prop · GZ031d5 · 2011-09-20 00:00:00 — Många äldre ålderspensionärer hann inte tjäna in full ATP innan de gick i pension. Det finns därför stora skillnader mellan olika årsklasser. hade t.ex. män födda en genomsnittlig pension på nästan . Det var mer än vad kvinnorna födda hade i pension samma år.100 Förvärvsdeltagandet bland kvinnor har ökat dramatiskt . Detta återspeglas i att skillnaden i pensionsnivåer mellan män och kvinnor är störst för de äldsta pensionärerna, se tabell 3.6. Det ökade förvärvsdeltagandet och införandet av ATP-systemet har lett till att yngre kvinnliga pensionärer har högre pension än kvinnor som inte hann förvärvsarbeta innan införandet av ATP-systemet. Pensionärernas inkomster kommer huvudsakligen från de offentliga systemen, men i varierande grad även från avtalspension och privata försäkringar. Bland dem som fyllt var andelen med avtalspension ungefär lika stor 98Nyttjande av kommunalt vårdnadsbidrag till , SCB. 99Samtliga personer över 65 benämns här pensionärer, även om de inte uppbär ålderspension. Somliga i åldersgruppen förvärvsarbetar fortfarande, medan andra redan lämnat arbetsmarknaden . Mer information om pensionärernas ekonomiska situation finns under utgiftsområde 11 i denna proposition. 100Lundkvist L. m fl., Tema pensionärer-Om övergång från arbete till pension, SCB 2011. bland kvinnor och män 2009, ca 90 procent.101 utbetalades i genomsnitt hälften så hög avtalspension till kvinnorna som till männen. Det förklaras framför allt av att avtalspensionen kompenserar för inkomstbortfall över intjänandetaket i pensionssystemet och av att det är flera män som har inkomster över taket.102 Tabell 3.6 Kvinnors genomsnittliga pension som andel av mäns för olika typer av pension 2009 Källor: och egna beräkningar. Färre förvärvsaktiva år innebär lägre pensioner Kvinnor tar i större utsträckning än män ut pension och män fortsätter i större omfattning än kvinnor att förvärvsarbeta ålder.103 Även detta medför att skillnaderna i pension mellan kvinnor och män ökar. Skillnaden mellan mäns och kvinnors utträdesålder har varit . Genomsnittsåldern då förvärvsarbetande lämnar arbetslivet, givet att de hör till arbetskraften , har beräknats till 63,8 för män och för kvinnor.104 En större andel kvinnor än män är beroende av grundskydden Eftersom en stor del av dagens kvinnliga pensionärer har haft en relativ svag arbetsmarknadsanknytning, och därför en låg inkomstrelaterad pension, är en större andel kvinnor än män beroende av grundskydden. hade ca 620 700 kvinnor garantipension 101Lundkvist L. m fl., Tema pensionärer-Om övergång från arbete till pension, SCB 2011. 102Intjänandetaket uppgår till 7,5 inkomstbasbelopp, motsvarande 103Lundkvist L. m fl., Tema pensionärer - Om övergång från arbete till pension, SCB 2011. 104Medelpensioneringsålder och utträdesålder , . 2011/12:1 BILAGA 3 men endast 150 400 män. Exempelvis utbetalas i genomsnitt dubbelt så mycket i garantipension för kvinnor i ålder än till män, se tabell 3.6. I åldersintervallet hade av kvinnorna och av männen garantipension 2009.105 Av dem som gick i ålderspension 2010 fick garantipension, av männen och av kvinnorna. Detta är en sänkning jämfört med föregående år. Det är kvinnornas andel som har sjunkit medan männens andel ligger kvar på samma nivå. Boendetillägg jämnar ut skillnaden i disponibel inkomst I genomsnitt uppgår den individuella disponibla inkomsten för kvinnliga pensionärer till av de manliga pensionärernas. Tabell 3.7 Individuell disponibel inkomst för pensionärer efter typ av inkomst 2009 Medelvärde, kronor och kvinnors andel, procent. Kapitalinkomster mm (netto) Summa individuell disponibel inkomst Källor: och egna beräkningar. Bostadstillägg till pensionärer () är en inkomstprövad förmån, vilket innebär att den, precis som garantipensionen jämnar ut skillnaden i disponibel inkomst mellan män och kvinnor. Inkomst från BTP utgör en fem gånger större andel av den disponibla inkomsten för kvinnliga än för manliga pensionärer. fick av kvinnorna BTP att jämföra av männen. Andelen kvinnor med BTP minskar i takt med att de kvinnor som blir pensionärer i större utsträckning har haft förvärvsinkomst än de redan pensionerade. Avkastning på kapital och kapitalvinster utgör också en viktig inkomstkälla för många pensionärer, i synnerhet för män. 105 . m fl., Tema pensionärer Om övergång från arbete till pension, SCB 2011. 2011/12:1 BILAGA 3 Sammanboende pensionerade män har högst individuell disponibel inkomst Sammanboende män mellan har dubbelt så hög disponibel inkomst som sammanboende kvinnor som är , se tabell 3.8. I genomsnitt uppgår den individuella disponibla inkomsten för ensamstående kvinnliga pensionärer till av de ensamstående manliga pensionärernas. För sammanboende kvinnliga pensionärer är skillnaden större och deras individuella disponibla inkomst motsvarar av de manliga pensionärernas. En orsak till att skillnaderna är mindre mellan ensamstående kvinnor och män än mellan sammanboende är att många ensamstående kvinnor har änkepension. Tabell 3.8 Individuell disponibel inkomst för pensionärer efter civilstånd och åldersgrupp 2009 Medelvärde, kronor och kvinnors andel, procent. Källor: och egna beräkningar. Kvinnor som är har ofta en låg inkomstpension till följd av begränsat förvärvsarbete tidigare i livet. En annan faktor som bidrar till att yngre pensionärer har högre inkomster är att vissa pensionsförmåner utbetalas efter pensioneringen. Ytterligare en orsak till att äldre pensionärer har lägre disponibel inkomst än yngre är att pensionerna inte räknas upp lika snabbt som lönerna. Detta medför att skillnaden mellan pensionen och en genomsnittlig lön kommer att öka ju man varit pensionerad.106 106 Pensionerna räknas normalt upp med förändringen av inkomstindex minskad , den s.k. tillväxtnormen. Denna norm motsvarar det förskott på pensionen som man får då pensionen beräknas första gången. Underbilaga: Begrepp och data -Disponibel inkomst: Hushållens samman- lagda inkomst från arbete, kapital och positiva transfereringar med avdrag för negativa transfereringar såsom skatt, betalt underhållsbidrag, återbetalda studielån och återbetalt ekonomiskt bistånd. Erhållna studielån ingår som en positiv transferering. -Ersättningsgrad: Den andel av den disponibla inkomsten som hushållet får behålla när individen går från arbete till arbetslöshet, sjukskrivning eller sjuk- och aktivitetsersättning. Ersättningsgraden visar hur hushållets ekonomiska standard förändras och är beroende av inkomster från alla i hushållet. Ersättningsgraderna har beräknats med hjälp av FASIT- modellen.107 -Heltid och deltid: Som deltid räknas en överenskommen arbetstid som understiger . -Helårsekvivalenter: Det antal individer som skulle kunna försörjas under med full ersättning. Exempelvis utgör två personer, som varit heltidsarbetslösa var, tillsammans en helårsekvivalent. -Individuell disponibel inkomst: För att bl.a. kunna jämföra kvinnors och mäns ekonomiska situation beräknas en individuell disponibel inkomst. Det sker genom att summera alla individuella inkomster och fördela hushållsgemensamma inkomster, som t.ex. bostadsbidrag eller barnbidrag. Hushållsgemensamma inkomster fördelas lika mellan kvinnor och män som är sammanboende. -Justerad disponibel inkomst: För att kunna jämföra hushåll av olika storlek justeras hushållets disponibla inkomst för antalet hushållsmedlemmar. Vid justeringen tas även hänsyn till stordriftsfördelar, t.ex. krävs bara en TV-licens oavsett hur många 107 För vidare läsning se bilaga 14 till SOU 2004:2. 2011/12:1 BILAGA 3 som bor i hushållet. Vid justeringen divideras den disponibla inkomsten med en s.k. ekvivalensskala. använder SCB:s skala som bygger på budgetberäkningar utförda av Konsument- verket.108 Följande vikter används: - Första barnet 019 år - Andra och påföljande barn 0,42 -Marginaleffekt: Den andel av en marginell inkomstökning som faller bort till följd av ökad skatt, ökade avgifter och minskade bidrag. De inkomstslag som antas kunna ge upphov till marginaleffekter är inkomstskatter, barnomsorgsavgifter, bostadsstöd, betalt underhållsstöd och ekonomiskt bistånd. Beräkning av marginaleffekter har utförts med hjälp av FASIT-modellen, efter en tänkt inkomstökning med per månad.109 -Standardvägd månadslön: För att få en mer nyanserad bild av löneskillnaderna mellan kvinnor och män kan strukturella skillnader i form av yrke, ålder och utbildning rensas bort genom s.k. standardvägning. Detta sker genom att genomsnittlig månadslön för respektive kön beräknas för kombinationer av ca 350 yrkesgrupper (SSYK fyrsiffernivå), och 4 åldersgrupper. Dessa genomsnittslöner vägs för respektive kön samman med antalet anställda inom varje grupp. finns endast yrkesgrupper på tresiffernivå att tillgå. Faktorer som inte beaktas vid standardvägning är t.ex. arbetsledaransvar och yrkeserfarenhet.110 analyserar därför även löneskillnaderna med s.k. regressionsanalys där man tar hänsyn till fler faktorer än vid standardvägning, i detta fall kön, 108SCB, Inkomstfördelningsundersökningen 2008, HE 21 . 109För mer detaljer se bilaga 3 till prop. 2010/11:100. 110Se vidare , C. och , M. (2006) Kvinnors och mäns löner jämförda yrke för yrke, . 2011/12:1 BILAGA 3 ålder, utbildningsnivå, sektor, näringsgren, företagsstorlek, tjänstgöringsomfattning och yrke. Valet av dessa förklarande variabler motiveras av ekonomisk teori och av att de använts i tidigare studier. -Medianen: värdet för den . De som tjänar mer är lika många som de som tjänar mindre än detta värde. -Månadslön: Överenskommen månadslön omräknad till heltid. Strukturlönestatistikens månadslön innehåller flera olika lönekomponenter. Förutom fast lön ingår även fasta lönetillägg och ett stort antal rörliga lönetillägg. Årsvisa belöningssystem som t.ex. bonus, vinstdelning eller tilldelning av aktier/optioner ingår inte i lönestrukturstatistiken. -Percentiler: Populationen delas in i 100 lika stora grupper sorterade efter stigande inkomst. -Svensk standard för yrkesklassificering (SSYK): Bygger på en internationell yrkesstandard. Den är uppdelad i nio yrkesområden och omfattar 114 yrkesgrupper och 355 olika yrken. -Svensk utbildningsnomenklatur (SUN 2000): En standard för klassificering av enskilda utbildningar. SUN moderniserades och anpassades till den internationella standarden . En årlig urvalsundersökning av ca 17 000 hushålls ekonomiska förhållanden som utförs av SCB. Uppgifter samlas in från deklarationsuppgifter, telefonintervjuer och olika administrativa register. Urvalshushållen byts ut . Det innebär att det inte är samma individer som studeras . Undersökningen bygger på s.k. kosthushåll. Ett kosthushåll utgörs av alla personer som bor i samma bostad och har gemensam hushållning. I kosthushållet ingår t.ex. barn som är . Ett kosthushåll kan också bestå av flera generationer, syskon eller kompisar som bor tillsammans och har gemensam hushållning. Barn som bor lika mycket hos båda föräldrarna räknas in i det hushåll där de är folkbokförda och ingår således endast i den ene förälderns hushåll. En panelurvalsundersökning där man kan följa individer över tiden. Databasen bygger på registeruppgifter om av samtliga personer i . I finns uppgifter om bl.a. individernas inkomster, transfereringar och skatter. tillåter såväl tvärsnittssom panelstudier med en hög grad av statistisk säkerhet. Då registret enbart baseras på registeruppgifter är informationen om hushållsstrukturen sämre än i HEK. Lönestrukturstatistiken har till syfte att ge en översiktlig och jämförbar statistik om lönestrukturen för hela arbetsmarknaden. Den belyser lönenivå, lönestruktur och löneutveckling. Statistiken innehåller uppgifter om kön, ålder, yrke, utbildning, näringsgren och region. Den är därför lämplig att använda som underlag för olika analyser och jämförelser mellan mäns och kvinnors löner. Statistiken är uppdelad i fem sektorer, privat sektor: arbetare respektive tjänstemän, sektor, landstingssektor och statlig sektor. Statistiken baseras på totalundersökningar av kommuner, landsting och stat och en urvalsundersökning av av löntagarna i den privata sektorn. Samtliga företag med minst 500 anställda är med . Tidsanvändningsundersökningen visar hur befolkningen fördelar sin tid på olika aktiviteter och speglar därför vardagslivet. Undersökningens grundsyfte är att beskriva skillnader i kvinnors och mäns tidsanvändning (könsperspektivet). Utöver detta belyses även hur tidsanvändningen varierar i livets olika faser (familjecykelperspektivet). Fullskaliga tidsanvändningsundersökningar har genomförts /91 och 2000/01. De första resultaten av tidsanvändningsundersökningen 2010/11 publiceras . Tabell U.1 Regeländringar som beaktats vid beräkning av Höjt bostadsbidrag för unga Höjt bostadsbidrag för barnfamiljer Höjt bostadstillägg för pensionärer Höjd norm inom särskilt bostadstillägg för pensionärer/äldreförsörjningsstödet Höjd beloppsgräns för reseavdrag Höjt schablonavdrag vid uthyrning av privatbostad Reducerad avtrappning av försörjningsstöd mot arbetsinkomst (införs ) Höjt grundavdrag för pensionärer Höjt barntillägg i bostadsbidragssystemet (införs 2012) Höjda studiemedel (fr.o.m. ) Höjt schablonavdrag vid uthyrning av privatbostad Höjda studiemedel (lån och bidrag) Höjt grundavdrag för ålderspensionärer Höjt bostadstillägg (BTP) för personer med sjuk- och aktivitetsersättning Höjt flerbarnstillägg inom barnbidraget Förhöjt grundavdrag för pensionärer Höjd norm inom särskilt bostadstillägg för pensionärer/äldreförsörjningsstödet (SBTP/ÄFS) Höjd beloppsgräns för reseavdrag Arbetslöshetsavgift ersätter förhöjd finansieringsavgift Nedsatt sjukpenninggrundande inkomst (SGI) i sjukförsäkringen Nedsatt SGI i föräldraförsäkringen Sänkt ersättningsnivå till sjukfrånvaro Ersättning för deltidsarbetslöshet max för personer utan försörjningsansvar Begränsad avdragsrätt för privat pensionssparande 2011/12:1 BILAGA 3 Slopad rätt till skattereduktion för fackförenings- och A-kasseavgift Nedsatt SGI i sjukförsäkringen Nedsatt SGI i föräldrapenningen Nedsatt SGI i arbetslöshetsförsäkringen Sänkt tak i tillfällig föräldrapenning m.m. Sänkt tak i sjukförsäkringen Höjd beloppsgräns för avdrag för övriga utgifter Höjd beloppsgräns för reseavdrag Höjt tak för hyra vid BTP Slopat studerandevillkor i arbetslöshetsförsäkringen Slopad rätt till regionalt grundavdrag av socialavgifter Införd egenavgift i arbetslöshetsförsäkringen (förhöjd finansieringsavgift) Reducerad rätt till skatteavdrag för hem-PC Skatt på trafikförsäkringspremier införs Reducerad fastighetsskatt (begränsning av markvärde)