prop · GZ031d14 · 2011-09-20 00:00:00 — ekonomiska reformprogram har främst syftat till att stabilisera växelkursen, rekonstruera banksystemet och uppnå hållbara offentliga finanser och har innehållit mål för finans- och penningpolitiken på medellång sikt samt strukturreformer. Reformprogrammet har stötts av IMF och godkände ett 2-årigt stödprogram till , inklusive lån från IMF på ca . Programmet löpte ursprungligen till utgången av , men förlängdes sedermera till utgången av . Översynerna av genomförande av reformprogrammet har godkänts av . Den sjätte och sista översynen godkändes av . IMF konstaterar i programöversynen att IMF-program har varit framgångsrikt och att målen i reformprogrammet har uppfyllts. IMF förväntar sig viss BNP-tillväxt 2011 (2,), men konstaterar också att arbetslösheten ligger kvar på en hög nivå och att inflationen stiger, främst på grund av högre råvarupriser. IMF konstaterar vidare att till stor del inte har påverkats av den senaste oron på de finansiella marknaderna, men att riskerna för återhämtning och landets fortsatta tillgång till de internationella kapitalmarknaderna har ökat. lyckades åter få tillgång till den internationella kapitalmarknaden genom en emission av 5-åriga statsobligationer till 4,993 procents ränta, till ett värde av . Det är den första internationella obligationsupplåningen som landet genomfört sedan finanskrisen . Den ökade osäkerheten om fortsatta tillgång till de internationella kapitalmarknaderna ökar sannolikheten för att kommer att vilja använda möjligheten till kredit från de nordiska länderna, inklusive . IMF kommer även efter det att reformprogrammet har avslutats att följa den ekonomiska utvecklingen på i nära dialog med de isländska myndigheterna. har kommit långt på vägen tillbaka efter den finansiella krisen. En betydande ekonomisk stabilisering har skett med en återgång till tillväxt, en stabilisering av växelkursen och inflationen, bytesbalansöverskott, en rekonstruktion av banksystemet samt påbörjad sanering av de offentliga finanserna. Vissa utmaningar kvarstår dock för den isländska ekonomin. Bland annat måste de under krisen införda restriktionerna för kapitalflöden gradvis avvecklas när situationen så tillåter. Frågan om ekonomiska ansvar för hanteringen av insättare i Landsbankis filialer i och , den s.k. Icesave-frågan, måste få en slutlig lösning. Vidare är en fortsatt ambitiös finanspolitisk konsolidering viktig för att minska statsskulden och säkra att finanspolitiken blir långsiktigt hållbar. Både IMF och Europeiska kommissionen har pekat på att tillväxtförutsättningar begränsas av den höga skuldsättningen hos hushåll och företag. Ytterligare en osäkerhetsfaktor för den framtida tillväxten är risken för att planerade investeringar i energi och energiintensiv industri försenas ytterligare. bemyndigade regeringen att besluta om kredit till om högst som ett tillägg till IMF:s och EU:s finansiella stöd till . Den svenska krediten är en del av de nordiska ländernas (, , och ) och krediter till på totalt . tillkännagav i samband med bemyndigandet som sin mening att det var viktigt att regeringen återkom till med information om villkoren för krediten (prop. 2009/10:1 utg.omr. 2, bet. 2009/10:FiU2, rskr. 2009/10:163). Regeringen beslutade att underteckna låneavtal för en kredit till (dnr Fi2010/1673). Krediten uppgår till , vilket motsvarar ca . Regeringen gav i uppdrag att handlägga krediten (dnr Fi2010/3500). Regeringen har i skrivelsen Villkoren för kredit till (skr. 2009/10:244) redogjort för villkoren för krediten samt för den ekonomiska situationen i . Av skrivelsen framgår att landets ekonomiska läge har stabiliserats och att möjligheterna att finansiera budgetunderskottet genom marknadsupplåning har förbättrats avsevärt. Det ekonomiska läget i har sedan skrivelsen beslutades fortsatt att förbättras. lyckades att åter få tillgång till de internationella kapitalmarknaderna genom en emission av 10-åriga statsobligationer till 5,25 procents ränta, till ett värde av . Det är den första internationella obligationsupplåningen som landet har genomfört . Den lettiska regeringen har tidigare förklarat att den tills vidare inte har för avsikt att begära någon utbetalning av de nordiska lånen eller andra bilaterala lån. Möjligheten att utnyttja krediten löper till . Företrädare för den lettiska regeringen uppger att det inte finns behov av en förlängd tillgänglighetsperiod. Oron på de finansiella marknaderna innebär dock att situationen kan förändras framöver. BNP för blev -0,, vilket är väsentligt bättre än vad som bedömdes i tidigare prognoser. Industriproduktionen och exporten har återhämtat sig. Landets internationella konkurrenskraft fortsätter således att förbättras. kvarstår betydande utmaningar för att minska den höga arbetslösheten, öka tillväxten och säkra en långsiktigt hållbar finanspolitik. IMF konstaterar i sin fjärde programöversyn att budgetkonsolideringen med marginal klarade de uppsatta målen. är BNP-prognosen positiv och mycket tyder på att målet för budgetunderskottet (av BNP) kommer att kunna nås tack vare ytterligare budget- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 åtgärder som presenterades och , utöver de som fanns i budgeten . IMF ser ingen förhöjd risk för kopplad till oron på finansmarknaderna och den negativa utvecklingen i världsekonomin . Osäkerheter kvarstår emellertid i form av de effekter som en kraftig försämring av det ekonomiska läget i omvärlden skulle ha på den lettiska återhämtningen. Den femte översynen av det lettiska reformprogrammet är planerad att ske . Procentuell volymförändring om inte annat anges -0,3 -0,1 -11,0 -2,0 -19,5 Bytesbalans (% av BNP) -0,8 -6,4 -4,4 -2,3 -1,8 sparande (% av BNP) skuld (% av BNP) Arbetslöshet (% av Inflation (årssnitt %) -1,2 Källa: , . 13.3.2 Analys och slutsatser har genom krediterna till och bidragit till de internationellt samordnade insatserna för att stödja dessa länders ekonomiska och finansiella stabilisering och återhämtning från krisen. Båda länderna har kommit långt på sin väg tillbaka från krisen. har inte behövt begära full utbetalning och inte begärt någon utbetalning alls av den svenska krediten. Det har dock ändå varit en trygghet för de båda länderna att de haft möjlighet att vid behov låna från . I ett läge med ökad osäkerhet till följd av oron på de finansiella marknaderna och nyvalet i har de svenska bilaterala krediterna bidragit till att förstärka förtroendet för och återhämtningskapacitet. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 I första hand ges stöd till ett land i kris genom de internationella finansiella institutionerna. Ofta vänder sig ett land i kris till IMF för att söka betalningsbalansstöd. Medlemsstater i EU och länder i EU:s närområde har också möjlighet att erhålla lån från unionen. Som en följd av den finansiella krisen har både IMF och EU förstärkt sin kapacitet att tillhandahålla finansiering till länder i behov av stöd. EU:s huvudsakliga instrument för krisutlåning är de två tillfälliga lånefaciliteterna Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF) och Europeiska finansiella stabiliseringsmekanismen (EFSM) samt det existerande betalningsbalansstödet. Medlen i EFSF är finansierade av och endast tillgängliga för lån till . EFSF:s utlåningskapacitet planeras öka till , givet ratificering i respektive parlament. EFSM har en utlåningskapacitet på som garanteras av EU-budgeten och kan utnyttjas av samtliga EU-länder. EU:s betalningsbalansstöd har en utlåningskapacitet på som garanteras av EU-bud- geten och kan utnyttjas av EU-länder som inte har infört euron. ska EFSF och EFSM ersättas av en permanent stabilitetsmekanism, Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM), med en initial kapacitet om . ESM kommer att vara finansierad av och endast vara tillgänglig för lån till dessa länder. Inom IMF har det gjorts betydande förändringar i låneramverket. Detta har delvis skett genom förändringar av existerande låneinstrument, t.ex. höjda lånetak och lättare policyvillkor. Därutöver har nya krisförebyggande instrument tillkommit, de s.k. FCL (Flexible ) och PLC (Precautionary ). Dessa utgör finansieringsgarantier helt utan eller med lättare policyvillkor än vad IMF normalt ställer till länder som av IMF bedöms föra en god ekonomisk politik och har också substantiellt ökat de resurser som finns tillgängliga för utlåning. Bland annat har det multilaterala låneramverket NAB (New Arrangements to Borrow) som lånar resurser ut till IMF mer än tiofaldigats till 367,5 miljarder SDR, vilket motsvarar ca . Det har också fattats ett beslut att fördubbla IMF:s grundresurser, s.k. kvoter, till 476,8 miljarder SDR, vilket motsvarar ca . Beslutet förväntas värkställas . Utlåningen från IMF och EU sker normalt inom ramen för fleråriga konsoliderings- och reformprogram, med mål för finans- och penningpolitiken på medellång sikt samt krav på strukturreformer. Reformkraven kan t.ex. röra åtgärder för att förbättra den offentliga finansiella styrningen eller omstrukturera banksektorn. För att stöd ska bli aktuellt måste också det berörda landets regering bedömas ha viljan och kapaciteten att genomföra det överenskomna åtgärdsprogrammet. Andra multilaterala finansieringsinstitutioner, t.ex. Europeiska investeringsbanken och institutionerna inom , kan också bistå med finansiering i vissa fall. I dessa fall handlar det dock inte om betalningsbalansstöd utan om projektstöd till den privata eller offentliga sektorn. Som ett komplement till IMF:s och EU:s lån, samt eventuell annan multilateral finansiering, kan bilateralt stöd ges i särskilda fall. Detta kan vara motiverat vid allvarliga kriser i enskilda länder, då det finns risk för särskilt långtgående konsekvenser eller för att en kris kan spridas regionalt. När kompletterande bilateralt stöd krävs tillfrågas företrädesvis länder som både har finansiell kapacitet och ekonomiska och politiska förbindelser till det krisdrabbade landet, t.ex. länder i närområdet, eller andra EU-länder. Insatserna samordnas i sådana fall i syfte att åstadkomma en rimlig bördefördelning mellan de deltagande långivarna. bidrar till internationellt samordnade insatser genom medlemskapet i EU och genom mellanstatliga organisationer, såsom IMF. Regeringen anser att , vid behov av kompletterande bilateralt stöd, även bör lämna kredit till annan stat med vilken har nära ekonomiska och politiska förbindelser som befinner sig i en särskilt svår situation. Det är av stor betydelse att kan bidra till att motverka att en finansiell kris i en annan stat sprids och skapar allvarliga problem i det finansiella systemet regionalt. är en liten och öppen ekonomi. Regeringen anser därför att det är angeläget för att bidra till finansiell stabilitet i . Som ett litet land har anledning att stötta andra små länder inom EU och i vår mer direkta närhet. Mot denna bakgrund har utlovat en kredit till om . Utfästelsen gjordes efter samråd med 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Som vid tidigare krediter är utfästelsen kopplad till ett ekonomisk-politiskt program. I samband med utfästelsen om kredit klargjorde sina utgångspunkter för det irländska programmet. Utbetalningsplanen bör avspegla långivarnas förmånsställning, värna skattebetalarnas och medborgarnas intressen och ligga i linje med andra bilaterala långivares. Det irländska programmet bör säkra en trovärdig och långsiktigt hållbar finanspolitisk konsolidering samt slå vakt om den sociala sammanhållningen. Programmet bör även innehålla en transparent och effektiv banksanering som också tillvaratar långivarnas intressen. En annan viktigt utgångspunkt är att andra bilaterala långivare utanför euroområdet deltar med krediter till . Förhandlingarna med om låneavtalet är ännu inte avslutade. Mot bakgrund av den politiska krisen i , som resulterade i ett nyval och regeringsskifte, och de ännu inte avslutade förhandlingarna med de andra om sänkt ränta på stödlånen från EFSF, har den irländska regeringen valt att vänta med att ta slutgiltig ställning till de svenska och danska förslagen till avtal om bilaterala krediter. Regeringen har för avsikt att lämna en proposition till med förslag om kredit till när avtalet är färdigförhandlat. Förutsättningarna för ett eventuellt svenskt deltagande på bilateral basis i finansiella stödaktioner prövas från fall till fall utifrån de ovan redovisade utgångspunkterna. Eventuella utfästelser måste vara förankrade i . I Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 10.2.1 antas beräkningstekniskt att och väljer att utnyttja sin möjlighet att låna från den svenska staten samt att det planerade lånet till belastar nettoutlåningen och 2013. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 14 God redovisningssed för företag och organisationer Området omfattar och dess normgivning i redovisningsfrågor. ska vara statens expertorgan på redovisningsområdet och ansvara för utvecklandet av god redovisningssed. Verksamheten ska också bidra till att förbättra standarden i mindre och medelstora företags redovisning. har utfärdat kompletterande normgivning, biträtt i redovisningsfrågor och avgett yttranden om god redovisningssed till domstolar i olika frågor. har nämnden svarat på ca 3 000 frågor via telefon och e- post. Regeringen bedömer på dessa grunder att måluppfyllelsen är god. har fortsatt arbetet med att förbättra myndighetens service och tillgänglighet och hemsidan har gjorts mer lättillgänglig. arbetar med två för nämnden omfattande projekt. Det ena, kallat , syftar till att skapa fyra separata redovisningsregelverk utifrån organisationsform och storlek. Den första kategorin av redovisningsregelverket omfattar enskilda näringsidkare och handelsbolag som ägs av fysiska personer och som bedriver verksamhet i mindre omfattning. Ett allmänt råd för enskilda näringsidkare beslutades . beslutades om ett allmänt råd för ideella föreningar. Kategori två omfattar aktiebolag och ekonomiska föreningar under en viss storlek samt de näringsidkare som inte kan eller vill tillhöra kategori ett. beslutades ett allmänt råd för mindre aktiebolag. Ett allmänt råd för ekonomiska föreningar beslutades . Den tredje kategorin omfattar större ickenoterade företag och de företag som skulle kunna tillämpa regelverken för kategori ett eller två men väljer att inte göra det. har nämnden arbetat med att ta fram ett allmänt råd för större icke-noterade företag. Den fjärde kategorin omfattar företag som i sin koncernredovisning följer de internationella redovisningsreglerna (IFRS). beräknas vara helt klart . För att nämnden ska kunna slutföra projektet ökades nämndens anslag med under 20112013 i budgetpropositionen . påbörjade arbetet med det andra projektet, som syftar till att ta fram ett samlat regelverk för bokföringslagens regler. Ett förslag till allmänt råd 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 kommer att remitteras . Projektet beräknas vara klart . 14.3.1 Analys och slutsatser Regeringen bedömer att nämnden i hög grad bidrar till att uppfylla målet för området. De redovisningsnormer som meddelas bidrar till att förbättra kvaliteten på företagens bokföring och bokslut vilket har stor betydelse för bl.a. skatteförvaltningens verksamhet. De ger också förutsättningar för banker och rådgivare att bättre kunna jämföra och analysera olika företags ekonomiska ställning. normgivning och information har gjorts mera lättillgänglig och begriplig samt har blivit mer efterfrågad av småföretag och yrkesverksamma inom redovisningsområdet. Ytterligare steg har tagits mot att skapa redovisningsregler som är enklare att tillämpa för företag samt finansiell information som är mer begriplig. har en betydande roll i regelförenklingsarbetet för att minska företagens administrativa kostnader. Det förenklingsarbete som bedrivits har gett resultat i form av ny lagstiftning som innehåller förenklade redovisningsregler. ska arbeta för att främja utvecklingen av god redovisningssed i företagens bokföring och offentliga redovisning. Verksamheten ska även inriktas mot att förenkla regler och minska företagens administrativa kostnader. Tabell 14.1 Anslagsutveckling för 1:13 1Motsvarar 11 349 tkr prisnivå. 2Motsvarar 9 315 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. Tabell 14.2 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:13 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till . beräknas anslaget till . beräknas anslaget till . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 är en del av kontrollmakt och ansvarar för oberoende granskning av statlig verksamhet. Granskningen omfattar såväl effektivitetsrevision som årlig revision. företräder som det nationella revisionsorganet i internationella sammanhang. Myndigheten ska bedriva internationellt utvecklingssamarbete och kan i övrigt inom sitt verksamhetsområde utföra uppdrag och tillhandahålla tjänster internationellt. För sin verksamhet disponerar anslagen 1:15 inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning samt anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. är en myndighet under . Målen för verksamhet tar sin utgångspunkt i den roll och de uppgifter som lagt fast i regeringsformen och i annan lagstiftning. granskar hela beslutskedjan i den verkställande makten och förser med ett kvalificerat beslutsunderlag. Detta ställer stora krav på myndigheten. måste präglas av hög effektivitet och kvalitet. strävar efter att utföra sina uppgifter på ett sådant sätt att myndigheten utgör ett föredöme i statsförvaltningen. redovisar sin verksamhet i fyra verksamhetsgrenar: årlig revision, effektivitetsrevision, internationellt utvecklingssamarbete och omvärldsriktad verksamhet. Målet för den årliga revisionen är att i enlighet med god revisionssed och avlämna revisionsberättelser avseende årsredovisningen för de granskningsobjekt som omfattas av lagen (2002:1022) om statlig revision. Målet för effektivitetsrevisionen är att genom granskningsverksamhet främja en sådan utveckling att staten med hänsyn till allmänna samhällsintressen får ett effektivt utbyte av sina insatser. För granskningsverksamheten gäller vidare att den ska vara relevant och intressant, hålla hög kvalitet samt att den ska nå en hög verkningsgrad. Målet för det internationella utvecklingssamarbetet är att inom ramen för svensk biståndspolitik stärka de nationella revisionsorganens kapacitet och förmåga att bedriva offentlig revision, stärka parlamentens kontrollmakt samt bidra till uppbyggnaden av en god förvaltning och korruptionsbekämpning i utvecklingsländer. Målet för verksamhetsgrenen omvärldsriktad verksamhet är att befästa och befrämja revisionens roll, nationellt och internationellt, samt att öka genomslaget av verksamhet. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 nådde 2010 de mål som satts upp för året och kunde också genom att effektivt utnyttja resurserna öka verksamheten inom flera verksamhetsgrenar. En ökad verksamhet innebar också ökade kostnader. Kostnadsökningarna motsvarades emellertid av en ökad produktion med bibehållna krav på kvalitet. En förutsättning för det goda resultatet har varit en låg personalomsättning med få avgångar och fler medarbetare i tjänst. Detta har haft särskild betydelse för möjligheterna att effektivt ta tillvara kompetens och resurser i granskningsverksamheten. Därmed har ökade resurser kunnat utnyttjas såväl för nödvändig verksamhetsutveckling till stöd för granskningsverksamheten och anpassning av den årliga revisionen till nya internationella standarder som för en ökad produktion inom effektivitetsrevisionen. personal är dock efterfrågad och i en kommande högkonjunktur är sannolikheten hög för att personalomsättningen ökar. Myndigheten har därför fastställt en kompetensförsörjningsstrategi, investerat i program för ledarförsörjning och ledarskap, ökat insatserna för kompetensutveckling och förbättrat den interna arbetsmiljön. har visat att åtgärderna varit framgångsrika. De ekonomiska förutsättningarna kommande år kommer att ställa stora krav på myndigheten. anslagsutnyttjande ligger något över de anvisade medlen. Även med begränsade ökningar av personalkostnaderna kommer det att krävas effektiviseringar för att verksamhetsvolym ska kunna upprätthållas. har därför bl.a. intensifierat arbetet med att se över de administrativa processerna i syfte att minska gemensamma kostnader och därmed frigöra resurser. Effektivitetsrevisionen har genomförts inom ramen för planerade granskningsstrategier. färdigställdes totalt 31 rapporter, varav 26 publicerades. Fem rapporter publicerades först under inledningen av 2011 med hänsyn till att den nu avvecklade styrelsen inte hann slutbehandla dessa . Produktionen i övrigt har varit hög med ett jämförelsevis stort antal pågående effektivitetsgranskningar vid Både interna och externa uppföljningar av kvaliteten i granskningarna visar att de motsvarar de uppställda kvalitetskraven. Den årliga revisionen har bedrivits enligt god revisionssed och samtliga revisionsberättelser lämnades . Enkäter som besvarats av dem som granskats visar på ett högt förtroende för den årliga revisionen. Året har i övrigt präglats av förberedelserna inför en övergång till nya internationella standarder för finansiell revision. Omfattande interna utbildningsinsatser har genomförts, och samtliga berörda myndigheter har informerats om de förändringar som övergången kommer att innebära för revisionens innehåll och omfattning. Den internationella organisationen för högre revisionsorgans (INTOSAI) kongress fastställde slutligt dessa nya standarder, vilka nu utgör en komplett och omfattande uppsättning av riktlinjer för revision anpassad till INTOSAI:s medlemmar. Arbetet med riktlinjer för finansiell revision har letts av och har engagerat mer än 100 experter från 60 olika nationella revisionsmyndigheter. har haft en ledande roll i bl.a. INTOSAI:s arbete med att beskriva orsakerna till nuvarande och tidigare finanskriser samt vilka lärdomar som kan dras för framtiden. Vidare har medarbetare deltagit i utbytet med systerorganisationer för att dra fördel av den internationella metodutvecklingen inom skilda granskningsområden. har dessutom varit externrevisor i ett antal internationella organisationer där är medlem. Det internationella utvecklingssamarbetet har genomförts inom ramen för nio projekt. Verksamheten har i stort följt fastställda planer. En uppföljningsenkät har riktats till samtliga samarbetspartner. samlade bedömning är att verksamheten bidragit till en utveckling som stärkt revisionsmyndigheternas kapacitet och bidragit till att förstärka parlamentens kontrollmakt. Utvecklingssamarbetet är generellt långsiktigt, och effekterna av insatser är svåra att avläsa i ett kortsiktigt perspektiv. har därför utarbetat en uppföljningsrapport där resultat och effekter av utvecklingssamarbetet redovisas. 16 for Supreme Audit Institutions Tabell 15.1 Kostnadernas fördelning mellan verksamhetsgrenarna (2010) 15.3.2 Analys och slutsatser Resultaten av verksamhet redovisas i myndighetens årsredovisning. redovisar i en årlig särskild rapport en uppföljning av genomförda granskningar. Även för det internationella utvecklingssamarbetet har en särskild uppföljningsrapport publicerats. Denna rapport kommer att vara en återkommande publikation. konstaterar att verksamhetsmålen kunnat nås 2010 men också att anslagsbelastningen varit högre än årets anvisade medel under anslaget 1:15 . Kommande års beräknade anslagsutveckling ställer stora krav på ökad effektivitet för att verksamhetens volym ska kunna bibehållas. bedömer att anslagstilldelningen endast bör påverkas av pris- och löneomräkningen. För anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete har av anvisat anslag förbrukats.