prop · GZ031d21 · 2011-09-20 00:00:00 — Utredningens förslag syftar till att främja tidig upptäckt av begynnande problem med alkohol och andra droger, åstadkomma en tydligare ansvarsfördelning mellan huvudmän för bättre samordning av insatser samt en stärkt ställning för individen. Förslagen omfattar även vårdens innehåll samt kvalitets- och kompetensfrågor. Även vård utan samtycke (tvångsvård) berörs av förslagen liksom polisens och kriminalvårdens roll. Förslagen remissbehandlas och beredas därefter i . Ekonomiskt bistånd är välfärdsystemens yttersta skyddsnät. Biståndets uppgift är vidare att träda in tillfälligtvis vid korta perioder av försörjningsproblem. Biståndet har dock alltmer kommit att bli en långvarig försörjning för många personer. Arbetslöshet och avsaknad av ersättning från arbetslöshetsförsäkringen uppger 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 kommunerna är en vanligt förekommande orsak till behovet av ekonomiskt bistånd. I och med att biståndets syfte är att träda in endast då andra försörjningsmöjligheter är uttömda är det inte alltid lönsamt att ta tillfälliga jobb eftersom de ökade inkomsterna reducerar biståndet i motsvarande mån. Ett av regeringens övergripande mål är att få fler personer i arbete och minska utanförskapet och därmed öka förmågan till självförsörjning. Det är därför viktigt att det blir mer lönsamt för biståndsmottagare att ta tillfälliga jobb och utöka sin arbetstid. Regeringen föreslår därför att beräkningen av försörjningsstöd förändras så att endast en del av arbetsinkomsten påverkar bedömningen av rätten till ekonomiskt bistånd. Syftet med förändringen är att minska marginaleffekterna vid arbete. Utformningen av en sådan förändring ska analyseras närmare och föreslås träda i kraft . En reformeringen av ekonomiskt bistånd beräknas till och ytterligare sammantaget . Regeringen föreslår att medel för detta avsätts i budgeten . För personer som hänvisas till ekonomiskt bistånd för sin försörjning krävs åtgärder inom olika områden eftersom orsakerna inte sällan är komplexa. Insatser från både kommuner och Arbetsförmedling är nödvändiga och kräver effektiva och samordnade lösningar. Regeringen avser att ge Statskontoret i uppdrag att kartlägga kommunernas och Arbetsförmedlingens insatser till personer med ekonomiskt bistånd som är inskrivna vid Arbetsförmedlingen samt kartlägga samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna. Biståndet ska tillgodose en skälig levnadsnivå och barnperspektivet ska alltid tillämpas vid biståndsbedömningen. Regeringen har därför som en ytterligare åtgärd givit i uppdrag att kartlägga kommunernas riktlinjer för handläggning av ekonomiskt bistånd och hur dessa förhåller sig till skälig levnadsnivå. Utvecklingen av öppna jämförelser kommer att bidra till att kunskapsbasen om ekonomiskt bistånd ökar. Det finns dock alltjämt ett behov av förbättrat kunskapsunderlag om ekonomiskt bistånd. Ett sådant utvecklingsarbete pågår inom . Regeringen avser också att genomföra ändringar som innebär att oförsäkrade får tillgång 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 till jobb- och utvecklingsgarantin i stället som gäller . Se vidare utgiftsområde 14 avsnitt 3.5.1. Hemlöshet är en utmaning för det svenska välfärdssamhället. Det är både ett socialpolitiskt och bostadspolitiskt problem som kräver insatser av och samverkan mellan olika aktörer. Regeringens tidigare satsningar inom ramen för en hemlöshetsstrategi 20072009 bidrog till en utveckling av kommunernas arbete med vräkningsförebyggande insatser och väckte ett ökat intresse för frågan. Regeringen föreslår nu att ska avsättas till fortsatt arbete med att motverka hemlöshet och utestängning på bostadsmarknaden. Under förutsättning att beviljar fortsatta medel avser regeringen att avsätta 2013 och därefter för samma ändamål. En viktig uppgift framöver är att förankra gjorda erfarenheter så att de kan få mer varaktigt genomslag i hela landet. Ambitionen är att inga barn ska drabbas av vräkning (ref. Hemlöshetsstrategin) och att antalet kommuner som arbetar förebyggande ska öka. Detta kan bli möjligt om fler kommuner arbetar efter den vägledning som finns avseende vräkningsförebyggande arbete. Utöver förankringsarbetet avser regeringen att satsa på att bl.a. ytterligare utveckla avhysningsstatistik för att bättre kunna följa upp antal barn som drabbats av vräkning. Därutöver bör kommunerna stödjas i att skapa uthålliga och fungerande rutiner i arbetet mot hemlöshet. Regeringen avser därför att tillsätta en nationell samordnare som kan hjälpa huvudmännen i detta avseende t.ex. att formulera regionalt anpassade strategier. Dessutom avser regeringen att ge länsstyrelserna i uppdrag att bistå kommunerna i arbetet med att motverka hemlöshet, i synnerhet bland barnfamiljer som drabbas av vräkning. Det kan ske i samband med att länsstyrelserna stödjer kommunerna i deras arbete med att planera bostadsförsörjningen. Regeringens målsättning är att alla ska kunna leva i trygghet och säkerhet. En rad insatser har vidtagits för att förbättra situationen för brottsoffer på olika sätt och detta arbete fortsätter. har fått ett långsiktigt uppdrag att fortsätta stimulera utvecklingen av verksamhet för våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnar våld. Den kunskap som utvecklats ska målgruppsanpassas, spridas, följas upp och utvärderas. Myndigheten ska verka för att arbetar mer långsiktigt, strategiskt och evidensbaserat samt för förbättrad kvalitet och kompetens på området. Behov av insatser inom hälso- och sjukvården ska också övervägas. Med utgångspunkt från den utvärdering som redovisade av hur utvecklingsmedlen för att stärka stödet till våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld har fördelats kommer regeringen se över hur de kan användas på ett mer effektivt sätt. Regeringen fortsätter också att förstärka stödet till organisationer som arbetar med att motverka våld mot kvinnor. Det sker inom ramen för förordningen om statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området. För att lyfta upp ansvar för stöd och hjälp också till andra grupper av brottsoffer har även fått ett mer övergripande uppdrag att vägleda i arbetet med brottsoffer som är i behov av stöd och hjälp. I avlider i genomsnitt 29 personer, 21 kvinnor och 8 män, på grund av våld av närstående. har dödsfallet föregåtts av hot och våld och samhällets aktörer har i flera fall känt till att det funnits ett behov av skydd och stöd. Regeringen avser att överlämna en proposition till om utredningar avseende vissa dödsfall. Förslagen, som behandlats av Lagrådet, innebär att det utredningssystem som redan finns för barn som avlidit med anledning av brott utvidgas, till att avse även fall när kvinnor eller män som avlidit med anledning av brott av närstående. Utredningssystemet syftar till att försöka identifiera brister i samhället på ett övergripande plan. Den kunskap som tas fram kan sedan ligga till grund för åtgärder som förebygger att kvinnor och män utsätts för våld eller andra övergrepp av närstående. , som redan ansvarar för utredningar avseende barn, föreslås få ansvar för att bedriva även denna del av utredningsverksamheten. I lagrådsremissen föreslogs att lagförslagen ska träda i kraft . 7.5.4Stödinsatser till personer med funktionsnedsättning Personer med funktionsnedsättning ska så långt det är möjligt kunna delta i samhällsliv och arbetsliv på samma villkor som andra. För att åtgärder inom det funktionshinderspolitiska området ska leda till full delaktighet är det viktigt att arbetet framåt präglas av att förbättra tillgängligheten och användbarheten i människors vardag. Ambitionen är ett samhälle utformat utifrån en mångfald av behov. Individuella stödinsatser och lösningar ska utgöra ett komplement för den som behöver det. Regeringen har beslutat om en femårig strategi för funktionshinderspolitiken (20112016). Strategin bygger bl.a. på de inriktningsmål som regeringen fastställde i en skrivelse till (2009/10:166) och olika delmål som ett stort antal myndigheter föreslagit för att nå inriktningsmålen inom politikområdet. De delmål som utarbetats är ett centralt inslag i strategin. Regeringen aviserar även ett antal nya initiativ i strategin. Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) kommer att ansvara för uppföljning av strategins mål och insatser samt för att utveckla ett sammanhållet system för att beskriva och analysera utvecklingen. Se vidare område 6 Funktionshinderspolitik. Inom det sociala området innebär inriktningsmålet att kunskapen ska öka om i vilken utsträckning de individuella stöden bidrar till att uppfylla målen inom funktionshinderspolitiken. Regeringen anser att det individuella stödet i ökad utsträckning bör vara utformat så att det möjliggör och skapar incitament till full delaktighet i samhället. Kunskapen om stöden kan stödja arbetet med att säkerställa att befintliga åtgärder ger avsedd effekt för personer med funktionsnedsättning i vardagen. Det är i detta vidare perspektiv som regeringen avser inleda ett utvecklingsarbete. Utöver de övergripande insatserna kunskapsutveckling, valfrihet och inflytande, tillsyn m.m. (se avsnitt 7.5.1) inriktar regeringen insatserna 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 på psykiatriområdet, att öka kunskapen om hjälpmedel och ny teknik, att förbättra informationen om stödet till anhöriga och öka kunskapen om de särskilda behov som anhöriga till personer med funktionsnedsättning har, att ta fram informationsmaterial om vilka kunskaper och erfarenheter som kan behövas för personal som arbetar inom verksamheterna, att noga följa utvecklingen av ej verkställda beslut, att verka för att människors inflytande och möjlighet att komma till tals ska öka, samt att genom studier öka kunskapen om skillnader i stödinsatser mot bakgrund av kön, ålder, födelseland och bostadsort. har föreslagit och regeringen ställt sig bakom ett antal delmål för det sociala området i strategin. Delmålen innebär bl.a. att kunskapen om orsakerna till långa väntetider mellan beslut och verkställighet när det gäller insatser till personer med funktionsnedsättning ska öka, liksom kunskapen om hur problemen ska kunna rättas till utan att rättssäkerheten åsidosätts. De innebär vidare att i tillsynen av arbetet med genomförandeplaner ska bidra till att barn, ungdomar och vuxna i ökande utsträckning kommer till tals, blir lyssnade till och kan utöva inflytande över insatsernas genomförande. Ytterligare ett delmål innebär att öka informationen och vägledningen om anhörigstödet till kommunerna. Alla, inklusive personer med funktionsnedsättning, ska vidare ha tillgång till vård och omsorg efter behov oberoende av kön, ålder, födelseland och bostadsort. har föreslagit hur delmålen och insatserna ska följas upp. Informationsmaterial till stöd för ökad kompetens Avsaknad av relevant utbildning kan innebära att det blir svårare att få genomslag för t.ex. utveckling av nya och effektiva metoder. Detta kan påverka både effektiviteten liksom säkerheten och kvaliteten i insatserna. har därför fått i uppdrag att ta fram ett informationsmaterial som kan användas av arbetsgivare som underlag i deras bedömningar av vilka kunskaper och erfarenheter som kan behövas för arbete inom verksamheter som ger stöd, service och omsorg till personer med funktionsnedsättningar. Materialet ska redovisas . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Bättre anpassade insatser till personer med psykisk funktionsnedsättning Psykiatriområdet är ett av regeringens mest prioriterade områden och målsättningen med regeringens politik är att genom strategiska och mer långsiktiga satsningar åstadkomma varaktiga förbättringar inom detta område. Statskontoret har fått regeringens uppdrag att följa upp och analysera hur vården och stödet till personer med psykisk sjukdom och psykiskt funktionsnedsättning har utvecklats utifrån den inriktning och de uppföljningsmått satsningen haft (se regeringens skrivelse 2008/09:185). Statskontoret ska även lämna underlag som kan ligga till grund för kommande satsning inom psykiatriområdet (se även Hälso- och sjukvårdspolitik). Redovisning av uppdraget sker dels , dels . Regeringen har genomfört olika satsningar för att personer med psykisk funktionsnedsättning ska få tillgång till arbete och anpassad sysselsättning. Inom ramen för regeringens psykiatrisatsning har under 20092011 bidrag gått till arbetsförmedlingen, kommuner samt företag och organisationer. Regeringen avser att återkomma med förslag till nya initiativ på psykiatriområde. I regeringens strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 20112016 redovisas även andra initiativ för att förbättra möjligheterna för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, att få och behålla ett arbete. Se vidare Funktionshinderspolitik och utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Insatser enligt LSS och assistansersättning Regeringen anser att det finns samma grundläggande skäl att reglera rättigheter till personer med omfattande funktionsnedsättningar i LSS som när lagen tillkom (prop. 2009/10:176). Ett prioriterat område för regeringen är därför assistansersättningen vars långsiktiga hållbarhet behöver säkerställas som den enskildes rättigheter enligt lagen värnas. Regeringen har därför tillsatt en särskild utredare som ska undersöka hur stor del av den totala kostnadsökningen inom den statliga assistansersättningen som utgörs av fusk oegentligheter och överutnyttjande (direktiv 2011:26). Regeringen genomför även satsningar för att få till stånd mer Ett särskilt bedömningsinstrument håller bl.a. på att tas fram. Regeringen ser allvarligt på det fusk och missbruk av assistansersättningen som har avslöjats och Utredningen om åtgärder mot fusk, oegentligheter och överutnyttjande av den statliga assistansersättning, ska bl.a. föreslå konkreta åtgärder för att förhindra fusk, oegentligheter och överutnyttjande av assistansersättningen samt åtgärder för att kunna följa upp och kontrollera den assistansersättning som betalas ut, samt analysera grundorsakerna till kostnadsutvecklingen inom assistansersättningen och på grundval av analysen föreslå åtgärder för att komma till rätta med kostnadsutvecklingen. Uppdraget inklusive förslag ska redovisas till regeringen . Se även avsnitt 7.4.4 De bedömningar och förslag som utredaren lämnar ska utgå från och ta hänsyn till verksamhetens mål och allmänna inriktning som detta uttrycks i LSS, dvs. att verksamhet ska främja jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhällslivet för personkretsen i LSS. Målet ska vara att den enskilde får möjlighet att leva som andra. har i tillsynen uppmärksammat en del brister i tillämpningen och myndigheten avser att prioritera tillsynen inom LSS-området. Satsning på riktat föräldrastöd Inom ramen för Nationell strategi för föräldrastöd pågår två projekt med riktat föräldrastöd. Uppdraget är ett komplement till det generella föräldrastödet och riktar sig till föräldrar till barn med psykisk eller fysisk funktionsnedsättning. Det ena projektet ska jämföra det stöd som faktiskt ges med det stödbehov som uttrycks av familjerna och professionella. Det andra ska kartlägga behovet av stöd hos barn med lindrig utvecklingsstörning och deras föräldrar samt utveckla och utvärdera riktat stöd till dem. Försöksverksamheten fortsätter och pågår och redovisas . Förlängning av försöksverksamheten med Service- och signalhundar Service- och signalhundar är hundar som tränas till att hjälpa personer med funktionsnedsättning med olika moment i den dagliga livsföringen. Det finns inget formellt hinder för kommuner och landsting att inom ramen för socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen ge stöd till service- och signalhundar men i praktiken sker inte det . För att kommuner och landsting ska bli intresserade av att ge sådant stöd behövs det mer kunskap om hur användningen av service- och signalhundar påverkar behovet av andra offentliga insatser. En försöksverksamhet med service- och signalhundar pågår 20092011 i syfte att öka antalet service- och signalhundar i aktiv tjänst för att kunna utvärdera konsekvenserna av en ökad användning. Regeringen avser att förlänga försöksverksamheten för att få fler observationer och därmed säkrare resultat. Ytterligare hundekipage utbildas och tiden för utvärdering förlängs . Sammantaget beräknas kostnaderna för förlängningen uppgå till , varav . Dialog och överenskommelser inom det sociala området och inom integrationsområdet Den ideella sektorn har en viktig roll i det svenska samhället, inte minst när det gäller att möjliggöra människors egen makt att påverka såväl sin vardag som samhället i stort. Mellan regeringen och den ideella sektorn finns det en gemensam vilja till samverkan kring frågor om välfärdens utveckling utifrån varje parts specifika roll och kunskap. Denna uppslutning och vilja till samverkan är mycket värdefull. Regeringen har 2008 för det sociala området och 2010 inom integrationsområdet träffat överenskommelser som innehåller ett antal principer som ska utveckla relationerna och tydliggöra rollerna parterna emellan. Regeringen kommer att verka för att dialogerna fortsätter och utvecklas av parterna i syfte att kontinuerligt identifiera och undanröja hinder för att idéburna organisationer ska kunna bidra till en ökad mångfald i utbudet av välfärdstjänster, utan att de för den skull behöver åsidosätta sin viktiga roll som röstbärare för sina medlemmar. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 lämnade sitt betänkande Barnen som samhället svek (SOU 2011:9). Utredningen har haft i uppdrag att lämna förslag till hur en upprättelseprocess för enskilda som utsatts för övergrepp och försummelse i den sociala barn- och ungdomsvården kan utformas. Betänkandet har remissbehandlats . Med utgångspunkt i utredningens förslag har regeringen aviserat att en ceremoni för de som utsatts för övergrepp och vanvård kommer att hållas. Vidare har utredningen föreslagit åtgärder i syfte att förhindra övergrepp och försummelse i dagens samhällsvård vilka legat till grund för regeringens satsning på att utveckla och stärka den sociala barn- och ungdomsvården. Utredningens förslag om och formerna för ekonomisk ersättning till personer som utsatts för övergrepp eller försummelse i social dygnsvård bereds inom . har (S 2006:05) haft regeringens uppdrag att granska allvarliga övergrepp och vanvård vid institutioner och familjehem inom den sociala barn- och ungdomsvården. Utredningen lämnar sitt slutbetänkande . Tabell 7.9 Anslagsutveckling 4:1 Personligt ombud 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för bidrag till kommuner som bedriver verksamhet med personligt ombud för personer med psykisk funktionsnedsättning. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Verksamhet med personligt ombud för kommunerna är en frivillig verksamhet vilket medför att antalet ombud kan variera . redovisar emellertid en stabil utveckling och myndigheten beräknar att anslaget täcker nuvarande verksamhet. Tabell 7.10 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 4:1 Personligt ombud Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 4:1 Personligt ombud . , 2014 och 2015 beräknas anslaget vardera åren till . 7.6.24:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet Tabell 7.11 Anslagsutveckling 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för att finansiera -rådgivning och annat personligt stöd enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, -statsbidrag till tolktjänst, -bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation, -bidrag till nationellt kunskapscenter för dövblindfrågor, -verksamhet vid , -försöksverksamhet med meningsfull sysselsättning för personer med psykisk funktionsnedsättning, -försöksverksamhet med service- och signalhundar, -insatser för attitydförändring på arbetsmarknaden, -insatser för familjer med barn med omfattande funktionsnedsättning, -granskning av hur lever upp till konvention om mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning, -statistikutveckling inom funktionshindersområdet, samt -vissa verksamheter av betydelse för personer med funktionsnedsättning. Statsbidrag till rådgivning och annat personligt stöd samt till tolktjänst utgår enligt finansieringsprincipen, dels för den utökade målgrupp som fick ansvar för när LSS trädde i kraft, dels för det utökade ansvar som landstingen fick för tolktjänsten. fördelar statsbidraget till landstingen. Tolktjänsten innebär en skyldighet för landstingen att organisera, finansiera och tillhandahålla tolktjänst för vardagstolkning till döva, dövblinda m.fl. Statsbidrag till utrustning för elektronisk kommunikation finansierar bidrag som går till landstingen för inköp både av den kommunikationsutrustning som användarna behöver och, i de fall utrustningen ska användas av närstående, den utrustning som de behöver. meddelar grunder för fördelningen av statsbidraget. Statsbidrag till nationellt kunskapscenter för dövblindfrågor går till som bildades . Centret har avtal med staten och får bidrag för att ge stöd till landsting och kommuner i deras arbete med personer som är dövblinda. Fördelningen till vissa verksamheter av betydelse för personer med funktionsnedsättning fastställs av regeringen. ansvarar för administration och uppföljning. har i uppföljningar konstaterat att betydligt färre personer än väntat får tillgång till insatsen råd och stöd. Detta påverkar statsbidraget till . Regeringen har i propositionen Personlig assistans och andra insatser åtgärder för ökad kvalitet och trygghet (prop. 2009/10:176) bedömt att det ska genomföras en treårig försöksverksamhet med meningsfull sysselsättning för personer med psykisk funktionsnedsättning. Medel avsattes även . Den fördelningsmodell för landstingens tolkverksamhet som infördes har utvärderats av . Enligt utvärderingen har syftet med modellen uppnåtts skillnaderna i lanstingens sätt att finansiera tolktjänsten har minskat. Studien visar också att tolkbristen har sjunkit något (Förändrad statsbidragsmodell för tolktjänsten i landstingen, ). En särskild utredare har i uppdrag att kartlägga och analysera hur nuvarande reglering, finansiering, organisering och tillsyn av tolktjänst till barndomsdöva, vuxendöva, hörselskadade och dövblinda fungerar inom olika samhällsområden (dir. 2010:87). Utredningen beräknas avsluta sitt arbete . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringen avser att förlänga försöksverksamheten med service- och signalhundar för att få fler observationer och därmed säkrare resultat. Ytterligare hundekipage utbildas och tiden för utvärdering förlängs . Sammantaget beräknas kostnaderna för förlängningen uppgå till , varav . fastställde regeringen att följande verksamheter av betydelse för personer med funktionsnedsättning skulle få del av statsbidrag: -() för sysselsättningsfrämjande verksamhet för synskadade hantverkare. -SRF för anskaffning och placering av ledarhundar för synskadade och därmed sammanhängande åtgärder. -SRF för punktskriftsutbildning för vuxna. -Förbundet () och föreningen för produktion av informationskällor för dövblinda personer. -FSDB för kunskapsutveckling, nätverksbyggande och informationsspridning (kunskap om livsvillkoren för äldre personer med dövblindhet ska särskilt uppmärksammas). -Stiftelsen för att tillhandahålla tolkservice för förtroendevalda i vissa organisationer. -Föreningen rekryteringsgruppen Aktiv Rehabilitering för lägerverksamhet och uppsökande verksamhet främst för personer med ryggmärgsskada. -för riksverksamhet för familjer med barn som har sällsynta diagnoser. -Handikapporganisationernas rekreationsanläggningar. Myndigheten för vårdanalys bildades .