prop · GY03100 · 2011-04-13 00:00:00 — I detta avsnitt görs en uppföljning av den av beslutade budgeten för staten 2011 samt de prognoser avseende 20112014 för inkomster, utgifter och statens budgetsaldo som gjordes i budgetpropositionen . Vidare redogörs för prognosförändringar på den offentliga sektorns finansiella sparande. Enligt 9 kap. 1 § andra stycket och 3 § budgetlagen (2011:203) ska regeringen under löpande budgetår redovisa en prognos över utfallet av statens inkomster och utgifter samt statens lånebehov. Väsentliga skillnader mellan anvisade medel på statens budget och beräknat utfall ska förklaras. För inkomsterna görs dessutom en uppfölj- ning av prognoserna för skatteintäkterna 2009 och 2010. En fullständig uppföljning av statens budget för sker i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2010 (skr. 2010/11:101). 11.1Inkomster på statens budget I tabell 11.1 redovisas flera av de bakomliggande antagandena i den aktuella prognosen för skatte- intäkterna samt förändringarna av dessa jämfört med prognosen i budgetpropositionen . Tabell 11.1 Antaganden i skatteprognoserna och förändringar jämfört med budgetpropositionen Årlig procentuell förändring om inget annat anges -3,6 -0,3 -0,1 -2,8 -0,3 -0,5 -0,4 -0,5 -0,4 -0,1 -0,1 -0,2 -0,8 1Löpande priser, procentuell förändring. 2Kalenderkorrigerat, anställda. 3Enligt nationalräkenskapernas definition. 4Arbetslöshet enligt tidigare definition, s.k. öppen arbetslöshet. 5Procent av arbetskraften enligt tidigare definition (exkl. heltidsstuderande arbetssökande). 7Avser skiktgräns för statlig inkomstskatt. Källor: , och egna beräkningar. 11.1.1Jämförelse med prognosen i budgetpropositionen I tabell 11.2 visas den aktuella prognosen för skatteintäkterna jämfört med prognosen i budgetpropositionen och jämfört med beräkningarna i statens budget . Jämfört med prognosen i budgetpropositionen har prognosen för intäkterna från skatt på arbete reviderats upp med 20102014. Den främsta anledningen till upprevideringen är en högre prognos för lönesummans utveckling (se tabell 11.1). Eftersom den reviderade lönesumme- utvecklingen framför allt beror på fler arbetade timmar, snarare än timlönen, innebär det att inkomstskatt påverkas i större utsträckning är statlig inkomstskatt. beräknas skatteavdrag för husarbete (och RUT-arbete) 20102014 bli högre än vad som redovisades i budgetpropositionen , vilket minskar intäkterna från skatt på arbete med i genomsnitt 20102014. Skatt på kapital, hushåll Jämfört med budgetpropositionen är prognosen för intäkterna från hushållens skatt på kapital nedreviderad samtliga år, förutom , med . Till övervägande del beror revideringarna på en något lägre prognos för aktieutdelningar till hushåll. Intäkterna från skatt på företagsvinster har reviderats upp jämfört med prognosen i budget- propositionen . Företagens boksluts- rapporter visar att vinstutvecklingen i företagen blev starkare jämfört med tidigare prognoser. Även företagens kompletterings- betalningar blev högre än prognos, vilket leder till att skatteintäkterna revideras upp. Sammantaget har prognosen reviderats upp med ca jämfört med budget- Revideringen har också slagit igenom 2011. För 20122014 har utvecklingstakten för skatt på företagsvinster reviderats ned något men prognosen i nivå är ändå högre än i budgetpropositionen. Mervärdesskatteintäkterna har reviderats upp med 2010, till följd av att hushållens konsumtion respektive investeringar blev starkare än vad som bedömdes i budget- propositionen . Åren 20112014 har prognosen för mer- värdesskatteintäkterna reviderats upp med . Det är framför allt högre privat konsumtion och högre inve- steringar som leder till högre mervärdesskatte- intäkter. Men även en, av utfall betingad, sammansättningsförändring av konsumtionen har bidragit till en upprevidering av mervärdes- skatteintäkterna. Jämfört med prognosen i budgetpropositionen beräknas punktskatteintäkterna 2010 bli ca högre. utgörs av högre intäkter från koldioxids- skatt på oljeprodukter, till följd av det kalla vädret . År 20112014 beräknas punktskatteintäkterna bli ca lägre än i budgetpropositionen . Det beror främst på att prognosen för energianvändningen har prognos visar på en betydligt lägre användning av bensin, som användningen av diesel bedöms bli högre. Den största delen av användningen av diesel används till godtransporter och användningen av diesel är därför starkt kopplad till utvecklingen i industrin. I takt med att industriproduktionen fortsätter att öka bedöms därmed användningen av diesel att öka. bedömer även att använd- ningen av biodrivmedel kommer att öka , vilket leder till något lägre punktskatteintäkter. Tabell 11.2 Aktuell prognos jämfört med budgetpropositionen samt statens budget -40,4 -0,7 -26,8 -1,6 -0,2 -14,8 -0,9 -3,7 -0,4 -0,1 -0,2 -2,2 -2,5 -1,4 -1,2 -0,5 -162,5 -5,9 -181,3 -15,2 -1,2 -3,9 -4,9 -5,0 -4,5 -13,6 -0,5 -0,1 -17,5 -0,9 -0,2 -20,5 -24,9 -2,0 -1,0 -1,8 -2,7 -3,1 -3,3 -0,1 -0,3 -25,4 -26,4 -0,7 -0,2 -0,3 -0,5 -0,7 -0,8 -27,5 -2,6 Skatt på kapital, hushåll -1,8 -1,2 -1,2 -1,0 -1,8 -2,0 -19,5 -0,7 -2,5 -2,3 -0,2 -0,1 -0,8 -0,6 -0,4 -0,5 -0,5 -1,8 -0,2 -0,2 -0,2 -0,3 -0,3 -3,1 -0,7 Skatt på konsumtion och insatsvaror -15,3 -0,1 -12,2 -0,1 -0,7 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,2 -0,2 -0,3 -0,3 -0,3 Skatt på vin m.m. -0,1 -0,1 -0,2 -0,2 -0,2 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,4 -0,3 -1,0 -1,5 -1,6 -2,2 -0,3 -0,9 -1,1 -1,1 Övriga skatter på energi och miljö -1,3 -0,3 -0,3 -0,3 -1,2 Restförda skatter och övriga skatter -3,3 -7,8 -5,7 -82,5 -3,1 -6,8 -7,1 -1,0 -0,3 -0,1 -0,1 -81,5 -3,4 Avgår, kommunala inkomstskatter -524,8 -539,5 -11,5 -2,5 -5,5 -10,2 -13,1 -13,7 Avgår, avgifter till -178,8 -183,8 -5,3 -0,4 -2,4 -3,6 -4,1 -60,2 -1,2 Källor: och egna beräkningar. 11.1.2Uppföljning av statens budget Den aktuella prognosen jämfört med statens budget visas i tabell 11.2. Jämfört med statens budget har intäkterna från skatt på arbete reviderats ned med . De direkta och indirekta skatterna har reviderats ned med ca 27 respektive . I huvudsak förklaras nedrevideringen av den snabba för- sämringen på arbetsmarknaden med en lägre lönesummeutveckling som följd. Den relativt snabba återhämtningen i svensk ekonomi har medfört att intäkter från direkta och indirekta skatter på arbete (exklusive skattereduktioner och allmän pensionsavgift) blev 11 respektive 12 miljarder högre än i statens budget . Skattereduktionen för jobb- skatteavdrag och /RUT-tjänster blev dock högre än beräknat vilket drar ner intäkterna med 3 respektive . De totala in- täkterna från skatt på arbete har således revide- rats upp med , jämfört med beräkningen i statens budget . Jämfört med statens budget har intäk- terna från skatt på kapital reviderats ned med . Den största skillna- den ligger på skatt på företagsvinster som blev lägre än statens budget . Prognosen som låg till grund för statens budget gjordes , före den globala ekonomiska och finansiella krisen. Krisen fick betydande konsekvenser för samtliga skatteintäkter, men intäkterna från skatt på företagsvinster påverkades särskilt mycket. In- täkterna från hushållens skatt på kapital blev 2009 ca lägre än i statens budget . Det beror framförallt på den kraftiga konjunkturförsämringen med lägre ränteinkomster och kapitalvinster som konse- kvens. Jämfört med statens budget har intäkterna från skatt på kapital reviderats upp med . företagens vinster har gått snabbare än beräknat. Intäkterna från skatt på företagsvinster föll kraftigt , men ökade igen . Vinsterna fortsatte att öka även 2010. för hushållens skatt på kapital Revideringen beror dels på att hushållens kapitalvinster har reviderats upp, dels på att hushållens ränteinkomster blev högre än väntat. Utfallet för intäkterna från mervärdesskatten 2009 blev lägre än statens budget . Det beror i huvudsak på att hushållens konsumtion blev lägre än den bedömning som låg till grund för statens budget. Återhämtningen i ekonomin har gått snabbare än beräknat. Det medför att intäkterna från mervärdesskatten 2010 blev högre än statens budget . Det beror framförallt på att hushållens konsumtion blev högre. Intäkterna från punktskatterna blev 2009 ca lägre än statens budget . Det beror framförallt på lägre intäkter från energi- och koldioxidskatt på grund av lägre industriproduktion och därmed lägre använd- ning av diesel. Skatt på import blev drygt lägre än statens budget för eftersom varuimporten minskade med Skatt på alkohol blev knappt Intäkterna från punktskatterna blev 2010 ca högre än statens budget , varav beror på högre energiskatt och beror på högre koldioxidskatt. De högre intäkterna från energi- och koldioxidsskatten berodde främst på den snabba återhämtningen av ekonomin och på en högre energianvändning i bostadssektorn. Skatt på tobak blev lägre än beräknat i statens budget , vilket förklaras av en lägre försäljning av cigaretter och huvudsakligen eftersom det inlevererade över- skottet från bedöms bli högre än vad som beräknades i statens budget . Skatt på import blev högre, vilket beror på en högre varuimport. 11.2Utgifter på statens budget och takbegränsade utgifter I statens budget uppgick de samlade utgifterna under samtliga utgiftsområden till . I den aktuella prognosen beräknas utgifterna till , dvs. De tak- begränsade utgifterna beräknades i budget- propositionen till 1 . I den nu aktuella prognosen beräknas de takbegränsade utgifterna till , dvs. lägre (se tabell 11.3). Att utgifterna bedöms bli lägre än statens budget beror huvudsakligen på lägre utgifter under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Detta är en direkt följd av att situationen på arbetsmarknaden bedöms bli bättre än vad som beräknades i statens budget, främst genom lägre utgifter för arbetslöshets- ersättning. Även för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg bedöms utgifterna bli lägre än vad som beräknades i statens budget, främst till följd av ett lägre utnyttjande av tandvårdsförmåner. har utgifterna för utgiftsområde 26 Statskuldsräntor m.m. reviderats upp kraftigt, främst till följd av högre marknadsräntor. I prognoserna har hänsyn tagits till reger- ingens förslag i propositionen Vårändrings- budget (prop. 2010/11:99). Vidare har hänsyn tagits till bedömda volymer i de rättig- hetsstyrda transfereringssystemen och förändra- de makroekonomiska förutsättningar m.m. Tabell 11.3 Takbegränsade utgifter -2,1 -8,3 vid sidan av statens -8,3 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför ej alltid med summan. 1Enligt beslut med anledning av budgetpropositionen (bet. 2010/11:FiU1, rskr. 2010/11:64). 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. 3I de takbegränsade utgifterna ingår ej utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. I tabell 11.5 redovisas av beslutade ramar för utgiftsområden, föreslagna medel på ändringsbudget summerat per utgiftsområde, de prognostiserade utgifterna för respektive utgiftsområde och ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. För vissa utgiftsområden skiljer sig de aktuella utgiftsprognoserna väsentligt från de medel som anvisat. Nedan redogörs för de viktigaste orsakerna till dessa avvikelser. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel i statens budget. Huvudförklar- ingen till de lägre utgifterna är att Försvars- makten tidigarelade viss anskaffning av materiel till 2010, vilket innebär att utgifter som i statens budget beräknades belastade utgifts- området . Vidare uppstod vissa personalkostnader 2010 i stället , vilket bidrar till att utgifterna beräknas bli lägre. Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli högre än ursprungligt anvisade medel i statens budget. Framför allt beror detta på att antalet inskrivna personer i mottagandesystem skrivits upp som en följd av ett ökat antal asylsökande samt på att utgifterna för ensamkommande barns boende ökat. Antalet asylsökande från och ökar och det finns skäl att räkna med minst lika höga nivåer 2011 som 2010 för en stor grupp länder med anledning av den oro som råder i . En stor andel av kostnaderna under utgifts- området är hänförliga till ensamkommande barn. För att möta de ökade kostnaderna föreslår regeringen att anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader ökas med sammanlagt i propositionen Vår- ändringsbudget (prop. 2010/11:99). Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel i statens budget. Detta beror främst på att utgifterna för anslagen 1:4 Tandvårdsförmåner m.m. och 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna förväntas bli lägre. Nedrevideringen av utgifterna för tandvårds- förmånerna beror på en lägre efterfrågan. Utgifterna för läkemedelsförmånerna bedöms bli lägre eftersom det förväntade resultatet av förhandlingarna om ett nytt läkedemedelsavtal förväntas ge något lägre utgifter. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli högre än ursprungligt anvisade medel i statens budget. Utgifterna för anslagen 1:1 Garantipension till ålderspension och 1:3 Bostadstillägg till pensionärer förväntas bli högre, främst till följd av ökade volymer i dessa ersättningssystem. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel i statens budget. De lägre utgifterna beror på lägre förväntade volymer i arbetslöshetsförsäkringen, vilket med- för att utgifterna för anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd beräknas bli lägre än anvisade medel i statens budget. Däremot bedöms utgifterna för aktivitetsstödet bli högre. Den relativt snabba volymminskning av personer med aktivitetsstöd som beräknades till in- ledningen av 2011 väntas nu ske över . Utgifterna för anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. bedöms bli lägre än anvisade medel i statens budget. nedrevidering förklaras av att utfallet blev lägre än beräknat och den volymökning som motsvarar anvisade medel för anslaget 2011 nu bedöms vara för hög. Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel i statens budget. Detta förklaras till största delen av att utgifterna under anslaget 1:2 Studiemedel m.m. för det s.k. högre studiebidraget förväntas bli ca lägre än anvisade medel i statens budget. Detta är en följd av att prognosen för antalet studerande med högre studiebidrag är nedreviderad. Vidare bedöms utgifterna för det generella bidraget minska med till följd av ett lägre antal studenter med studiemedel. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel i statens budget. Detta beror på att utgifterna sammantaget beräknas bli något lägre än vad som bedömdes i budget- propositionen för ett flertal anslag. Exempelvis bedöms utgifterna för anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal bli lägre. Även för ett antal universitet och högskolor bedöms utgifterna bli något lägre än vad som har anvisats i statens budget. Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli högre än ursprungligt anvisade medel i statens budget. Det är främst utgifterna för anslagen 1:1 Väghållning och 1:2 Banhållning som bedöms bli högre. Det beror främst på senareläggningar av infrastruktur- investeringar som ursprungligen var avsedda att belasta anslagen 2010 samt ökade insatser för drift och underhåll av järnväg . Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel i statens budget. Den viktigaste förklaringen till de lägre utgifterna är att utgifterna för anslaget 1:11 Gårdsstöd och djurbidrag m.m. bedöms bli lägre, främst som en följd av en starkare krona gentemot euron under 2011 jämfört med bedömningen i budget- propositionen . Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli högre än ursprungligt anvisade medel i statens budget. De högre utgifterna beror delvis på att marknadsräntorna beräknas höjas betydligt snabbare än i den bedömning som gjordes budgetpropositionen. Vidare emitterar en ny statsobligation med tioårig löptid , vilket kommer medföra högre ränteutgifter. I statens budget var den beräknade för- brukningen av anslagsbehållningar inte fördelad per utgiftsområde, utan redovisades under pos- ten Minskning av anslagsbehållningar. De totala utgifterna redovisades i statens budget som summan av utgiftsramarna och beräknings- posten Minskning av anslagsbehållningar. Denna beräkningspost uppgick i statens budget till -1,, dvs. anslagsbehållningarna förväntades öka. I denna post ingår endast förändringar av anslagsbehållningar med effekt på den faktiska anslagsavräkningen. Kommande indrag av anslagsbehållningar som inte förväntas förbrukas ingick därför inte i denna bedömning. I den aktuella prognosen ingår emellertid förändringen av anslagsbehållningar under respektive utgiftsområde. Förändringen av anslagsbehållningarna kan därför beräknas som skillnaden mellan prognostiserat utfall och anvisade medel, med hänsyn tagen till förslag till ändringsbudget, indragningar av anslagsmedel och medgivna överskridanden (se tabell 11.4). Tabell 11.4 Beräknad förändring av anslagsbehållningar 2011 Ramanslag (från samtliga belopp har utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. exkluderats) Anvisat på ursprunglig budget2 Anvisat på ändringsbudget för 20113 Beräknad förändring av anslagsbehållningar -29,4 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför ej alltid med summan. 1Enligt Årsredovisning för staten 2010 (skr. 2010/11:101). 2Enligt beslut med anledning av budgetpropositionen (bet 2010/11 FiU10, rskr 2010/11:144). 3Enligt förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2010/11:99). Utfallet på statens budget 2010 visar att anslags- behållningarna uppgick till /11. kommer anslagssparandet att öka jämfört med i den mån utgifterna är lägre än anvisade medel i statens budget , eller minska i den mån utgifterna överstiger anvisade medel eller till följd av beslut om indragningar. Anvisade medel föreslås i propositionen Vårändringsbudget ökas med 0,3 mil- jarder kronor. De beräknade indrag- ningarna av anslagsmedel bedöms uppgå till , varav merparten berör de rättighetsstyrda transfereringsanslagen som t.ex. det under utgiftsområde 14 uppförda anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Anslagsbehållningarna /12 beräknas uppgå till (exklusive statsskuldsräntor). Därmed beräknas anslagsbehållningarna minska med mellan /11 och /12. Tabell 11.5 Utgifter 2010 och 2011 -0,2 -0,2 -0,1 -0,1 Skatt, tull och exekution -0,2 -0,2 -0,5 -0,5 -0,2 -0,2 Försvar och samhällets krisberedskap -1,4 -1,4 -0,7 -0,2 -0,3 Hälsovård, sjukvård och social omsorg -2,8 -2,8 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn -0,3 -0,3 -4,1 -4,1 -1,5 -1,5 -0,8 -0,8 Kultur, medier, trossamfund och fritid -0,1 -0,1 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande -0,1 -0,1 -0,2 -0,2 Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel -0,5 -0,5 -0,1 -0,1 Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen -1,5 -2,1 -2,4 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor -8,3 -8,6 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens -8,3 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1I utfallet har anslag fördelats till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . 2Statens budget enligt beslut med anledning av budgetpropositionen (bet. 2010/11:FiU1, rskr. 2010/11:64). 3Enligt förslag i proposition Vårändringsbudget (prop. 2010/11:99) Där 0,0 anges har förslag till ändringsbudget lämnats, men beloppet för utgiftsområdet totalt uppgår till . 4Anvisat på statens budget enligt beslut med anledning av budgetpropositionen (bet. 2010/11:FiU1, rskr. 2010/11:64) samt förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2010/11:99). 11.2.2Utgiftsprognos 20122014 jämfört med budgetpropositionen I budgetpropositionen presenterade regeringen en beräkning av de takbegränsade utgifterna för 20122014. I tabell 11.6 redovisas den totala utgiftsförändringen för 20122014 i nuvarande beräkning jämfört med beräkningen i budgetpropositionen fördelad på olika för- klaringskomponenter. Sammantaget bedöms de takbegränsade utgifterna bli lägre 2012 samt 3,1 respektive högre 2013 och 2014 jämfört med beräk- ningen i budgetpropositionen. I beräkningen har hänsyn tagits till förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2010/11:99). Tabell 11.6 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört -0,3 -0,7 -0,1 -1,4 -0,4 -0,2 Takbegränsade utgifter i 2011 1 Enligt bet. 2010/11:FiU10. Källa: Egna beräkningar. Regeringen har inte föreslagit eller aviserat några reformer som påverkar de takbegränsade utgifterna 20122014 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Reviderad pris- och löneomräkning Den slutgiltiga pris- och löneomräkningen ökar utgifterna med ca jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . Detta beror bl.a. på att omräkningstalet för hyror, mätt med konsumentprisindex, blev högre än vad som antogs i budgetpropositionen. En ny preliminär pris- och löneomräkning ökar utgifterna med och minskar utgifterna med 2014 jämfört med beräkningen i budgetpropositionen . I jämförelse med budgetpropositionen har anslag som styrs av den makroekonomiska utvecklingen justerats med hänsyn tagen till nya antaganden. De nya makroantagandena innebär sammantaget att de beräknade utgifterna blir ca högre 2012, ca högre 2013 och ca högre 2014 jämfört med beräkningarna i budget- propositionen . En viktig förklaring är att utgifterna inom ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget bedöms bli högre bl.a. till följd av att den genomsnittliga pensions- grundande inkomsten nu beräknas vara högre samtliga år 20122014 jämfört med bedöm- ningen i budgetpropositionen . En motverkande faktor är att de arbets- marknadsrelaterade utgifterna beräknas vara lägre än bedömningen i budgetpropositionen 20122014 vilket huvudsakligen förklaras av färre antal ersätt- ningstagare i arbetslöshetsförsäkringen. Utgifterna har också förändrats till följd av nya prognoser för volymer inom regelstyrda trans- fereringssystem. Sammantaget innebär volym- förändringarna att utgifterna jämfört med budgetpropositionen beräknas bli lägre 2012, lägre 2013 och oförändrade 2014. Ett beräknat färre antal personer med studiemedel bidrar till att utgifterna bedöms bli lägre 2012 2014 jämfört med beräkningen i budget- propositionen . beräknas antalet asylsökande bli högre jämfört med beräkningen i budgetpropositionen vilket har en motverkande effekt på utgifterna. I tabell 11.7 redovisas ett urval av volym- prognoserna för 20122014 och förändringar av dessa prognoser jämfört med budgetproposi- tionen . Tabell 11.7 Volymprognoser 20122014 Förändring mot budgetpropositionen inom parentes (6 000) (9 000) (10 000) (netto), miljoner (1,7) (1,6) (1,3) (-646) (-3 414) (-4 588) (-926) (-1 171) (-1 206) (12 800) (12 100) (15 900) (6 900) (8 800) (9 800) (4 700) (5 300) (4 700) (-1 700) (-2 700) (-5 900) Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt. Källa: Egna beräkningar. Revideringar av utgiftsberäkningarna kan för- anledas av nya prognosmetoder, justeringar till följd av ny information, korrigeringar av tidigare gjorda fel i prognoserna samt regeländringar utanför regeringens kontroll, t.ex. ändringar i . Sammantaget innebär denna typ av föränd- ringar att de takbegränsade utgifterna beräknas bli högre 2012, högre 2013 och högre 2014 jämfört med beräkningarna i budget- propositionen . Statliga myndigheter har vissa möjligheter att fördela sina utgifter över tiden. Medel på raman- slag som inte utnyttjas under ett budgetår kan inom vissa gränser sparas . Det innebär att en myndighet utöver anvisade anslagsmedel även kan använda tidigare sparade medel, vilket ger viss flexibilitet i planeringen. Myndigheter har också möjlighet att inom vissa gränser låna av efterföljande års anslag.