prop · GZ031d17 · 2011-09-20 00:00:00 — När det gäller små och lätta vapen antog EU 2005 en strategi för bekämpning av olaglig ansamling och handel med sådana vapen. Rådet beslutade att en klausul om små och lätta vapen ska infogas i EU:s avtal med tredje land framöver. har, bilateralt och genom EU, på olika vis bidragit till genomförandet av EU- strategin och FN:s handlingsprogram för att bekämpa illegal handel med lätta vapen från 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 2001, bl.a. genom stöd till förstöring av lätta vapen och bekämpning av spridningen av sådana vapen. Sedan undertecknat konventionen om klusterammunition förbereds inom de författningsändringar och andra åtgärder som konventionen kräver. Regeringen avser att i proposition återkomma till års slut med förslag vad gäller konventionens ratificering. fortsatte uppföljningen av översynskonferensen för i , , . Konferensens slutdokument innehåller bl.a. en handlingsplan . Särskild uppmärksamhet ägnas stödet till minoffer liksom en strikt efterlevnad av konventionens krav på fullständig förstöring och röjning av minor. Grunderna och den allmänna inriktningen för den strategiska exportkontrollen har redovisats för i skrivelse 2010/11:114. Exportkontrollen är en kontinuerlig och löpande verksamhet, vars resultat redovisas årsvis i efterskott i regeringens skrivelse till . har genom utrikesutskottets betänkande 2010/11:UU3 tillkännagivit för regeringen som sin mening att regeringen ska återkomma till med förslag till ny krigsmateriellagstiftning i syfte att skärpa exportkontrollen gentemot ickedemokratiska stater. deltog i de multilaterala exportkontrollregimerna, dvs. , Missile Technology Control Regime (MTCR), (), samt Wassenaararrangemanget (WA). Regimernas arbete resulterar bl.a. i internationellt överenskomna uppdateringar av de produktlistor som ligger till grund för den nationella exportkontrollen. Arbetet inom EU om exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden (PDA) fortskred i rådsarbetsgruppen Working Party on Dual Use Goods (WPDU). Förhandlingar fortskred om kommissionens förslag till nya s.k. generella exporttillstånd. På krigsmaterielområdet bedrevs arbete bl.a. i och i den s.k. LoI- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 EU:s tolfte årliga rapport om medlemsländernas krigsmaterielexport och kontrollen av denna sammanställdes och publicerades. avslutade EU sitt arbete med ett direktiv angående ett harmoniserat system för medlemsstaternas tillståndsgivning avseende överföringar av försvarsmateriel inom EU (det s.k. ICT- direktivet). I det internationella arbetet för att nå fram till ett globalt avtal om handeln med konventionella vapen (det s.k. ATT, ) gjordes nya viktiga framsteg . Förhandlingar inför den av beslutade diplomatkonferensen inleddes . EU fortsatte en påbörjad serie regionala seminarier för att stödja ATT-arbetet i FN. 2.4.5Medlemskap i internationella organisationer och EU EU:s gemensamma utrikes - och säkerhetspolitik, GUSP EU utgör det centrala forumet för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. har bidragit aktivt till det utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet inom EU bl.a. genom brett deltagande i EU:s samtliga insatser, till vilka såväl civil som militär personal har ställts till förfogande. Genom Lissabon-fördragets ikraftträdande har en ny särskild Europeisk utrikestjänst (EEAS) etablerats i syfte att EU:s medlemsstater framgent och i tilltagande utsträckning ska driva sin utrikes- och säkerhetspolitik tillsammans och genom ett gemensamt instrument. Regeringen redogör för utvecklingen av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken i skrivelsen 2010/11:105 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen som överlämnades till . Denna s.k. årsbok behandlar bl.a. Europeiska unionens förbindelser med omvärlden. och säkerhetsråd utgör kärnan i den internationella rättsordningen och det multilaterala samarbetet. världsomfattande medlemskap åtnjuter organisationen en unik politisk legitimitet när det gäller att hantera akuta kriser och möta de långsiktiga globala utmaningar som världen står inför. var och EU fortsatt drivande i arbetet med att reformera FN och effektivisera dess styrning och förvaltning. har fortsatt varit aktivt i reformering av FN:s operationella verksamhet t.ex. i syfte att bilda en ny jämställdhetsorganisation. kunde slutligen en överenskommelse nås om att skapa UN Women. har också intagit en aktiv roll i FN:s ekonomiska och sociala verksamhet genom ekonomiska och sociala rådet (ECOSOC) och dess underlydande funktionella kommissioner samt internationella möten såsom om millenniemålen. I dessa sammanhang medverkar till att försvara eller flytta fram positionerna i frågor som rör t.ex. miljö och klimat eller sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). har verkat för en förstärkning av FN:s fredsbevarande och konfliktförebyggande verksamhet genom att stödja fortsatta reformer och omstruktureringar av sekretariatet. har bidragit till FN:s kapacitet för fredsbyggande och konflikthantering, bl.a. genom att ingå i fredsbyggandekommissionens (PBC) organisatoriska kommitté och styrgruppen för samt genom bidrag till . har också finansiellt bidragit till den tematiska fonden för krigsförebyggande och återhämtning (BCPR) inom ramen för . har fortsatt verkat för att för mänskliga rättigheter ska bli ett effektivt organ för att skydda de mänskliga rättigheterna och som kan uppmärksamma och påtala situationer med allvarliga och systematiska kränkningar av mänskliga rättigheter. FN:s universella granskningsmekanism för mänskliga rättigheter (UPR) behandlade . kandiderar till rådet för . har också varit fortsatt pådrivande i reformeringen och stärkandet av FN:s humanitära verksamhet. Medlemskapet i är en annan viktig del av svensk utrikes- och säkerhetspolitik. stödet till och dess institutioners verksamhet har bidragit till att främja säkerhet och stabilitet i regionen utifrån ett brett säkerhetsbegrepp. har aktivt deltagit i dialogen om europeisk säkerhet inom ramen för den s.k. Korfuprocessen och verkat för att dialogen förankras inom . har varit pådrivande för att de gemensamma OSSE- åtagandena efterlevs liksom att fredsfrämjande och konfliktförebyggande roll i regionen ytterligare stärks. ägde det första toppmötet rum i Astana under kazakiskt OSSE-ordförandeskap. Under toppmötet antogs Astana deklarationen som återbekräftade viktiga principer och åtaganden för . bidrog aktivt i förhandlingarna om en rad säkerhetsrelaterade frågor inför och under Astana och bidrog till toppmötesdokumentets slutliga innehåll. har ställt personal till förfogande för tjänst i sekretariatet, institutionerna och fältmissionerna samt bidragit till viktiga valobservatörsinsatser. har vidare stött extrabudgetär, konfliktförebyggande projektverksamhet med fokus på främjande av demokrati, mänskliga rättigheter, mediefrihet, jämställdhet, reform av valsystem, demokratisering av polisväsendet, försoningsprocesser samt gränssäkerhet. har varit pådrivande för att de gemensamma OSSE-åtagandena efterlevs liksom att fredsfrämjande och konfliktförebyggande roll i regionen ytterligare stärks. I en skrivelse till redogörs för verksamheten inom () (skr. 2010/11:55). bedriver ett värdefullt arbete för att främja de europeiska värderingarna om respekten för de mänskliga rättigheterna, demokrati och respekt för rättsstatens principer. fick en ny generalsekreterare som inledde 2010 med att lägga fram ett ambitiöst förslag om organisationsutveckling och reformer. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 aktivt stöd till generalsekreterarens reformsträvanden och medverkat till ökat fokus i programbudgeten på kärnområdena respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättstatens principer. En omfördelning av resurser med inriktning på kärnverksamheten är en viktig del av reformagendan. bidrar som medlem till ordinarie budget, delbudgetar samt budgetarna för vissa partsavtal. fattade ministerkommitténs ställföreträdare principbeslut om en övergång till tvåårscykler för program och budget . har även aktivt verkat för att Lissabonfördraget fortsätter att omsättas i EU:s arbetssätt i . En stark EU-röst i stärker såväl EU som . EU:s anslutning till den Europeiska konventionen för de mänskliga rättigheterna, som förbereds , har stor betydelse. har varit drivande i antagandet av rekommendationer mot diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet och medverkat till antagandet av konventionen om förfalskning av läkemedel och liknande brott som innefattar hot mot folkhälsan. I en skrivelse till redogörs för verksamheten inom under 2009-2010 (skr. 2010/11:54). , , myndigheter och andra offentliga och privata institutioner drar stor nytta av unika ställning som forum för erfarenhetsutbyte, dialog i policyfrågor och analys inom ett stort antal politikområden. har utvidgats till 34 medlemsländer då , , och blivit medlemmar 2010. medlemskapsförhandlingar har fortsatt , liksom det fördjupade samarbetet med , , , och . har fortsatt sitt arbete med att studera hur den globala ekonomiska krisen kan vändas och har bl.a. bidragit med underlag på olika områden till G 20. firar sitt 50- årsjubileum . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 vid reguljära utrikesministermöte övertog för en tvåårsperiod ordförandeskapet i . Under det svenska ordförandeskapet har fokus lagts på bl.a. miljö-, energi- och råvaruområdena och på ekonomisk utveckling. Ett möte mellan Barentsländernas näringsministrar har genomförts och det sedvanliga mötet för miljöministrarna kommer att genomföras . Ett råvaruseminarium på ministernivå i , Barents parlamentarikerforum, Barents Industrial Partnership (ett årligt möte för små och medelstora företagare i tillsammans med andra aktörer från , , och ) samt Barents räddningstjänstövning, har också genomförts. Även övriga, för traditionella frågor, t.ex. inom områdena ungdom, kultur, och hälsa har drivits vidare under det svenska ordförandeskapet. Det svenska ordförandeskapet kommer att avslutas med reguljära utrikesministermöte . Grunden för samarbete med Nato är medlemskapet i Natos Partnerskap för Fred (PfF) och i den (). har fortsatt sitt nära och aktiva samarbete med Nato, vilket omfattat politisk dialog, deltagande i Nato-ledda insatser och övningar samt förmåge- och kapacitetsutveckling. Medlemskapet i EU är en viktig plattform för samarbete med Nato. antog Nato ett nytt strategiskt koncept som preciserar inriktning och utgångspunkter för den kommande tioårsperioden. Även partnerländer inbjöds att delta i processen och spelade en aktiv roll. Konceptet lyfter fram Natos samarbete med partnerländer och preciserar målsättningar för framtiden, bland annat vad gäller politisk dialog, insyn och inflytande för icke-allierade länder som deltar i Nato-ledda operationer. Konceptet betonar också, i linje med svenska utgångspunkter, vikten av civil-militär samverkan och ett effektivt samarbete mellan Nato och andra aktörer och organisationer vid fredsfrämjande insatser. 2.4.6Utrikes- och säkerhetspolitisk forskning Forskning och analyser har genomförts med statlig finansiering som fördjupat förståelsen om främst säkerhetspolitik. har detta skett i form av studier och seminarier i syfte att medverka till ökad debatt och information om den allt mer globaliserade säkerhetspolitiken. Delar av verksamheten har också bidragit till utformningen av svenska initiativ i internationella fora. Utrikespolitiska institutets (UI) forskning är en förutsättning och kunskapsbas för institutets informations- och programverksamhet. Vidare utgör forskningen ett stöd till verksamhet. har UI bl.a. utfört studier om Lissabonfördragets genomförande. Forskningen har fortsatt varit en viktig komponent i etablerandet av ett globalt expertnätverk och för att UI ska kunna fungera som en internationell partner i utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. internationella fredsforskningsinstitut () bedriver forskning inom bl.a. områdena nedrustning, icke-spridning, militära utgifter och regional säkerhetspolitik. har spridit information om dessa frågor och skapat opinion både nationellt och internationellt. Förutom genom rapporter och seminarier har man använt sig av sina databaser, som är tillgängliga på institutets hemsida, och genom den internationellt välkända årsboken. SIPRI:s forskningsresultat om olika delfrågor inom nedrustning och icke-spridning har även utgjort bidrag till UD:s arbete på området. () har dels genomfört utvecklingsarbete inom ramen för det långsiktiga expertstödet till UD, dels lämnat direktstöd till UD. Verksamheten har bedrivits avseende kärnvapen, biologiska och kemiska vapen, rymd- och missilfrågor och inom icke-spridningsinitiativet Initiative (PSI). Exempel på genomfört arbete inkluderar fortsatt utveckling av teknisk analys och dataöverföring inom ramen för det internationella samarbetet för att bygga upp provstoppsavtalets (CTBT) övervaknings- FOI har också fortsatt att bevaka och analysera den kärntekniska utvecklingen i riskländer som och . Annat stöd har getts i form av sakunderlag och deltagande med expertis i olika internationella förhandlingar, bl.a. vad gäller konventionerna mot biologiska respektive kemiska vapen och olika exportkontrollregimer. bedriver och främjar systematisk forskning främst inom områdena fredsbevarande operationer, preventiv diplomati, rättsstatsfrågor i krishantering och postkonflikter, säkerhetssektorreformer och FN:s säkerhetsråds resolutioner och 1820. Forskningen bedrivs och främjas till stor utsträckning inom ramen för fem internationella forskararbetsgrupper på nämnda teman som samlar ungefär 80 forskare vid svenska men främst utländska universitet och institut. Inom ramen för forskararbetsgrupperna har landsomfattande fältstudier genomförts. har det samordnande ansvaret för frågor som berör nordiskt samarbete. Verksamheten har fortsatt att utvecklas och fördjupas. var ordförandeland i 2010. är ordförandeland och har hanteringen av klimatförändringar på alla nivåer som sitt huvudtema. för arbetsliv och ministerrådet för utbildning och forskning hade fokus på situationen bland ungdomar . En rapport gavs ut som beskrev de nordiska ländernas insatser mot ungdomsarbetslösheten (TemaNord 2010:570). Ordförandelandet anordnade även en konferens på samma tema och både utbildnings- och arbetsmarknadsministrarna diskuterade ungdomarnas situation på arbetsmarknaden i samband med ministermötena. Översynen av Nordiska ministerrådets organisation och samarbetsstruktur har varit en viktig fråga. har arbetet inletts med att ta fram prioriteringar inför det kommande svenska ordförandeskapet i 2013. Inför ordförandeskapet har ett omfattande arbete påbörjats för att skapa möjligheter för ett tydligare, effektivare och mer fokuserat nordiskt samarbete. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 arbetet har bland annat avvecklandet av gränshinder mellan de nordiska länderna och projekt inom ramen för Östersjöstrategins genomförande varit i fokus. Arbetet på gränshinderområdet har fortsatt med goda resultat. löstes bland annat några gränshinder som rör sjuk- eller föräldrapenning och arbetslöshetsförsäkringen som har varit prioriterade gränshinder i . Ett exempel på lösta gränshinder är att pendlare med timanställning i , men bosatt i annat land, nu har rätt till sjuk- eller föräldrapenning i . En nordisk expertgrupp genomför en kartläggning av en stor del av de gränshinder som rör arbetsmarknaden och sociala frågor. Målet är att gruppen ska komma med lösningsförslag på en del av gränshindren. Fortsatta ansträngningar har också gjorts för att förhindra uppkomsten av nya gränshinder i samband med att de nordiska länderna implementerar ny EU-lagstiftning nationellt. hölls den första CanNord konferensen med syfte att utnyttja potentialen i ett samarbete mellan och för att hitta hållbara energilösningar. Samarbetet med de baltiska länderna och med nordvästra har utvärderats. Viktiga ingångsvärden har varit att få till stånd närmare kopplingar mellan Nordiska ministerrådets arbete, prioriteringar och övrig nordisk samverkan i regionen. Diskussioner förs om hur samarbetet ska utvecklas framöver. Under innevarande år har 20- årsjubileet av det svensk-baltiska samarbetet högtidlighållits genom en rad evenemang, bland annat genomfördes ett Måndagsmöte på i . Efter en mycket framgångsrik projektperiod har beslut fattats om att fortsätta projektet inom för Fiskeri och vattenbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk. En rad aktiviteter har bestämts och programmet har även utformat en kommunikationsstrategi som skall vägleda arbetet . Exempel på aktiviteter som har beslutats är en gemensam nordisk paviljong på mässan i anknytning till Bocuse d'Or 2011, ett nordiskt samarbete för att förbättra barns kunskaper om mat och smaker, Mat som en kreativ näring och Ny Nordisk Vardagsmat som riktar in sig på den nordiska kosten och fördelarna med densamma ur framför allt ett hälsoperspektiv. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Ett nordiskt avtal för PublicPrivatPartnership om växtförädling har träffats, och medel har avsatts 2011 för statens andel i verksamheten. Jämställdhetsministrarnas nya samarbetsprogram trädde i kraft . Målsättningen är att jämställdhetsfrågor numera ska integreras i all verksamhet som bedrivs av . har uppföljningen av såväl Stoltenbergrapporten om samarbete inom utrikes- och säkerhetspolitik som Birkavs-Gade rapporten om nordiskt-baltiskt samarbete pågått. De nordiska utrikesministrarna antog en nordisk solidaritetsförklaring och undertecknade de nordiska och baltiska utrikesministrarna ett samförståndsavtal om postering av diplomater på varandras utlandsmyndigheter. beviljade till 269 kulturprojekt inom ett brett område och med fokus på samarbete över de nordiska gränserna. Det nordisk-baltiska mobilitetsprogrammet för kultur förlängdes och beslut fattades om att fortsätta mobilitetsprogrammen för näringsliv och offentlig förvaltning till 2013. Nordisk litteratur uppmärksammades på årets Salon du Livre i och det troligtvis största samarbetsprojektet mellan och , projektet med den isländsk-svenska ordboken, avslutades. , med ungefär 15 000 medlemmar och 150 lokalavdelningar, har varit en viktig samarbetspartner för att stärka intresset för det nordiska samarbetet och inledningsvis 2011 har ett stort antal svenska medborgare och personer som likställs med svenska medborgare erhållit hjälp av när de råkat i nöd utomlands eller befunnit sig i de krisdrabbade områdena i och . Många har dessutom fått hjälp direkt av utlandsmyndigheter utan inblandning av departementet. Antalet konsulära ärenden fortsätter att vara omfattande. Information till allmänheten om har fortsatt varit en omfattande uppgift. Arbetet med att ytterligare effektivisera den konsulära beredskapen har pågått under föregående år. Tillsammans med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har två regionutbildningar genomförts, dels i , dels i . En planerad regionutbildning i region äger rum . Målet för de statliga insatserna för information om i utlandet är att öka kunskapen, intresset och förtroendet för i utlandet för att bidra till sysselsättning och tillväxt samt hållbar global utveckling. Insatserna ska bidra till ökad internationell samverkan inom en rad områden. Uppdragen spänner över utrikes-, bistånds- och utbildningspolitik. Verksamheten genomförs framför allt av och de svenska utlandsmyndigheterna och berör samhälle, kultur, utbildning och forskning, näringsliv och innovation samt demokrati och global utveckling. Institutet har haft uppdrag som inneburit ett ökat fokus på Sverigefrämjande. Inom Sverigefrämjandet ligger ansvaret för att utveckla den strategiska kommunikationen kring varumärket på , medan genomförandet i hög grad sker i samverkan med de svenska utlandsmyndigheterna och utländska samarbetspartners. Svenska institutets verksamhet delas in i Strategisk kommunikation, Relationsskapande verksamhet och Samarbete inom (med finansiering från anslaget 1:11 Samarbete inom ). Institutet har valt att arbeta utifrån ett antal prioriterade fokusområden: Ny kreativitet, Öppenhet, Gränslös utveckling och Hållbarhet. Institutet såväl initierar som stödjer och medverkar i utställningar, gästspel, filmvisningar, utbildningsmässor, stipendieverksamhet och andra övergripande presentationer av i utlandet i samarbete med andra aktörer. Genom strategisk kommunikation och relationsskapande verksamhet ska kännedomen om och förtroendet för öka och internationella nätverk och samarbeten etableras. har i samarbete med svenska utlandsmyndigheter arbetat med en kombination av proaktiva presentationer och ett aktivt mediearbete med en stor global informationsverksamhet i digital och tryckt form. Arbetet med att marknadsföra som studiedestination i länder utanför EU/EES utvecklades ytterligare och stärktes och fortsätter bland annat genom nya riktade informationsinsatser i utlandet (med finansiering från anslaget 2:70, utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning). Detta kopplas även till regeringens satsning Kosmopolit som syftar till att i ta tillvara utlandsföddas unika kompetens för att öka utrikeshandeln, skapa fler jobb och högre tillväxt. Till den relationsskapande verksamheten kopplas bland annat stipendier, utbyte mellan institutioner och enskilda i och motparter i andra länder samt svenskundervisning i utlandet. Stipendieverksamheten har samordnats och institutets nätverksskapande verksamhet utvecklas genom en tydligare koppling till den strategiska kommunikationen, bland annat genom ökad närvaro i sociala medier och utveckling av webbplatser. och de svenska utlandsmyndigheterna har och genomfört ett stort antal aktiviteter runt om i världen, bland annat kopplat till världsutställningen i . Inom programverksamheten i House of i utgår programverksamheten 2011 från temat Fabric of Life. En kinesisk version av har utvecklats av institutet och lanserades . Denna gemensamma plattform för Sverigefrämjande i är ett nära samarbete med de Sverigefrämjande organisationerna inom i utlandet (NSU). presenterades det uppdrag som haft för att utveckla en kommunikationsstrategi för att främja svenska kreativa näringar utomlands. Fokus lades på musik, mode och den digitala spelbranschen. Enligt den analys i årsredovisningen av de större aktiviteterna som institutet genomfört och genom den löpande dialogen med institutet bedömer regeringen att verksamheten sammantaget har haft en god effekt för att sprida information och kunskaper om i utlandet. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Sverigefrämjandet i utlandet berör även utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning och verksamhetsområdet , handels- och investeringsfrämjande under utgiftsområde 24 Näringsliv. Sidas Östersjöteam har utvecklat relationer i genom att bidra med rådgivning och finansiering till samarbeten i form av kontaktskapande aktiviteter med statliga myndigheter, regionförbund, landsting, kommuner och enskilda organisationer. Antalet beviljade insatser 2010 var 113 stycken till ett belopp av . Insatserna var fördelade på 63 samarbetspartner, varav 23 var nya samarbetspartner. Miljö och energi var fortsatt den sektor som fått högst andel beviljat stöd, vilket dels kan förklaras med ett stort engagemang för dessa frågor, men framför allt med att det finns centrala överenskommelser som Baltic Sea Action Plan och det direktivet. Intresset från nya aktörer för samarbete på säkerhetsområdet har ökat starkt och ett nära samarbete mellan områdena hälsa och säkerhet har utvecklats, inte minst inom antibiotikaresistens. var det största samarbetslandet även 2010. En studie som Östersjöteamet lät göra visar att det aktörerna uppskattar mest är rådgivningen. Rådgivningen handlar framför allt om att få hjälp med utvecklingen av projekten och information om EU-finansiering. Tjugo avslutade projekt har fortsatt sin verksamhet med EU-finansiering till en sammanlagt summa på . Att informera om för har blivit en viktig del av enhetens kommunikationsarbete. Genom olika aktiviteter har Östersjöteamet spridit kunskap om hur man kan implementera strategin genom att lyfta fram goda exempel.