prop · GY03101 · 2011-04-14 00:00:00 — N2010/8261), om situationen i det svenska järnvägsnätet (dnr. N2011/1438), slutbetänkandet Förbättrad vinterberedskap inom järnvägen (SOU 2010:69) från Utredningen om störningar i järnvägstrafiken /2010, samt . Ärendet bereds inom . RiR 2010:17 i tider av kraftiga värdeförändringar har granskat om kapital- förvaltningen vid statligt bildade stiftelser har hanterats på ett kvalificerat sätt. Granskningen fokuserar på beredskap inför och hantering av kapitalförvaltningen i åtta stiftelser med kraftiga värdeförändringar åren kring 2008. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i budgetpropositionen , utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, avsnitt 3.6. Regeringen föreslog i propositionen Ökad frihet för vissa stiftelser som finansierar forskning (prop. 2009/10:136) att regeringen inte längre ska utse och entlediga samtliga styrelseledamöter i vissa av de stiftelser som bildades i samband med att de tidigare löntagarfonderna avvecklades. I propositionen anförde regeringen bl.a. följande. Eftersom stiftelsemodellen valts vid bildandet av stiftelserna är den statliga kontrollen över de medel som tillförts stiftelserna begränsad efter det att stiftelserna har bildats. Vidare anfördes att syftet med reformen var att öka forskarsamhällets inflytande i stiftelserna och att minska den politiska styrningen på detaljnivå. Reformen skulle också främja ett effektivare utnyttjande av forskningsresurserna i stiftelserna. Staten borde dock även fortsättningsvis ha ett visst begränsat inflytande när det gäller att utse styrelseledamöter i stiftelserna. För att tillgodose statens behov av insyn och kontroll i stiftelsernas verksamhet gjorde regeringen i propositionen bedömningen att det är tillräckligt att regeringen utser två styrelseledamöter i flertalet berörda styrelser. Vidare bedömde regeringen att en av de styrelseledamöter som regeringen utser bör ha relevant ekonomisk kompetens och erfarenhet inom kapitalförvaltning. har beslutat i enlighet med propositionen (bet. 2009/10:UbU17, rskr. 2009/10:254). Dessutom har regeringen beslutat om ändringar i stiftelseförordnandena som innebär att regeringen inte längre ska utse och entlediga samtliga ledamöter. Vidare kvarstår bestämmelserna i stiftelseförordnandena som möjliggör för vissa angivna organisationer att granska stiftelsernas verksamhet. Dessa organisationer, bl.a. Kungl. Vetenskaps- och , är helt självständiga och det är därmed deras ansvar att hantera utvärderingarna. Även bestämmelserna om att får utse en revisor i stiftelserna kvarstår. Regeringen gör således fortsatt bedömningen att statens behov av insyn och kontroll i stiftelsernas verksamhet är tillräckligt tillgodosett och att det inte är aktuellt att återkommande utvärdera eller låta utvärdera stiftelsernas kapitalförvaltning utöver ovan nämnda möjlighet. Det bedöms inte heller vara aktuellt att göra några ytterligare ändringar i stiftelseförordnandena. Granskningen föranleder mot denna bakgrund inte några ytterligare åtgärder från regeringens sida och rapporten anses därmed vara slutbehandlad. RiR 2010:18 Informationsutbyte mellan myndigheter med ansvar för trygghetssystemen har möjligheter till effektivisering utnyttjats? har granskat om regeringen och myndigheterna har använt de möjligheter för utökat elektroniskt informationsutbyte som lag och teknik erbjuder. konstaterar att genom ett ökat elektroniskt informationsutbyte kan myndigheternas handläggning effektiviseras, servicen till medborgarna förbättras och risken för felaktiga utbetalningar minskas, dels med tanke på att många utbyten av information fortfarande sker manuellt, dels med tanke på de brister som finns i befintligt elektroniskt informationsutbyte. Vidare konstaterar att det elektroniska informationsutbytet kan förbättras eftersom handläggarna i många fall måste kontakta varandra via telefon eller post men även av det skälet att det finns problem med att uppgifter skickas sent och att uppgifterna kan innehålla fel. konstaterar även att myndigheterna inte har informerat regeringen om väsentliga problem med lagstiftningen och behoven av utökade resurser vilket gjort det svårare för regeringen att vidta åtgärder. Slutligen konstateras att många problem kräver att regeringen agerar i syfte att skapa bättre samordning och bättre ekonomiska drivkrafter för myndigheterna samt att det krävs mer aktiva åtgärder från regeringen i de fall utvecklingen stannar av. anser att regeringen bör använda ekonomiska styrmedel i större utsträckning för att säkerställa att samhällsekonomiskt lönsamma informations- utbyten genomförs och att regeringen bör ta initiativ till en ökad samordning mellan myndigheter, arbetslöshetskassor och kommuner. Vidare anser att regeringen bör se över den lagstiftning som reglerar det elektroniska informationsutbytet och att det görs utförliga konsekvensanalyser när förändringar sker i den lagstiftning som reglerar transfereringssystemen. Ärendet bereds inom . RiR 2010:19 Förberedelsearbetet i apoteksreformen har granskat om regeringens, myndigheters och bolags förberedelsearbete i apoteksreformen har skapat goda förutsättningar för att uppfylla målen med reformen om ökad tillgänglighet, bättre service, större tjänsteutbud och låga läkemedelskostnader. konstaterar att delar av det förberedande reformarbetet har skötts ändamålsenligt, men att det också finns brister som riskerar att försvåra uppkomsten av en apoteksmarknad och därmed reformens måluppfyllelse. rekommenderar att regeringen omgående bör säkerställa att () förtydligar och offentliggör vilka principer för lönsamhet som används vid fastställande av handelsmarginalen och hur marginalen ska justeras . Handelsmarginalen är den ersättning som öppenvårdsapoteken erhåller vid expediering av läkemedel som ingår i läkemedelsförmånerna. Regeringen bör även säkerställa att en genomgripande analys av apotekens handelsmarginal genomförs så att tillgängligheten varken blir för hög eller för låg i förhållande till konsumentnyttan. I det sammanhanget bör även behovet och utformningen av en förutsägbar och kostnads- effektiv lösning för apotekstäckningen i glesbygd analyseras. Därutöver rekommenderar dels att regeringen klargör och reglerar Apotekens Service AB:s tillstånds- och tillsynsuppgifter, dels att regeringen bör se till att förutsättningarna för att skapa en effektivare organisation för tillståndsgivning och tillsyn utreds. anser vidare att regeringen bör se över de särskilda begränsningar i ägardirektivet som hindrar att effektivisera sin verksamhet. anser slutligen att regeringen ska ta ställning till om verksamheten i ApoDos och ska avyttras från . Regeringen har givit både Statskontoret och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) uppdrag med anknytning till handelsmarginalens utformning (dnr. S2008/10485, S2010/4635 och S2010/4636). Vidare kommer TLV 2012 att inleda en översyn av handelsmarginalen. Myndighetens arbete ska resultera i en rapport där förutsättningarna för handelsmarginalens fastställande presenteras. Vidare ser regeringen kontinuerligt över innehållet i ägardirektiven och prövar om de begränsningar och åligganden som anges är relevanta. Den begränsning som gäller samarbete med upphörde att gälla . När det gäller frågan om marknadsandel konstaterar regeringen att belyst denna fråga i sin rapport av apoteksmarknaden Redovisning av regerings- uppdrag (rapportserie, 2010:4). framhåller bl.a. att är den största aktören på apoteksmarknaden även efter omregleringen och försäljningen av apotek samt att bolaget i kraft av sin storlek och närvaro på marknaden, sitt välkända varumärke och operativa försteg, fortfarande har en särställning på marknaden. anser dock att det finns oklarheter kring viktiga delar av regeringens långsiktiga ägarpolitik för , bl.a. när det gäller ägardirektivets begränsning rörande marknadsandelen. Övriga frågor bereds inom . RiR 2010:20 Den nordiska stridsgruppen 2008 en del av EU:s snabbinsatsförmåga har granskat förbands- uppbyggnaden av den nordiska stridsgruppen (NBG08). bedömer att Försvarsmaktens och regeringens arbete med NBG08 inte organiserades och styrdes på ett effektivt sätt. anser att det under uppbyggnaden av NBG08 fanns brister vad gäller styrning och samordning av personalförsörjning, materielförsörjning och samövning, faktorer som alla är väsentliga för att bygga upp ett förband som sedan kan lösa sina uppgifter. Vidare menar att kostnadskontrollen var otillfredsställande under produktionen av NBG08. skriver också i sin rapport att regeringens återrapportering till var otillräcklig och att därmed inte har fått en rättvisande bild av NBG08. I stället för rekommendationer avser att granska effekterna av omställningen som NBG08 medfört i en uppföljningsgranskning av motsvarande stridsgrupp 2011, NBG11. Regeringen har vidtagit åtgärder för att förbättra den interna styrningen och kontrollen inom Försvarsmakten. () har fått i uppdrag att fortsatt följa upp Försvarsmaktens arbete med att stärka den interna styrningen och kontrollen för att säkerställa att åtgärderna varit tillräckliga för att uppnå strukturer för en god intern styrning och kontroll (dnr. Fö/2010/390). ESV redovisade sitt uppdrag till regeringen (ESV rapport nr. Försvarsmakten implementerar stegvis ett integrerat resurs- och ekonomiledningssystem (Prio), som ett led i en förbättrad ekonomistyrning. Statskontoret har på regeringens uppdrag löpande granskat införandet (dnr. Fö2010/846). Statskontoret pekar bl.a. på risken för högre kostnader för det fortsatta arbetet jämfört med tidigare bedömningar, som det råder en betydande osäkerhet när det gäller de långsiktiga effekterna i form av framtida kostnadsreduktioner (Statskontoret rapport nr. Statskontoret bedömer att höga kostnader och begränsade positiva effekter kan leda till minskad ambitionsnivå, finansieringsproblem och resurskonflikter. Regeringen vill understryka vikten av att arbetet sker inom planerade budgetramar. Regeringen kommer att följa arbetet noggrant. Regeringen bedömer mot bakgrund av detta att granskningen inte föranleder några ytterligare åtgärder från regeringens sida. Rapporten anses därmed vara slutbehandlad. RiR 2010:21 Statliga stöd i alkoholpolitiken påverkas ungas alkoholkonsumtion ? har granskat vilket genomslag de båda nationella alkoholhandlingsplaner som funnits har fått i kommunernas arbete. granskning visar att handlingsplanerna har fått genomslag i kommunernas arbete och ofta ligger till grund för de kommunala handlingsplanerna. Det har gett förutsättningar för att skapa en struktur för arbetet med alkoholfrågor och lyft dessa frågor högre på den kommunala agendan. granskning ger dock inte underlag för att hävda att satsningen på lokalt arbete med bidragsgivning till förebyggande projekt och stöd till tillsyn skulle ha haft någon större påverkan på barns och ungdomars alkoholkonsumtion. konstaterar att sambandet mellan det förebyggande arbete som bedrivs och ungas alkoholkonsumtion inte anser vidare att den statliga styrningen varit ineffektiv och att bidragsgivningen blivit fragmentarisk och kortsiktig. Slutligen slår fast att tillsynsarbetet behöver stärkas. För att underlätta statens styrning av stödet inom alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksområdet (ANDT) har regeringen överlämnat en proposition om en samlad strategi för ANDT-politiken (prop. 2010/11:47, bet. 2010/11:SoU8, rskr. 2010/11:203) för perioden 20112015, vilken fattade beslut om . Genom att samlat ange mål och inriktning för ANDT-politiken, kopplat till ett förbättrat uppföljnings- och utvärderingssystem, ökar statens möjligheter att mäta effekterna av det statliga stödet. Utvecklingsmedlen ska i större utsträckning fördelas till ett fåtal prioriterade långsiktiga satsningar och inte till korta projekt. Regeringen föreslår vidare att länsstyrelsernas roll i bidragsgivningen ska förändras. Länsstyrelserna erhåller bidrag för att förstärka sin tillsyns- och samordnande roll. Regeringen har även beslutat om förändringar när det gäller fördelningen av medel till frivilligorganisationer genom att fördelar både utvecklingsmedel och projektmedel till frivilligorganisationer. När det gäller slutsatser om den samlade effekten av de nationella handlingsplanerna på ungas alkoholkonsumtion vill regeringen understryka att endast kunnat uttala sig om att de själva inte kunnat finna något samband, vilket inte kan tolkas som att ett samband inte finns. Viktigt att notera är att har ungas alkoholkonsumtion och framför allt unga mäns intensivkonsumtion minskat. Ärendet bereds inom . RiR 2010:22 Underhållsstödet för barnets bästa? har granskat om underhållsstödet är ett ändamålsenligt verktyg för att nå målen i regeringens ekonomiska familjepolitik och om regeringen och har åstadkommit en effektiv hantering av underhållsstödet. granskning visar att barn går miste om underhåll, föräldrar som vill lösa underhållet på egen hand saknar stöd, underhållsstödets juridiska form ger negativa konsekvenser, staten utnyttjas som betalnings- förmedlare samt att underhållsstöd vid växelvis boende skapar onödigt merarbete. Regeringen anser att särlevande föräldrar och deras barns situation måste ses ur ett bredare perspektiv. gav regeringen direktiv till en särskild utredare (dir. 2009:56). Utredaren ska analysera hur reglerna om ekonomiskt stöd till barnfamiljer påverkar separerade föräldrars beslut rörande vårdnad, boende, umgänge samt fördelningen av försörjningsansvar för det gemensamma barnet. Hur existerande regelverk underlättar eller försvårar samarbete mellan föräldrarna ska kartläggas. Utredaren ska vid behov föreslå förbättringsåtgärder, regelförändringar och andra åtgärder som kan underlätta och uppmuntra samarbete mellan föräldrar som inte lever tillsammans. När det gäller underhållsstöd nämns särskilt att det är angeläget att insatser görs så att underhållsstödssystemet inte enbart används som en förmedling av pengar. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . I ett tilläggsdirektiv till utredaren från (dir. 2011:8) hänvisar regeringen till . Frågan om hjälp och stöd till föräldrar att träffa avtal om underhållsbidrag, och vilken instans som i så fall kan vara lämplig för ett sådant ansvar, ska utredas inom ramen för en egen utredning, som regeringen planerar att tillsätta . De undersökningar som utredningen om översyn av hur ekonomiska stöd till barnfamiljer stödjer samarbete mellan särlevande föräldrar väntas presentera kommer att bli ett användbart bidrag i det arbetet. Ärendet bereds inom . RiR 2010:23 Polisens brottsförebyggande arbete har ambitionerna uppnåtts? har granskat polisens brottsförebyggande arbete. granskning visar att det inom polisen saknas kunskap om vilka åtgärder som är effektiva för att förebygga brott. Arbetet är inte heller tillräckligt problemorienterat och kunskapsbaserat. Överlag saknas också information om hur arbetet genomförs, vilka resurser som läggs ner och vilket resultat arbetet får. rekommenderar regeringen att se till att uppföljningen av det brottsförebyggande arbetet förbättras. bör tydliggöra vad brottsföre- byggande arbete är inom polisen. bör också ta reda på varför så lite av det planlagda brottsförebyggande arbetet genomförs. bör tillsammans med polisen inventera och ta ställning till vilket behov av kunskapsstöd som finns avseende polisens brottsförebyggande arbete. Regeringen har i regleringsbrev gett i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som vidtagits inom ramen för det brottsförebyggande arbetet. Arbetet ska vara planlagt, proaktivt och problemorienterat samt ska utföras på eget initiativ och i samverkan med andra samhällsaktörer. Vidare ska Rikspolis- styrelsen analysera och bedöma det brottsföre- byggande arbetet för polismyndigheterna sammantaget samt var för sig. och ska enligt regleringsbrevet i ett gemensamt uppdrag beskriva polisens strategiska brottsförebyggande arbete och ange hur det kan utvecklas. I uppdraget ingår att analysera vilket kunskapsstöd som polisen behöver i det brottsförebyggande arbetet och bedöma polisens metodstöd. Ärendet bereds inom . RiR 2010:24 skatteavtal med andra länder effekterna av regeringens arbete har granskat regeringens arbete med skatteavtal och vilka prioriteringar som gjorts i det arbetet. Skatteavtal syftar till att lindra effekterna av internationell dubbelbeskattning, skapa goda konkurrens- förhållanden för exportindustrin, uppmuntra investeringar mellan stater och förhindra skatteflykt. pekar på regeringens mål med skatteavtalspolitiken, nämligen att ska ha ett modernt och uppdaterat nät av skatteavtal. granskning visar att avtalstakten har sjunkit och att konkurrensaspekterna har prioriterats ned till förmån för arbete med informations- utbytesavtal. drar slutsatsen att konkurrenskraften i skatteavtalsnät till följd härav riskerar att försämras. Av granskningen framkommer också att regeringen inte tagit fram de underlag som behövs för att kunna analysera effekterna av den kritiserade utjämningsordningen mellan och . Regeringen instämmer i huvudsak i iakttagelser rörande sjunkande förhandlingstakt och fokus på informationsutbyte och därmed samman- hängande risk för försämrad konkurrenskraft i skatteavtalsnätet. Regeringen har därför ökat fokus på konkurrensfrågorna i skatteavtalen samt beslutat om fortsatt deltagande i det nordiska samarbetet för informationsutbytes- avtal. Regeringen har också tagit initiativ till att tillsammans med utvärdera utjämningsordningen. Regeringen bedömer mot bakgrund av detta att granskningen inte föranleder några ytterligare åtgärder från regeringens sida. Rapporten anses därmed vara slutbehandlad. RiR 2010:25 Kostnadskontroll i stora väginvesteringar har granskat kostnadskontrollen i stora väginvesteringar. bedömning är att inte har gjort tillräckligt för att säkerställa en god kostnadskontroll vid genomförandet av stora väginvesteringar. Bristande kostnadskontroll leder till att offentliga väginvesteringar blir dyrare än nödvändigt och att det finns risk att fel investeringar genomförs. Kostnadsökningarna underskattas på grund av otillräcklig risk- bedömning i kalkylsammanhang och av att myndighetens använder ett egetkonstruerat prisindex, Vägindex, vilket leder till sämre kostnadskontroll. rekommenderar regeringen att förtydliga styrningen genom att överväga att låta utreda utfallsbaserade kalkylmetoder som kan innebära en förbättrad kostnadskontroll i svensk transportinfrastrukturplanering. Vidare bör regeringen förbättra uppföljningen av de ekonomiska planerna. Uppföljningen bör svara på frågan om man har byggt de vägar som planerats inom de tids- och kostnadsramar som investeringsplanerna utfäst samt ange orsaker till eventuella avvikelser. Regeringen kommer att fortsätta förbättra uppföljningen av den nationella planen för transportsystemet 20102021. Regeringens krav på som syftar till att förbättra styrningen av investeringsobjekt större än kommer att kvarstå. har infört en avvikelsehantering av kostnad, tid och innehåll för investerings- projekten som innebär att samtliga avvikelser analyseras. ska fortsättningsvis även utveckla den årliga återrapporteringen avseende övriga investeringsobjekt. Regeringen avser att utveckla återrapporteringen till avseende dessa delar. Ärendet bereds inom . RiR 2010:26 Statens insatser för att komma åt vinster från brottslig verksamhet ett bättre samarbete ger högre utbyte har granskat statens insatser mot av brottslighet. Bakgrunden är att ekonomisk är en av de främsta drivkrafterna bakom en stor del av brottsligheten. Genom att öka rättsväsendets möjligheter att ta ifrån gärningsmannen utbytet av brottet i samband med lagföringen, kan drivkrafterna att begå brott minskas. övergripande slutsats är att det finns brister i delar av de statliga insatserna mot av brottslighet. Därmed blir de samlade insatserna inte effektiva och utfallet relativt blygsamt. Även om regeringen och myndigheterna fortlöpande har genomfört förbättringar i det system som statens insatser mot av brottslighet utgör, bedömer att ytterligare förbättringar behöver vidtas för att åstadkomma en helhetssyn. Myndigheterna bör också utnyttja möjligheterna i den befintliga lagstiftningen fullt ut, vilket inte sker . I granskningen pekar bl.a. på att insatserna mot av brottslighet genomgående bör tidigareläggas av samtliga granskade myndigheter. Vidare påpekas att det finns en risk för att insatser mot av brottslighet som saknar anknytning till organiserad brottslighet inte prioriteras tillräckligt av myndigheterna. anser också att de granskade myndigheterna saknar uppföljning av utfallet av såväl egna som gemensamma insatser mot av brottslighet och att det saknas tillräckligt med kompetens och kunskaper inom myndigheterna om centrala verktyg som myndigheterna kan använda i arbetet mot av brottslighet. rekommendationer till regeringen är bl.a. att utveckla styrningen och uppföljningen av insatser mot av brottslighet och att se över reglerna om sekretess och utbyte av information även på andra områden än samverkan mot grov organiserad brottslighet. Regeringen har vidtagit vissa åtgärder för att komma tillrätta med problemen. Berörda myndigheter har bl.a. ett återrapporteringskrav i regleringsbrevet som innebär att myndigheterna ska redovisa och analysera de åtgärder som myndigheten har vidtagit för att vidareutveckla arbetet med brottsutbytesfrågor på såväl strategisk som operativ nivå. Myndigheterna ska också redovisa och kommentera det kvantitativa resultatet av myndighetens arbete att spåra, säkra, förverka och återföra vinster av brott. Som också uppmärksammar i sin granskning, gav regeringen berörda myndigheter i uppdrag att bilda en myndighetsgemensam nationell specialistfunktion för brottsutbytesfrågor (dnr. Ju2008/8737). En utvärdering av dess verksamhet ska redovisas till regeringen . Ärendet bereds inom . RiR 2010:27 Förvaltningen av samhällsekonomiska metoder inom infrastrukturområdet har granskat förvaltningen av de samhällsekonomiska metoderna inom infrastrukturområdet. identifierar i rapporten ett antal kritiska områden för förvaltningen av de samhällsekonomiska metoderna och konstaterar att det finns brister inom samtliga dessa områden. bedömer att detta påverkar de samhällsekonomiska kalkylernas kvalitet och följaktligen skapar en påtaglig osäkerhet om de politiska beslutsunderlagens tillförlitlighet. konstaterar dock att det har genomförts organisationsförändringar och att aktiviteter har påbörjats som sammantaget kan leda till en bättre förvaltning av de samhällsekonomiska metoderna. Ärendet bereds inom . Sammanställning av slutbehandlade granskningsrapporter I det följande lämnas en redovisning av de granskningsrapporter från som slutbehandlats sedan motsvarande redovisning lämnades i budgetpropositionen . slutbehandlad menas att regeringen har redovisat till de åtgärder som har vidtagits med anledning av granskningsrapporten. Tabell 9.2 Slutbehandlade granskningsrapporter Att en rapport slutbehandlats hindrar dock inte att sakfrågan i sig ägnas ytterligare upp- märksamhet i regeringens fortsatta arbete med att utveckla och effektivisera den statliga verk- samheten. Svenskundervisning för invandare (sfi) en verksamhet med okända effekter Kulturbidrag effektiv kontroll och goda förutsättningar för förnyelse? Tillämpning av det finanspolitiska ramverket regeringens redovisning i 2008 års Statens styrning av kvalitet i privat äldreomsorg Utanförskap och sysselsättningspolitik regeringens redovisning Svenska trygghetssystemen utomlands och utbetalningar och 2009/10:1 resp. prop. Energideklarationer få råd för pengarna Försvarsmaktens personalförsörjning med fokus på officersförsörjningen Sidas stöd till utveckling av kapacitet i mottagarländernas statsförvaltning Tillämpning av det finanspolitiska ramverket regeringens redovisning i E-legitimation en underutnyttjad resurs Jobb- och utvecklingsgarantin en garanti för jobb Länsplanerna för regional infrastruktur