prop · GY03159 · 2011-06-23 00:00:00 — Regeringens proposition 2010/11:159 associering till Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås lagändringar till följd av att anslu- ter sig till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och om associering till och till avtalet mellan Europeiska unionen och om kriterier och meka- nismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i . Lagänd- ringarna innebär att sådana bestämmelser som rör samarbetet med länder som ingår i utvidgas till att omfatta även Liechten- stein och att det tydliggörs att Dublinförordningen ska tillämpas även i förhållande till . Lagändringarna föreslås träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (2000:343) om internationellt polisiärt samarbete ...................................... 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål................................. 2.3Förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716).......................................................................... 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (2005:754) om transitering av tredjelandsmedborgare ............................. Ärendet och dess beredning............................................................ 4.2Islands, och associering till Den fria rörligheten för personer ..................... Det polisiära och rättsliga samarbetet ............. anslutning till Dublinförordningen ......................... Behovet av författningsändringar ................................................... Internationellt polisiärt samarbete.................................... Internationell rättslig hjälp i brottmål............................... 10.1Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:343) om internationellt polisiärt samarbete .................................... 10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål............................... 10.3Förslaget till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716)........................................................................ 10.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2005:754) om transitering av tredjelandsmedborgare ............................. Bilaga 1 Protokoll mellan Europeiska unionen, Europeiska anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och Bilaga 2 Avtal mellan Europeiska unionen, Europeiska Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Bilaga 3 Sammanfattning av utkastet till proposition......................... Bilaga 4 Utkastets lagförslag.............................................................. Bilaga 5 Förteckning över de remissinstanser som yttrat sig över utkastet till proposition ...................................................... Bilaga 6 Protokoll mellan Europeiska gemenskapen, anslutning till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i ................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........ Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i lagen (2000:343) om internationellt polisiärt samar- bete, 2.lag om ändring i lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål, 3.lag om ändring i utlänningslagen (2005:716), 4.lag om ändring i lagen (2005:754) om transitering av tredjelands- medborgare. Nuvarande lydelseDenna lag tillämpas på polisiärt samarbete mellan och andra medlemsstater i Europeiska unionen samt , och , i den utsträckning i en internationell överenskom- melse har gjort sådana åtaganden som avses i denna lag. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (2000:343) om internationellt polisiärt samarbete Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (2000:343) om internationellt poli- siärt samarbete ska ha följande lydelse. Denna lag tillämpas på polisiärt samarbete mellan och andra medlemsstater i Europeiska unionen samt , , och , i den utsträckning i en inter- nationell överenskommelse har gjort sådana åtaganden som avses i denna lag. Föreskrifterna i 3 § gäller även i förhållande till andra stater än dem som anges i första stycket. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 1 Senaste lydelse 2006:903. 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål Härigenom föreskrivs att 2 kap. 6 § och 4 kap. 20 § lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål ska ha följande lydelse. En ansökan om rättslig hjälp i enligt denna lag skall ges in till , som lämnar ansökan till Åklagarmyn- digheten eller till behörig domstol om inte ansökan skall prövas av regeringen. kan efter samråd med Åklagar- myndigheten lämna ansökan direkt till behörig åklagare. En ansökan från en stat som är medlem i Europeiska unionen eller från , eller får göras direkt hos behörig åkla- gare eller domstol. Detsamma gäller om det i en internationell överenskommelse som är bindan- de för har avtalats om att ansökan får skickas direkt. En ansökan om rättslig hjälp i enligt denna lag ska ges in till , som lämnar ansökan till Åklagarmyn- digheten eller till behörig domstol om inte ansökan ska prövas av regeringen. kan efter samråd med Åklagar- myndigheten lämna ansökan direkt till behörig åklagare. En ansökan från en stat som är medlem i Europeiska unionen eller från , , eller får göras direkt hos behörig åklagare eller domstol. Detsamma gäller om det i en in- ternationell överenskommelse som är bindande för har avta- lats om att ansökan får skickas direkt. Även om den gärning som an- sökan avser inte motsvarar ett brott enligt svensk lag, får hus- rannsakan enligt 16 § göras och egendomen tas i beslag och över- lämnas till den ansökande staten om ansökan har gjorts av en stat som är medlem i Europeiska unio- nen eller av , eller och det för gärningen kan dömas till fängelse i den ansö- kande staten. Även om den gärning som an- sökan avser inte motsvarar ett brott enligt svensk lag, får hus- rannsakan enligt 16 § göras och egendomen tas i beslag och över- lämnas till den ansökande staten om ansökan har gjorts av en stat som är medlem i Europeiska unio- nen eller av , , eller och det för gärningen kan dömas till fängelse i den ansökande staten. 1Senaste lydelse 2006:904. 2Senaste lydelse 2006:904. I ett sådant ärende om rättslig hjälp som avses i 1 kap. 5 § första stycket 1 får husrannsakan göras samt egendom tas i beslag och över- lämnas till den ansökande staten om den gärning ansökan avser motsva- rar ett brott för vilket enligt svensk lag eller enligt den ansökande statens lag är föreskrivet fängelse eller mer. Vad som sagts nu gäller inte om första stycket är tillämpligt. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. , , och . 2.3Förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 4 §, 5 kap. 1 c §, 7 kap. 6 §, 8 kap. 1 § och 20 kap. 7 och 8 §§ utlänningslagen (2005:716) ska ha följande lydelse. Med avses i denna lag konventionen om till- lämpning av av . 1. en stat som har tillträtt eller anslutit sig till , samt I Dublinförordningen finns be- I Dublinförordningen finns be- stämmelser om överföring av asyl- stämmelser om överföring av asyl- sökande som tillämpas gentemot sökande som tillämpas gentemot EU-stater samt , och EU-stater samt , , Vid beslut om överföring enligt Dublinförordningen ska asylansökan avvisas. Uppehållstillstånd får återkallas för den som inte är medborgare i en stat som tillhör Europeiska unionen även i andra fall än som avses i 2 §, om ett beslut om av- visning eller utvisning har med- delats i en stat som tillhör Euro- peiska unionen eller i , eller och beslutet är grundat på att det finns ett all- varligt hot mot den allmänna ord- ningen eller den inre säkerheten och på att Uppehållstillstånd får återkallas för den som inte är medborgare i en EU-stat även i andra fall än som avses i 2 §, om ett beslut om avvisning eller utvisning har med- delats i en EU-stat eller i , , eller och beslutet är grundat på att det finns ett allvarligt hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten och på att 1Senaste lydelse 2006:946. 2Senaste lydelse 2009:1542. 3Senaste lydelse 2006:946. 1. utlänningen i den beslutande staten har dömts för ett brott för vilket Prop. 2010/11:159 det är föreskrivet fängelse , eller 2. utlänningen är skäligen misstänkt för att ha begått ett grovt brott eller att det finns starka skäl som tyder på att utlänningen avser att begå ett sådant brott. Första stycket gäller inte en fa- miljemedlem till en medborgare i en stat som tillhör Europeiska unionen eller till en medborgare i , eller som har utövat sin rätt till fri rörlighet enligt de regler som gäller inom Europeiska unionen. Med familje- medlem avses make eller sambo, barn som är beroende av föräldern för sin försörjning, förälder som är beroende av barnet för sin försörjning. Ett uppehållstillstånd får inte återkallas enligt första stycket innan sam- råd har skett med den stat som har beslutat om avvisning eller utvisning. En utlänning får avvisas 1.om han eller hon saknar pass när det krävs pass för inresa eller vis- telse i , 2.om han eller hon saknar visering, uppehållstillstånd eller något annat tillstånd som krävs för inresa, vistelse eller arbete i , 3.om det vid utlänningens ankomst till kommer fram att han eller hon tänker besöka något annat nordiskt land men saknar det tillstånd som krävs för inresa där, 4.om han eller hon vid inresan undviker att lämna begärda uppgifter, medvetet lämnar oriktiga uppgifter som är av betydelse för rätten att resa in i eller medvetet förtiger någon omständighet som är av bety- delse för den rätten, 5.om han eller hon inte uppfyller de krav för inresa som föreskrivs i artikel 5 i , eller 6. om han eller hon har avvisats eller utvisats från en stat som ingår i Europeiska unionen eller från , eller och förhållandena är sådana som avses i 7 kap. 6 § eller beslutet om avvisning eller utvisning har grun- dats på att utlänningen inte har följt gällande bestämmelser om en utlännings inresa eller vistelse i den staten. 4 Senaste lydelse 2006:946. 6. om han eller hon har avvisats eller utvisats från en EU-stat eller från , , eller och förhållandena är sådana som avses i 7 kap. 6 § eller beslutet om avvisning eller utvis- ning har grundats på att utlän- ningen inte har följt gällande be- stämmelser om en utlännings in- resa eller vistelse i den staten. En EES-medborgare får inte av- En EES-medborgare får inte av- visas enligt första stycket 1, om visas enligt första stycket 1, om han eller hon på annat sätt än ge- han eller hon på annat sätt än ge- nom innehav av pass kan styrka nom innehav av pass kan styrka lem som inte själv är EES-med- lem som inte själv är EES-med- En EES-medborgare och hans eller hennes familjemedlem får inte av- visas enbart på den grunden att han eller hon inte uppfyller vad som sägs i artikel 5.1 c i i fråga om tillräckliga medel för uppehälle. Till fängelse i högst eller, Till fängelse i högst eller, när omständigheterna är mild- när omständigheterna är mild- rande, till böter döms den som rande, till böter döms den som genom att dölja en utlänning eller genom att dölja en utlänning eller genom någon annan sådan åtgärd genom någon annan sådan åtgärd uppsåtligen hjälper utlänningen att uppsåtligen hjälper utlänningen att olovligen uppehålla sig i , olovligen uppehålla sig i , medlemsstat i Europeiska unionen, en annan EU-stat eller , eller , eller , om detta görs i vinstsyfte. stein, om detta görs i vinstsyfte. För försök till brott enligt denna paragraf döms till ansvar enligt Den som uppsåtligen hjälper en utlänning att olovligen komma in i eller passera genom , med- lemsstat i Europeiska unionen eller , eller döms för människosmuggling till fängelse i högst . Är brottet att anse som grovt döms för grov människosmuggling till fängelse, lägst och högst . Vid bedömande av om brottet är grovt skall särskilt beaktas om gärningen Den som uppsåtligen hjälper en utlänning att olovligen komma in i eller passera genom , en annan EU-stat eller , , eller döms för människosmuggling till fäng- else i högst . Är brottet att anse som grovt döms för grov människosmuggling till fängelse, lägst och högst . Vid bedömande av om brottet är grovt ska särskilt beaktas om gärningen 1.utförts mot ersättning, 2.utgjort ett led i en verksamhet som avsett ett stort antal personer, 3.utförts under former som innebär livsfara för utlänningen eller an- nars utförts under hänsynslösa former. 5Senaste lydelse 2006:946. 6Senaste lydelse 2006:946. Är brottet att anse som ringa döms till böter eller fängelse . För försök eller förberedelse till brott enligt denna paragraf döms till ansvar enligt 23 kap. . Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (2005:754) om transitering av tredjelandsmedborgare Härigenom föreskrivs att 1 och 9 §§ lagen (2005:754) om transitering av tredjelandsmedborgare ska ha följande lydelse. I denna lag finns bestämmelser I denna lag finns bestämmelser om transitering i samband med att om transitering i samband med att en tredjelandsmedborgare, som har en tredjelandsmedborgare, som har avvisats eller utvisats från en stat avvisats eller utvisats från en stat som är medlem i Europeiska unio- som är medlem i Europeiska unio- nen eller från , eller nen eller från , , , återsänds med flyg via sänds med flyg via . ses i lagen en person som inte är ses i lagen en person som inte är medborgare i en stat som är med- medborgare i en stat som är med- lem i Europeiska unionen eller lem i Europeiska unionen eller medborgare i , eller medborgare i , , En tredjelandsmedborgare som har avvisats eller utvisats från Sve- rige och som transiteras via en annan medlemsstat eller , eller , skall ome- delbart återtas till på begä- ran av den staten om En tredjelandsmedborgare som har avvisats eller utvisats från Sve- rige och som transiteras via en annan medlemsstat eller , , eller Liechten- stein, ska återtas till på begäran av den staten om 1.tillståndet att bevilja transitering har återkallats, 2.tredjelandsmedborgaren under transiteringen har rest in i den staten utan tillstånd, eller 3.fortsatt transitering eller återsändande till destinationslandet inte går att genomföra. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 1Senaste lydelse 2006:945. 2Senaste lydelse 2006:945. Ärendet och dess beredning ingick ett avtal med Europeiska unionen (EU) och Europeiska gemenskapen (EG) om associering till genom- förandet, tillämpningen och utvecklingen av (associationsavtal till ). I artikel 16 i avtalet anges att får ansluta sig till avtalet genom ett protokoll till avtalet som fastställer rättigheter och skyldigheter för var och en av de avtalsslutande parterna. Sedan kommissionen bemyndigats av rådet, hölls för- handlingar om protokollet med och . Vid minister- rådet för rättsliga och inrikes frågors möte under- tecknades protokollet (anslutningsprotokoll till Schengen- regelverket) med förbehåll för att det senare skulle godkännas. Protokol- let, som finns i bilaga 1, godkändes vid ministerrådet för sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågors möte . associationsavtal finns i bilaga 2. Inom utarbetades ett utkast till proposition om associering till . I utkastet föreslogs att skulle godkänna anslutningsprotokoll. Vidare föreslogs de lagändringar som associering bör föranleda. En sammanfattning av utkastet till proposition finns i bilaga 3. Utkastets lagförslag finns i bilaga 4. Utkastet har remissbehandlats och en förteckning över de remissinstanser som yttrat sig finns i bilaga 5. Remissvaren finns tillgängliga i ärendet (dnr Ju2009/2029/PO). överlämnades propositionen 2008/09:179 associering till till . Propositionen åter- kallades genom regeringens skrivelse 2008/09:215. Efter Lissabonfördragets ikraftträdande krävs inte längre godkännande av anslutningsproto- koll. med associationsavtalet till ingick ett avtal med EG om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i . I artikel 15 i det avtalet anges att får ansluta sig till avtalet genom ett protokoll till avtalet som fastställer rättigheter och skyldigheter för var och en av de avtals- slutande parterna. Detta protokoll (anslutningsprotokoll till Dublinförordningen) undertecknades och godkändes som anslutningsprotokoll till . Liechten- steins anslutningsprotokoll till Dublinförordningen finns i bilaga 6. För- slaget i denna del omfattas inte av nyssnämnda utkast till proposition. Det är endast att betrakta som en upplysning om vad som följer direkt av Dublinförordningen. De föreslagna lagändringarna är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. dets yttrande har därför inte inhämtats. Förslagen innebär enbart att de bestämmelser inom berörda områden som gäller för medlemsstater i EU Prop. 2010/11:159 samt , och även ska gälla för . Den fria rörligheten för personer, varor, tjänster och kapital är grundste- narna i för den inre marknaden. Den fria rörligheten för personer har i huvudsak förverkligats för den gemensamma arbetsmark- naden med fri etableringsrätt och erkännande av utbildningar m.m. I syfte att påskynda förverkligandet av den fria rörligheten för personer ingick , och Beneluxstaterna ett avtal om att successivt avveckla personkontrollerna vid de gemensamma gränserna och att utveckla det polisiära och rättsliga samarbetet mellan staterna. Avtalet, som är ett separat mellanstatligt avtal utanför EU, ingicks i gränsstaden i och benämns . med bestämmelser om dels praktiska åtgärder för att genomföra avveck- lingen av gränskontrollerna vid de inre gränserna, dels övriga samarbets- Det är denna tillämpningskonvention (i det följande benämnd ) som innehåller de viktigaste reglerna för sam- började tillämpas mellan sju av de EU-stater som då hade anslutit sig till . förutom grundarstaterna, och . kontrollerna mellan dessa stater. beredningsorgan och beslutande organ och anslöts fullt ut till samarbetet. nade omfattande samarbetsavtal avseende . och 1998 anslöt sig och till Schengen- samarbetet och även . , , , , , , , och med i samarbetet och personkontrollen vid land- och sjö- att även kontrollerna vid flygplatser slopades för dessa länder. naste landet som anslutit sig är som deltar och vars medlemskap fullbordades genom slopandet av gränskontroller även vid flygplatser. har delvis tagit över bestäm- Det gäller exempelvis bestämmelserna om fri rörlighet för varor. Detta ligger i linje med att endast ska tillämpas i den utsträckning den är förenlig med unionsrätten. Det innebär att samarbetet numera äger rum i den vanliga EU-strukturen, dvs. under medverkan av EU:s institutioner enligt de regler som gäller enligt fördragen. terna har alltså fortsatt sitt samarbete på de områden som Schengenregel- verket omfattar i form av ett närmare samarbete inom EU:s institutionella och rättsliga ramar. Detta har skett i enlighet med de bestämmelser som Prop. 2010/11:159 anges i det s.k. Schengenprotokollet som finns fogat till Amsterdamför- draget (se prop. 1997/98:58 s. 129 f.). 4.2Islands, och associering till Varje stat som är medlem i EU har rätt att delta i , under förutsättning att efterlevs. och , som inte är medlemmar i , har träffat ett särskilt samarbetsavtal för att anknyta sig till . I samband med att Schengensam- arbetet integrerades i EU har detta samarbetsavtal kompletterats med ett associationsavtal med unionen. och deltar på grundval av detta avtal fullt ut i beredningsprocessen, men deltar inte i själva besluten utan godkänner dessa först i efterhand. Det avtal som slutits mellan EU, EG och om associering till , inne- bär att , på samma sätt som och , godtar Schengen- regelverket och dess utveckling med vissa undantag och tillägg. kan sägas innefatta två grundtankar, som är starkt sammanlänkade med varandra. Den första är den fria rörligheten för personer, i den meningen att personkontrollerna vid nationsgränserna mellan de deltagande staterna de inre gränserna ska upphöra. Den andra grundtanken, som aktualiseras av den fria rörligheten för personer, är att det krävs åtgärder i kampen mot internationell kriminalitet och mot olaglig invandring. För att den fria rörligheten för personer inte som en oönskad bieffekt ska bli till hjälp för den internationella, gränsöverskri- dande brottsligheten innefattar därför ett antal s.k. kompensatoriska åtgärder. Dessa kommer till uttryck i konventionens regler om yttre gränskontroll och regler om polisiärt och rättsligt samar- bete. Ett viktigt hjälpmedel i dessa sammanhang är Schengens informa- tionssystem (SIS). I det följande redovisas det huvudsakliga innehållet i Schengenregel- verket med som grund och den utveckling som skett genom senare tillkommen EU-lagstiftning. Konventionen i dess helhet och en ingående redogörelse för den finns i propositionen om godkännande av anslutning till (prop. 1997/98:42). En utförlig redovisning av finns även i propositionen om anslutning till , m.m. (prop. 2005/06:194). 4.3.2Den fria rörligheten för personer Den centrala innebörden av är att de inre gränserna får passeras överallt utan att någon in- och utresekontroll genomförs. De inre gränserna är Schengenstaternas gemensamma landgränser, deras flygplatser för inrikesflyg samt hamnar för reguljära färjeförbindelser mellan Schengenstater. En Schengenstat får dock tillfälligt återinföra gränskontroller vid sina inre gränser om det finns ett allvarligt hot mot den allmänna ordningen eller den inre säkerheten. Schengenreglerna förbjuder alltså rutinmässig kontroll av personer som passerar en inre gräns. De brottsbekämpande myndigheterna får emellertid göra insatser vid gränsen i enlighet med nationell lagstiftning, i den mån insatserna inte är utformade på ett sådant sätt att det i praktiken rör sig om en gräns- kontroll. När det gäller gränstrafiken vid de yttre gränserna ska kontroller göras i enlighet med ett gemensamt regelverk. Det huvudsakliga syftet med gränsövervakningen är att förhindra obehörig gränspassage, att bekämpa gränsöverskridande brottslighet och att vidta åtgärder mot personer som har passerat gränsen på ett olagligt sätt. ställer upp vissa gemensamma principer för gränskontroll som måste följas. Vid både in- och utresa kontrolleras resenärens identitet och resehandlingar. Medborgare i stater som inte deltar i ska vid in- och utresa i Schengenområdet underkastas en systematisk kontroll för att säkerställa att villkoren för inresa är uppfyllda. Det kan till exempel gälla innehav av korrekta resedokument, visering när sådan krävs eller säker- ställande av tillgång till tillräckliga medel för att finansiera uppehället. Kontroll görs också i Schengens informationssystem (SIS) för att säker- ställa att personen inte är efterlyst eller registrerad på den så kallade spärrlistan (se avsnitt 4.3.4). För att verka för en enhetlig förvaltning av Schengenområdets yttre gränser har EU inrättat gränskontrollbyrån Frontex. Ända sedan trädde i kraft har Schengenstaterna haft gemensamma regler om vilka länders medborgare som behöver visering för att få resa in i Schengenområdet. De viseringar som Scheng- enstaterna utfärdar gäller normalt för hela Schengenområdet och kallas därför för Schengenviseringar. En sådan visering får beviljas för vistelse som omfattar högst .