prop · GZ031d27 · 2011-09-20 00:00:00 — Helhetsintrycket är att parterna har tagit sitt ansvar för lönebildningen. De avtalade löneökningarna låg i linje med de samhällsekonomiska förutsättningarna. Den konkurrensutsatta industrin har haft en lönenormerande roll. An- talet förlorade arbetsdagar på grund av konflikter var få. Positivt är också att det har skett en liten minskning av löneskillnader mellan kvinnor och 4.4.6Analys och slutsatser Lönebildning män. Det är dock för tidigt för att veta om detta Löneökningstakten uppgick till för hela ekonomin, vilket kan jämföras 2009. Minskningen är en återspegling av försämringen på arbetsmarknaden . Reallöneutvecklingen sjönk från 2010 på grund av stigande inflation och lägre nominella löneökningar. Arbetskraftskostnaderna i ökade mer än i omvärlden . försvagades produktiviteten mer än i konkurrentländerna, vilket också bidrog till att kostnaden per producerad enhet ökade snabbare i än i omvärlden. Den kraftiga försvagningen av kronan innebar dock att konkurrenskraften ändå stärktes något detta år. Utvecklingen var delvis den omvända mot 2009. En snabbare ökning av produktiviteten i än i konkurrentländerna, som kronan återhämtades, innebar att konkurrenskraften försvagades . över en längre tidsperiod framstår emellertid den svenska konkurrenskraften som fortsatt god. Även om arbetskraftskostnaderna i ökat något mer än i EU och euroområdet, har skillnaden trendmässigt minskat över tiden. I spåren av finanskrisen ökade dock skillnaden återigen när arbetskostnaderna bromsade in kraftigt i omvärlden, medan anpassningen i löner gick långsammare i som en följd av att de förhållandevis höga avtalen års avtalsrörelse fortfarande gällde och en bit in i 2010. En viktig aspekt av lönebildningen är dess inverkan på sysselsättningen. En väl fungerande lönebildning möjliggör en långsiktigt högre sysselsättning och en lägre jämviktsarbetslöshet. Detta kan ske utan att utvecklingen av den långsiktiga reallönenivån påverkas. är en trend. Den standardvägda löneskillnaden mellan kvinnor och män har varit i stort sett oförändrad . finns ett avtal mellan parterna inom industrin avseende utvecklingsinsatser och förhandlingsordning, det s.k. . Avtalet har troligen bidragit till få konflikter inom industrin och till att den konkurrensutsatta industrins avtal har varit normgivande. sade en av parterna på arbetsgivarsidan upp . Samordning inom industrin ansågs dock viktig för parterna och tecknades ett nytt industriavtal mellan fem fackliga organisationer och tolv arbetsgivarförbund. 4.5.1Utgångspunkter för områdena arbetsmiljö och arbetsrätt Ett långsiktigt hållbart arbetsliv Alla människor som kan arbeta ska få möjlighet att göra det utifrån sina förutsättningar. Arbetsmiljön och övriga arbetsvillkor har stor betydelse för att göra detta möjligt. Arbetsmiljöarbetet ska förebygga ohälsa och olycksfall, men också bidra till att utveckla verksamhet och individer. Arbetsrätten ska skapa förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Grunderna för arbetsrätten bör bestå även framöver. Arbetsvillkoren kan därmed främja ett långsiktigt och hållbart arbetsliv som gör det möjligt för så många som möjligt att träda in, utvecklas och kvarstå på arbetsmarknaden. Arbetsförhållandena måste vara sådana att de inte utestänger vissa grupper eller personer från arbete. Ett arbetsliv i förändring utgör en del av den globaliserade ekonomin med ett ökat internationellt beroende, vilket innebär möjligheter, men också utmaningar. En stor utmaning ligger i att framgångsrikt och långsiktigt ta vara på all tillgänglig arbetskraft och att bryta utanförskapet för dem som står utanför arbetsmarknaden och arbetslivet. I detta syfte behöver flera olika politikområden samverka. Arbetsförhållanden och arbetsvillkor har en stor betydelse för att kunna möta utvecklingen på ett bra sätt, både på kort och på lång sikt. Utformningen av det arbetsrättsliga regelverket har en viktig roll i det avseendet. Regeringens insatser när det gäller arbetsmiljö ska bidra till den övergripande prioriteringen att bryta utanförskapet. Arbetsmiljöinsatser ska motverka utslagning och öka möjligheterna till inträde i arbetslivet. På arbetslivsområdet är lagstiftning det huvudsakliga medlet för att slå fast de grundläggande kraven för att skapa trygghet och flexibilitet i arbetslivet och för att förebygga ohälsa och olycksfall och skapa en bra arbetsmiljö i övrigt. I det fortsatta arbetet med lagstiftningen behöver även regelförenklingsfrågorna beaktas. Det är viktigt att innebörd och sammanhang tydligt framgår för dem som reglerna riktar sig till. Det är i det lokala arbetet på arbetsplatserna i samverkan mellan arbetsmarknadens parter som arbetsvillkoren närmare utformas. Arbetsmarknadens parter har en viktig roll genom möjligheterna att anpassa och komplettera lagstiftningen genom avtal. De har även betydelsefulla uppgifter när det gäller utbildning, opinionsbildning, informationsverksamhet, kunskapsbildning och kunskapsspridning. Det är angeläget att de enskilda individernas ansvar, inflytande och skaparkraft tas till vara. Med en ökad globalisering och större rörlighet mellan olika länder följer ökad invandring, liksom ökad utstationering av arbetskraft. Denna utveckling är i huvudsak positiv, men medför vissa risker för en selekterad arbetsmarknad med sämre arbetsförhållanden för en del av de utifrån kommande arbetstagarna. Arbetsmiljökraven måste upprätthållas på hela arbetsmarknaden. Tillsyn inom detta område är viktig för att 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 skyddet för arbetstagarna ska upprätthållas och rättvis konkurrens råda. Inom EU-samarbetet på arbetsmiljöområdet bör höga arbetsmiljökrav värnas mot bakgrund av principen att en bristfällig arbetsmiljö inte får vara ett konkurrensmedel på marknaden, vare sig nationellt eller inom EU:s gemensamma marknad. 4.5.3En nationell handlingsplan för arbetsmiljöområdet 20102015 Den handlingsplan som regeringen tagit fram inom arbetsmiljöområdet 2009/10:249) ska utgöra en grund för arbetsmiljöarbetet . Det svenska arbetsmiljöarbetet har varit framgångsrikt och bidragit till att riskerna i arbetslivet minskat. Den nu framtagna nationella handlingsplanen utgår ifrån detta och innebär inte någon tvär omkastning av hur arbetsmiljöarbetet bör bedrivas. menar regeringen att det behövs ett nytänkande. Insatser för att förbättra arbetsmiljön är betydelsefulla för att minska utanförskapet genom att motverka utslagning från arbetslivet och öka möjligheterna till inträde, men bidrar också till att skapa gynnsamma förutsättningar för tillväxt och hälsa. Det ska inte enbart handla om att förhindra en dålig arbetsmiljö, utan i högre grad än tidigare om att se arbetsmiljön som utvecklande för såväl individer som verksamhet. Det innebär inte att de mer traditionella arbetsmiljöfrågorna tonas ned. En viktig del i arbetet är att arbetsmiljön ska bli bättre genom att åstadkomma säkrare jobb med minsta möjliga risk för att drabbas av arbetsrelaterade olyckor och sjukdomar. I handlingsplanen lyfts ett antal viktiga områden fram. Det första området behandlar arbetslivets risker och möjligheter; systemen för att minska riskerna i arbetsmiljön ska förbättras som arbetsmiljöns möjligheter att bidra till hälsa och välbefinnande i högre grad ska uppmärksammas och utvecklas. Det andra området behandlar utanförskapet; arbetsmiljöförutsättningar ska beaktas som en viktig komponent i arbetet med att minska utanförskapet. Det tredje området behandlar konkurrens- och lönsamhet; arbetsmiljö som en viktig konkurrens- och lönsamhetsfaktor ska synliggöras och därmed förstärkas. Det fjärde området behandlar slutligen frågor om medvetenhet och kunskap 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 inom arbetsmiljöområdet; medvetenhet och kunskap om arbetsmiljöfrågor ska öka i hela samhället. Utöver de insatser som konkretiserades i handlingsplanen, har ytterligare satsningar i linje med denna tagits fram och påbörjats . Dessa insatser har redovisats samlat under avsnitt 4.4.1. Områden för fortsatta insatser Fortsatta insatser till stöd för utveckling inom de olika områden som lyfts fram i handlingsplanen kommer efterhand att preciseras. Ett område som regeringen avser att återkomma till rör eventuella behov och förutsättningar för en sammanhållande aktör för kunskapsförmedling inom arbetsmiljöområdet. De tankar och bedömningar i frågan som det arbetsmiljöpolitiska kunskapsrådet redovisar i Ett nationellt kunskapscenter för arbetsmiljö behov och förutsättningar (SOU 2011:60) kommer att utgöra underlag för fortsatt beredning inom . I handlingsplanen har också aviserats att regeringen avser att återkomma i frågan om utformningen av arbetsmiljötillsynen. AV:s pilotprojekt att utveckla och pröva tillsynsmetod enligt s.k. screening (en genomgång av samtliga arbetsställen i en bransch) kommer att avslutas och utvärderas. Utvärderingen av pilotprojektet kommer att ligga till grund för regeringens ställningstaganden angående eventuella förändringar. Regeringen avser att tillkalla en delegation som ska bidra till att öka jämställdheten i arbetslivet. Delegationen ska sammanställa och tillgängliggöra kunskap om kvinnors och mäns olika villkor och möjligheter i arbetslivet, liksom de förhållanden som är grunden för dessa skillnader. Regeringens främsta mål är att föra mot full sysselsättning och därigenom minska utanförskapet. Centralt är att underlätta tillskapandet av nya anställningar för grupper med svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden och att skapa möjligheter att kvarstå i arbete. Målet för arbetsrätten är att skapa förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Ett väl balanserat och förutsägbart arbetsrättsligt system är även en viktig förutsättning för hållbar tillväxt och hög sysselsättning. Den arbetsrättsliga lagstiftningen ska utgöra en stabil grund för förhållandena på arbetsmarknaden. Ett sunt och vitalt arbetsliv trygghet för arbetstagarna är avgörande beståndsdelar för tillväxt. Det är viktigt med goda relationer på arbetsmarknaden, så att arbetstagarna är trygga och arbetsgivarna vågar anställa. Det arbetsrättsliga regelverket ska vara utformat på ett sätt som både arbetsgivare och arbetstagare i så stor utsträckning som möjligt kan ställa sig bakom. Ar- betsmarknadens parter ska i stor utsträckning ha möjlighet att göra anpassningar av gällande regler genom kollektivavtal. Alla människor som kan och vill arbeta ska ges möjlighet att göra det utifrån sina förutsättningar. De arbetsrättsliga reglerna i ska ge förutsättningar för att kombinera trygga förhållanden på arbetsmarknaden med hög sysselsättning. Det ska vara enkelt att anställa. Tillsvidareanställningar ska vara grunden på arbetsmarknaden. spelar också tidsbegränsade anställningar en viktig roll. Regeringen anser att grunderna för arbetsrätten bör bestå också framöver. Regeringen slår vakt om den svenska modellen, där förhållandena på arbetsmarknaden i stor utsträckning regleras genom avtal mellan arbetsmarknadens parter. I föregående års budgetproposition finns dock aviserat vissa mindre förändringar av det arbetsrättsliga regelverket. Arbetet med dessa förändringar har inletts, vilket redovisas i resultatavsnittet 4.4.3. Med anledning av tillkännagivande om m.m. (. 2010/11:AU10, rskr. 2010/11:299) bereds frågan inom och regeringen avser att återkomma i frågan. Inom EU-samarbetet är regeringens utgångspunkt på det arbetsrättsliga området, att fokus främst bör läggas på ett effektivt genomförande av existerande regelverk. Eventuellt kan revidering eller förenkling av vissa direktiv vara aktuell. Det är vidare viktigt att gemensamt identifiera framtida utmaningar och att fortsätta att analysera och utbyta erfarenheter. Lönebildningen har en avgörande betydelse för konkurrenskraft, sysselsättning, inflation och andra viktiga delar av den samhällsekonomiska utvecklingen. En väl fungerande lönebildning kännetecknas av att mål som hög sysselsättning, prisstabilitet och god reallönetillväxt, blir möjliga att förena. Regeringen anser att lönebildningen är en fråga för arbetsmarknadens parter. Avtal mellan parterna är att föredra framför lagstiftning, eftersom samförstånd mellan parterna skapar legitimitet och stabilitet för träffade överenskommelser. Statens roll inskränker sig till att skapa ett grundläggande regelverk. I lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet finns regler om stridsåtgärder, tvister och statlig medling. I diskrimineringslagen (2008:567) finns förbud mot lönediskriminering. I Arbetsdomstolen löses tvister om tolkningar av kollektivavtal. verkar för en väl fungerande lönebildning. Detta åstadkoms, förutom genom medlarnas arbete, genom publicering av statistik och analyser och genom informationssatsningar som konferenser och seminarier. 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 595 080 tkr prisnivå. 3Motsvarar 594 250 tkr prisnivå. 4Motsvarar 594 251 tkr prisnivå. Ändamålet för anslaget är förvaltningskostnader vid () och vissa utgifter för bidrag till den regionala skyddsombudsverksamheten. Den huvudsakliga verksamheten är tillsynsverksamhet, kunskapsbildning och informationsverksamhet och kriterieverksamhet. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Den del av utgifterna under anslaget som avser AV:s förvaltning uppgick till 2010, vilket var mer än 2009. Anslagssparandet uppgick till . Antalet årsarbetskrafter uppgick till i medeltal 527 , vilket är en ökning med 18 årsarbetskrafter jämfört med . har antalet årsarbetskrafter minskat med 267. Utgifterna för den regionala skyddsombudsverksamheten uppgick till , vilket motsvarar förbrukning. De medel som har avsatts för företagshälsovårdsutbildning under regeringens disposition och kunskapsbildning inom området arbetsmiljö och lönsamhet till disposition, har avslutats . Anslagssparandet utöver AV:s förvaltning uppgick till och har förts bort som en indragning av anslagsbelopp. har AV tilldelats för förvaltningskostnader. tilldelades den regionala skyddsombudsverksamheten 2011, vilket var oförändrat jämfört med . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Uppdragsverksamheten omfattar huvudsakligen den särskilda informationsverksamheten, men även försäljning från informationssystemet om arbetsskador (). Den särskilda informationsverksamheten består främst av försäljning av verkets föreskrifter. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att under ramanslaget 2:1 besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Skälen för regeringens förslag: beslutar om bidrag under anslaget för den regionala skyddsombudsverksamheten som medför utgifter kommande budgetår. Tabell 4.13 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande Med anledning av de förslag till nya bestämmelser i utstationeringslagen att utländska arbetsgivare som utstationerar arbetstagare i ska vara skyldiga att göra en anmälan till AV och att verket ska utöva tillsyn över reglerna, föreslår regeringen att anslaget tillfälligt ökas med 2012. Se vidare avsnitt 4.4.3. I samband med budgetpropositionen gjordes en satsning på för att i ett pilotprojekt utveckla och prova screening som metod i tillsynsverksamheten. Finansiering sker genom att anslag 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd minskas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på . Tabell 4.14 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 2:1 Förändring till följd av: 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas 2014 och 2015 till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att ett e-förvaltnings- projekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 30 230 tkr prisnivå. 3Motsvarar 30 188 tkr prisnivå. 4Motsvarar 30 187 tkr prisnivå. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Ändamålet för anslaget är förvaltningskostnader vid Arbetsdomstolen. Verksamheten består i att pröva arbetsrättsliga tvister, dvs. tvister mellan arbetsgivare och arbetstagare. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på . Tabell 4.16 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 2:2 Arbetsdomstolen Förändring till följd av: 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas 2014 och 2015 till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att ett e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 4.6.32:3 för arbetstagares uppfinningar 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 93 tkr prisnivå. Ändamålet för anslaget är kostnader för verksamheten vid för arbetstagares uppfinningar. Kostnaderna består huvudsakligen av arvoden och ersättningar. Nämnden har inte hållit något sammanträde i plenum, men däremot avgjort ett ärende som föredrogs för nämnden . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 finns två pågående ärenden i nämnden som gäller av arbetstagare begärda utlåtanden enligt lagen (1949:345) om rätten till arbetstagares uppfinningar. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på . Tabell 4.18 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 2:3 för arbetstagares uppfinningar Förändring till följd av: 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 4.6.42:4 Internationella arbetsorganisationen () 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Ändamålet för anslaget är huvudsakligen kostnader för medlemsavgift till Internationella arbetsorganisationen (). En mindre del utgör kostnader för deltagande i verksamhet och för . beslutande organ, Internationella arbetskonferensen, antog arbetsprogram och budget för perioden 20122013, omfattande . Enligt beslut av internationella arbetskonferensen utgör andel av budgeten av budget , vilket är oförändrat jämfört med . medlemsavgift beräknas därmed till , vilket är högre jämfört med . Medlemsavgiften i svenska kronor bestäms av den svenska kronans växelkurs mot schweizerfrancen vid utbetalningsdagen . I det närmaste hela anslagssparandet har förts bort som en indragning av anslagsbelopp. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på . 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 56 686 tkr prisnivå. 3Motsvarar 56 607 tkr prisnivå. Ändamålet för anslaget är förvaltningskostnader och kostnader för lönestatistik för (). Den huvudsakliga verksamheten är medling i arbetstvister och ansvar för den officiella svenska lönestatistiken och att verka för en väl fungerande lönebildning. uppgick kostnaderna för medling till och kostnaderna för analys och information till . Av anslagssparandet har förts bort som en indragning av anslagsbelopp. Budget för avgiftsbelagd verksamhet MI får efter överenskommelse med Sida delta i ett treårigt förvaltningsbiståndsprojekt i som syftar till att utveckla en myndighet med liknande uppgifter som de MI har. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på . Tabell 4.22 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 2:5 Förändring till följd av: 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas 2014 och 2015 till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att ett e- förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen.