konsumenter I kommissionen har pågått arbete med europeisk avtalsrätt. Det finns ett mycket omfattande grundmaterial med utkast till en gemensam referensram för europeisk avtalsrätt, framtaget av en grupp akademiker på uppdrag av kommissionen. I syfte att bearbeta utkastet har kommissionen inrättat en oberoende expertgrupp. presenterade kommissionen även en grönbok som beskriver olika alternativ för vad det fortsatta arbetet kan resultera i (KOM(2010) 348 slutlig). Regeringen har remitterat grön- boken till berörda myndigheter och organisationer i . Medlems- staterna ska lämna sina synpunkter på grönboken . har informerats om det pågående arbetet i frågan. 17.5EU:s tillträde till om underhållsbidrag Kommissionens förslag till rådsbeslut om EU:s tillträde till Haag- konventionen om internationell indrivning av underhåll till barn och andra familjemedlemmar presenterades . Förslaget innebär att endast EU ska tillträda konventionen. Genom EU:s tillträde ska dess medlemsstater bli bundna av konventionen. I förslaget behandlas även de frågor som aktualiseras i samband med ett tillträde, som vilka förbehåll som bör anmälas eller förklaringar som bör avges vid ett tillträde till konventionen. Regeringen har välkomnat förslaget, som syftar till att säkerställa en effektiv internationell indrivning av underhåll till barn och andra familjemedlemmar (se faktapromemoria 2009/10:FPM20). För- handlingar i rådets arbetsgrupp för civilrättsliga frågor har pågått . De har huvudsakligen handlat om EU:s behörighet att ensam till- träda konventionen samt i vilken omfattning EU:s medlemsstater ska tillämpa konventionen även på familjerättsligt underhåll till andra än makar och barn. Diskussionerna har utmynnat i förslag till två rådsbeslut, ett om EU:s undertecknande och ett om EU:s tillträde till konventionen. Rådsbeslut kommer troligen att kunna antas . har informerats om förhandlingarna. Fördjupat samarbete om tillämplig lag för äktenskapsskillnad och hemskillnad (III) Kommissionen presenterade dels förslag till rådsbeslut om tillåtande av fördjupat samarbete i fråga om vilket lands lag som ska tillämpas i mål om äktenskapsskillnad, dels förslag till förordning om genomförande av det fördjupade samarbetet (KOM(2010) 104 slutlig) och (KOM(2010) 105 slutlig). Fördjupat samarbete innebär att ett antal medlemsstater, minst nio, kommer överens om vissa regler som sedan enbart gäller mellan de länderna. Förslagen lämnades sedan det hade fastställts att det inte var möjligt att nå enighet i rådet rörande ett förordningsförslag i den aktuella frågan och ett antal medlemsstater därför uppmanat kommissionen att lägga fram ett förslag om fördjupat samarbete. hade tidigare mot- satt sig de tidigare föreslagna reglerna, som bl.a. innebar att svenska domstolar skulle tillämpa ett annat lands lag i vissa sådana mål. Skälet till detta var att det i praktiken ansågs kunna leda till att rätten till skils- mässa inskränktes, t.ex. genom krav på varaktig söndring eller liknande i det andra landets lag (se faktapromemoria 2009/10: FPM76, jfr fakta- promemoria 2006/07:FPM8). beslutade rådet, efter godkännande av , att tillåta fördjupat samarbete inom det föreslagna området (2010/405/EU). avstod från att rösta och ingår inte i den krets av fjorton medlemsstater som deltar i det fördjupade samarbetet. Förhandlingar om innehållet i den förordning som ska genomföra det fördjupade samarbetet har pågått . har, liksom övriga icke-deltagande medlemsstater, haft möjlighet att lämna syn- punkter på innehållet men har inte någon rätt att vara med och besluta. utgångspunkt har varit att bevaka att innehållet i förordningen inte blir sådant att det kan påverka de medlemsstater som inte deltar eller går utöver det aviserade området, dvs. tillämplig lag för skilsmässa och hemskillnad. Vid rådsmötet kunde de medlemsstater som deltar enas om en allmän riktlinje avseende genomförandeförordningen samt notera att denna kommer att antas formellt efter det att Europa- parlamentet har antagit sitt betänkande och sedvanlig granskning av texten skett. lämnade i slutskedet av förhandlingarna en ensidig deklaration som var inriktad på problem med förordningen. I deklarationen beklagade att även genomförandeförordningen innehåller undantagslösningar som begränsar rätten till skilsmässa för vissa grupper. antog sitt betänkande varefter förordningen beslutades . har information lämnats till och överläggningar ägt rum med civilutskottet. Dessutom har samråd ägt rum med . Kommissionens förslag till förordning om gränsöverskridande arvsfrågor presenterades (se faktapromemoria 2009/10:FPM55). förslaget finns bestämmelser om vilken domstol som ska vara behörig, vilket lands lag som ska tillämpas samt om erkännande och verkställighet Skr. 2010/11:105 av avgöranden i frågor om arv. Vidare innehåller förslaget regler om in- förandet av ett europeiskt arvsintyg (en legitimationshandling som visar vilka som ärver en viss person eller har rätt att ta hand om egendomen). Syftet med förslaget är att förenkla hanteringen av gränsöverskridande arvsärenden och öka förutsebarheten och rättssäkerheten för dem som berörs av sådana ärenden. Regeringen har välkomnat att ett förslag har lagts fram eftersom det finns ett reellt praktiskt behov av EU-regler på området. Förhandlingar i rådsarbetsgrupp har pågått och förväntas pågå . Vid rådet nåddes en politisk överenskommelse om vissa mycket allmänt hållna riktlinjer för det fortsatta förhandlingsarbetet. Samråd har ägt rum med och civilutskottet har in- formerats om förhandlingarna. 17.8Omarbetning av direktivet om sena betalningar Föregående års förslag till omarbetning av direktiv om be- kämpande av sena betalningar vid handelstransaktioner förhandlades vidare i rådsarbetsgruppen och på politisk nivå (KOM(2009) 126 slutlig). Syftet är att förbättra de europeiska företagens likviditet och bidra till en väl fungerande inre marknad. Vid trilog träffades en förstaläsningsöverenskommelse mellan rådet och . Därefter röstade för överens- kommelsen. Efter granskning av texten kommer akten att antas. I sak innehåller det nya direktivet vissa bestämmelser med ekonomiska incitament för snabbare betalningar. Bland annat ges borgenären rätt till en schablonersättning för indrivningskostnader vid sidan av dröjsmåls- ränta samt begränsas betalningstidernas längd för såväl företag som det allmänna. Samråd har ägt rum med . 17.9Direktiv om konsumenträttigheter i avtalsförhållanden Förhandlingarna rörande det presenterade förslaget till direktiv om konsumenters rättigheter har fortsatt (KOM(2008) 614 slutlig). För en beskrivning av förhandlingsläget och de av regeringen vidtagna åtgärderna i ärendet , se under avsnittet 31.1 Konsumentpolitik. 17.10E-juridik gör det lättare att hitta europeisk rättsinformation antog rådet en handlingsplan för ett e-juridikprojekt som syftar till att utveckla användningen av elektronisk informations- och kommunikationsteknik på det rättsliga området. öppnades en europeisk e-juridikportal på Internet. Portalen gör Skr. 2010/11:105 det lättare att hitta information om EU:s och medlemsstaternas rätts- system och förenklar användningen av rättsliga förfaranden. Delprojekt har undersökt hur e-juridikportalen kan användas för att underlätta tillgång till insolvensregister i medlemsstaterna samt använd- ning av bl.a. europeiskt betalningsföreläggande, rättshjälp, video- konferens, medling, tolkning och översättning. Rådet har antagit rådsslutsatser om ett identifikations- system för elektroniskt publicerade rättsfall inom medlemsstaterna (ECLI). Slutsatserna innebär att medlemsstaterna, på frivillig basis och på nationell nivå, bjuds in att införa ECLI. För de medlemsstater som väljer att införa ECLI gäller vissa rekommendationer. har deltagit i rådsarbetsgruppen för e-lagstiftning vilken följer utvecklingen av e-juridikportalen och andra frågor om rättsinformation. 18Polissamarbete, straffrättsligt samarbete och tullsamarbete Medlemsstaterna samarbetar för att förebygga och bekämpa gräns- överskridande och allvarlig brottslighet. För att förverkliga denna mål- sättning samarbetar medlemsstaterna på olika sätt mot t.ex. organiserad brottslighet, terrorism, penningtvätt, människohandel och narkotikasmuggling. EU:s åtgärder för att förebygga och bekämpa denna brottslighet ska ge ett mervärde och bedrivas på effektivt sätt. bevakar att samtliga åtgärder är förenliga med grundläggande principer om rättsäkerhet och respekterar den personliga integriteten. Stärkt gränskontroll är ett viktigt instrument för att bekämpa gränsöverskridande brottslighet. 18.1.1Strategi för inre säkerhet i EU Vid rådets möte (rättsliga och inrikes frågor) antogs det spanska ordförandeskapets förslag till strategi för inre säkerhet i EU. Förslaget godkändes därefter av . Strategin syftar till att utveckla säkerheten i EU och stärka medborgarnas skydd mot organiserad brottslighet, terrorism och andra hot. Förslaget utgör en utveckling av den del av Stockholmsprogrammet som berör unionens inre säkerhet. Med utgångspunkt från strategin presenterade kommissionen ett förslag till handlingsplan (KOM(2010) 673 slutlig) som konkretiserar många av de övergripande målsättningar som anges i denna. Handlingsplanen omfattar följande huvudsakliga prioriteringar: -Störa den verksamhet som bedrivs av kriminella nätverk på Skr. 2010/11:105 internationell nivå. -Bekämpa terrorism.