prop · GZ0336 · 2011-11-30 00:00:00 — Det kan även finnas en benägenhet hos lärosätena att fördela mer kostnader för stödverksamhet på utbildning än på forskning för att lättare kunna attrahera externa finansiärer. Mot denna bakgrund rekommenderas i SUHF:s genomgång att finansiärer framöver ska utgå från beräknad totalkostnad för ett projekt och inte bara från nivån på de indirekta kostnaderna då de tar ställning till olika projekt.195 Forskarens arbetsrum och andra lokaler som används för forskning räknas som direkta kostnader. De totala lokalkostnaderna vid lärosätena uppgår till i genomsnitt 22 procent.196 Av dessa avser en del stödverksamhet och en del kärnverksamhet i form av grundutbildning eller forskning. Forskningens direkta lokalkostnader uppskattas i SUHF:s genomgång till av de totala kostnaderna. Om dessa lokalkostnader adderas till forskningens genomsnittliga indirekta kostnader, , blir summan . Det skulle innebära ett behov av påslag på de direkta kostnaderna motsvarande i genomsnitt för att både täcka indirekta kostnader och lokalkostnader.197 Vid enskilda lärosäten kan dock ett betydligt större påslag 195Mattsson (2011), s. 28, 39 och 5354. 196HSV, Årsrapport , tabellbilaga tabell 19. 197Mattsson (2011), s. 39. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning krävas för att täcka dessa kostnader. Ett lärosäte i fallstudien hamnade inledningsvis på ett påslag på för att lokalkostnader och indirekta kostnader skulle täckas. Detta justerades dock ned till efter att nya beräkningar gjorts.198 Beräkning av tillåten finansiering av lokaler och indirekta kostnader För att beräkna hur mycket av kostnaderna som täcks av externa finansiärer har uppgifter hämtats från kontrakt mellan finansiär och lärosäte. Tabell B6.1 visar resultatet av skattningen av nivån för tillåtet uttag av indirekta kostnader. Skattningen är baserad på stickprov från universitets kontraktsdatabas. För de större finansiärerna har 510 kontrakt per finansiär tagits fram ur databasen. Alla genomgångna kontrakt gäller stöd till forskningsprojekt. Övriga finansiärer inom samma typ av finansiärsgrupp har antagits ha samma regelverk. Om kontrakt inte har återfunnits i databasen, antas den tillåtna finansieringen av indirekta kostnader uppgå till . Detta ger endast en approximativ nivå på tillåtet uttag. Den egentliga tillåtna nivån för enskilda kontrakt kan även för de finansiärer där stickprov har gjorts variera utifrån vilken typ av stödform det är fråga om. 198 Fallstudieintervju 27 och 35. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Skattad nivå på tillåtet uttag av kostnader för lokal och indirekta kostnader Finansiär/typ av finansiär 18 (73) (svenska och utländska) Företag (svenska och 10*** Anmärkning: *= 14 anger , 3 anger , 1 anger , 1 anger och 1 anger . **= 5 anger och 5 anger . ***=varierar mellan . Uppgifterna i tabellen har använts för att skatta ett viktat medelvärde för tillåtet bidrag för att täcka indirekta kostnader vid de olika lärosätena (bidragsvolym angiven av HSV multipliceras med tillåten overhead för varje finansiär vid de olika lärosätena och summeras sedan). Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Resultatet av denna skattning av tillåtet uttag från bidrag för att täcka indirekta kostnader framgår av tabell B6.2. Tio av de 25 lärosäten där nödvändiga uppgifter fanns tillgängliga hade eller mindre av basanslaget uppbundet för samfinansiering 2009. Resterande lärosäten hade ett skattat samfinansieringsbehov i storleksordningen av basanslaget. I tio fall av 17 följer det skattade samfinansieringsbehovet det i lärosätenas årsredovisningar uppgivna värdet (avvikelse ). Avvikelser mellan skattad samfinansiering och den volym som uppgivits i årsredovisningarna ska dock tolkas i ljuset av att skattningen endast ger ett ungefärligt värde. Viktningen har justerats för , eftersom som främst finansierar forskning vid med inriktning mot har tillåtit ett påslag på för att täcka lokalkostnader och indirekta kostnader. I beräkningarna av OH-gapet vid täckande av indirekta kostnader har här antagits att avser indirekta kostnader, dvs. att lokalkostnaderna utgör ca 15 procent.199 Detta ska jämföras med andra offentliga forskningsstiftelser som tillåter (Mistra). 199 Intervju med företrädare för . Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Indirekta kostnader (exklusive lokaler) och skattat samfinansieringsbehov, i procent som går till sam- som skulle behöva gå Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning som går till sam- som skulle behöva gå Källa: HSV NU-databasen för uppgifter om bidragsintäkter fördelat på finansiär; universitets kontraktsdatabas; (2011), SUHF-modellen i verkligheten, för uppgift om indirekta kostnader för forskning. Anmärkning: Uppgifter om samfinansiering i årsredovisningarna har jämförts med anslagsfinansiering av forskning enligt årsredovisningarna. Med tanke på den osäkerhet som finns i skattningen av den tillåtna nivån för uttag av indirekta kostnader liksom ett visst mått av osäkerhet i lärosätenas uppgifter om hur stor andel av de indirekta kostnaderna som belastar forskningen (2009 var första året detta redovisades), bör resultatet tolkas med försiktighet. Skillnader i indirekta kostnader mellan lärosätena kan också bero på olika sätt att redovisa kostnaderna och olika grad av direktifiering av kostnader, dvs. att samma typ av kostnad kan bokföras som indirekt kostnad vid ett lärosäte men som direkt kostnad vid ett annat. Det kan exempelvis vara fråga om att större projekt avlönar en administrativ funktion inom projektet. Det behöver inte betyda att forskningen totalt sett är mycket dyrare vid vissa lärosäten. Hela samfinansieringsbehovet har inte behandlats här. Till den redovisade samfinansieringen presenterad i tabell B6.2 ska även föras kostnader för lokaler som inte alla finansiärer ger täckning för. Eventuell samfinansiering i form av forskares basanslagsfinansierade forskningstid är inte heller inkluderad här. Motsvarande uppgifter används för att skatta hur mycket lärosätena har bundit upp sig i löfte om framtida samfinansiering i form av oförbrukade bidrag vid lärosätena. Resultaten av denna skattning presenteras i kapitel 6. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Styrning inom arbetsmarknadspolitiken mål, styrkort och Från många till en sammanslagningar av myndigheter Klassificering av kurser vid universitet och högskolor regeringens styrning och uppföljning Arbetsförmedlingens arbete med arbetsgivarkontakter Inställda huvudförhandlingar i brottmål Hanteringen av mängdbrott en kärnuppgift för polis och åklagare Säkerheten i statens betalningar Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. i tider av kraftiga värdeförändringar. En granskning av åtta statligt bildade stiftelser och regeringen Informationsutbyte mellan myndigheter med ansvar för trygghetssystem har möjligheter till effektivisering utnyttjats? Den nordiska stridsgruppen 2008 - en del av EU:s Statliga stöd i alkoholpolitiken Påverkas ungas alkoholkonsumtion? Underhållsstödet för barnens bästa? Polisens brottsförebyggande arbete har ambitionerna uppnåtts? skatteavtal med andra länder effekterna av regeringens Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning 2010:25 Kostnadskontroll i stora väginvesteringar? 2010:26 Statens insatser för att komma åt vinster från brottslig verksamhet ett bättre samarbete ger högre utbyte 2010:27 Förvaltningen av samhällsekonomiska metoder inom infrastrukturområdet 2011 2011:1 Säsongsarbetslösa och arbetslöshetsförsäkringen omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? 2011:2 Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor 2011:3 Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor 2011:4 IT inom statsförvaltningen har myndigheterna på ett rimligt sätt prövat frågan om outsourcing bidrar till ökad effektivitet? 2011:5 Statliga IT-projekt som överskrider budget 2011:6 Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? 2011:7 Trafikverkens produktivitet hur mycket infrastruktur för pengarna? 2011:8 Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter 2011:9 Myndigheternas insatser för finansiell stabilitet Lärdomar i ljuset av utvecklingen i 20052007 2011:10 Biodrivmedel för bättre klimat Hur används skattebefrielsen? 2011:11 Tydlighet och transparens i budgetpropositionen ? Redovisningen av finans- och sysselsättningspolitiska ramverk 2011:12 Statens stöd till studieförbunden En granskning av försvarets internationella materielsamarbeten 2011:14 Svenska bidrag till internationella insatser 2011:15 Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser 2011:16 Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning - förutsägbara, ändamålsenliga och effektiva? 2011:17 Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Ett (o)lösligt problem? 2011:18 Brottsutsatt Myndigheternas hantering av ekonomisk kompensation på grund av brott 2011:19 Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? 2011:20 Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning har granskat hur basanslaget för forskning och forskarutbildning används vid universitet och högskolor. Granskningen visar att det saknas övergripande kunskap om hur basanslaget används och vad forskarutbildningen kostar. Detta försvårar för lärosätena att fatta väl grundade beslut om dimensionering och långsiktiga forskningssatsningar. Åtaganden om framtida samfinansiering av forskningsprojekt binder upp en betydande andel av lärosätenas nuvarande och framtida basanslag, vilket inte framgår i redovisningen. Detta innebär en finansiell risk. Vidare har vissa mindre lärosäten svårt att få sitt basanslag att räcka till mer än samfinansiering och delar av forskarutbildningen. Sammantaget innebär det att lärosätena kan få svårt att uppfylla intentioner med basanslaget och att värna sin integritet gentemot sina samarbetspartner. konstaterar i granskningen att lärosätena bör utveckla sin interna redovisning så att den ger bättre underlag för att bedöma risker, prioritera och följa upp basanslagets användning. Regeringen bör utveckla sin uppföljning av forskningsfinansieringen samt av de risker och målkonflikter som kan vara förbundna med denna. 114 90 [] Tfn Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , Adelsohn , Tolgfors, Attefall, , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2011/12:36 om användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning tryckeriexpedition, 100 12 Tel: , Fax: