prop · GZ031d30 · 2011-09-20 00:00:00 — Både kvinnor med svensk bakgrund och kvinnor med utländsk bakgrund slutför sin gymnasieutbildning i högre utsträckning än vad män med motsvarande bakgrund gör. Skillnaden mellan könen var större för elever med utländsk bakgrund än för elever med svensk bakgrund. För att förbättra resultaten i den svenska skolan har regeringen initierat en rad olika reformer inom utbildningssystemet. Insatserna syftar till att skapa en trygg och kunskapsinriktad skola, där läraryrket värderas högt. Genom tydliga krav, tidig uppföljning och tidiga stödinsatser ska fler elever kunna nå kunskapsmålen. Enligt statistik var 396 995 individer registrerade vid och högskolor . Detta är en ökning med omkring 12 000 personer jämfört med . Av de studerande var kvinnor. Närmare hälften av alla studenter var i åldern . Bland kvinnor är studiedeltagandet som högst , då ungefär var tredje kvinna studerar vid universitet eller högskola. Bland män är studiedeltagandet som högst , då var fjärde man studerar vid universitet eller högskola. Studerande med utländsk bakgrund är något underrepresenterade vid universiteten och högskolorna. Under en följd av år har andelen personer med funktionsnedsättning som studerar på högskolan ökat stadigt. Av de elever som fullföljt en gymnasieutbildning /07 befann sig i högskoleutbildning . Andelen var högst bland kvinnor med utländsk bakgrund där studerade vid högskolan jämfört bland kvinnor med svensk bakgrund. Bland män med svensk bakgrund var andelen lägst, , jämfört bland utländska män. Detta bör ställas mot att det är en högre andel bland elever med svensk bakgrund som slutför gymnasieutbildningen jämfört med elever med utländsk bakgrund. Uppföljningen av ungdomars levnadsvillkor visar att den genomsnittliga ekonomiska standarden (medianen) ökat trendmässigt bland barn, unga och vuxna . Unga i åldern har dock haft den svagaste inkomstökningen och andelen med låg ekonomisk standard har ökat mest i denna grupp. Enligt hade av ungdomarna i åldern och av barnen i åldersgruppen en låg eko- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Motsvarande andel ekonomiskt utsatta bland vuxna var . Den mest ekonomiskt utsatta gruppen är ensamstående ungdomar i åldern 18 i egna hushåll med egna barn. Nästan tre av fyra (74,) i denna grupp, som består av cirka 10 000 ungdomar, beräknas ha haft en låg ekonomisk standard. Det fanns enligt 2010 nästan 6 000 föräldrar i åldrarna , varav ca. 4 700 unga kvinnor. föds omkring 1 300 barn av en mamma som är gammal. I gruppen unga föräldrar är anknytningen till arbetsmarknaden svag. Det är vanligare att ungdomar får ekonomiskt bistånd jämfört med befolkningen i stort, främst på grund av att de saknar arbete. Andelen biståndstagare bland ungdomar uppgick i åldern och i åldern . Bland den vuxna befolkningen () uppgick denna andel . Andelen biståndstagare var lika stor bland kvinnor som män i dessa åldersgrupper. Även arbetslösheten är högre bland ungdomar än bland befolkningen i stort och uppgick av arbetskraften i åldersgruppen . Arbetslösheten bland unga män i åldern uppgick genomsnittligt till och bland unga män som är utrikes födda till . Bland unga kvinnor i åldern uppgick arbetslösheten totalt till och bland unga kvinnor som är utrikes födda till . var 162 000 ungdomar arbetslösa, varav närmare hälften, 74 000 personer, var heltidsstuderande. Antalet arbetslösa ungdomar ökade under lågkonjunkturen, men skedde inte någon ökning jämfört med (SCB:s arbetskraftsundersökningar, ). Sannolikheten att hitta ett jobb minskar med tiden som arbetslös. Enligt ökade den genomsnittliga arbetslöshetstiden för arbetslösa 1524 åringar , jämfört med 2009. är dock tiderna i arbetslöshet kortare för ungdomar än för den äldre befolkningen. Motsvarande medelvärde för arbetslösa i åldrarna var . Likaså är det färre som är långtidsarbetslösa bland ungdomar än bland de äldre åldersgrupperna. Ungdomar får även arbete vid arbetslöshet i högre grad än äldre grupper, men denna skillnad minskade under finanskrisen. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har andelen som får arbete vid arbetslöshet åter ökat för unga, medan förändringarna är små för övriga grupper. Förbättringarna återspeglar att unga relativt snabbt får arbete när arbetsmarknaden återhämtar sig. Ungdomar som under en ramtid har varit arbetslösa omfattas av jobbgarantin för ungdomar. Syftet med jobbgarantin för ungdomar är att erbjuda ungdomar särskilda arbetsmarknadspolitiska insatser på ett tidigt stadium under deras arbetslöshet för att de så snabbt som möjligt ska få ett arbete eller påbörja en utbildning inom det reguljära utbildningssystemet. Detta ska uppnås genom aktiva förmedlingsinsatser, tydliga krav, aktiveringsåtgärder och incitament till utbildning. deltog i genomsnitt 46 600 personer i jobbgarantin för ungdomar, vilket är en ökning med 11 900 deltagare jämfört med . Aktivitetsersättning ger stöd till unga som inte kan arbeta heltid på grund av sjukdom, skada eller funktionsnedsättning. Aktivitetsersättning kan också utbetalas om skolgången måste förlängas på grund av en funktionsnedsättning. Antalet unga personer med aktivitetsersättning har ökat under 2000- talet vilket är bekymmersamt eftersom unga som uppbär aktivitetsersättning ofta har en svag förankring på arbetsmarknaden. hade 30 000 unga () sjuk- eller aktivitetsersättning. Andelen unga () som har aktivitetsersättning har ökat från 2010. Störst är ökningen för åldersgruppen , men även åringar har andelen nästan tredubblats (rapport 2011:10) Unga med aktivitetsersättning, Inspektionen för socialförsäkringen). I syfte att öka arbetskraftsefterfrågan har regeringen sänkt arbetsgivaravgifterna för unga. Även egenavgifterna för unga har sänkts i motsvarande grad. Vidare kan unga få nystartsjobb efter sex månaders arbetslöshet. Regeringen har också förenklat för arbetsgivarna att anställa på tillfälliga kontrakt, vilket underlättar för unga att få ett jobb. (SOU 2011:11) visar att har i genomsnitt av alla sysselsatta unga tillfällig anställning. Motsvarande andel i åldern är . Enligt skollagen (SFS 2010:800, 29 kap., 9 §) är kommunerna skyldiga att löpande hålla sig informerade om hur de ungdomar i kommunen som fullgjort sin skolplikt men som inte fyllt är sysselsatta i syfte att kunna erbjuda dem lämpliga individuella åtgärder. redovisade en uppföljning av hur kommunerna arbetar med detta s.k. informationsansvar. Uppföljningen visar att fler arbetar aktivt med den här frågan jämfört med vid den förra uppföljningen 2006. Nästan två av tre kommuner hade 2010 en handlingsplan för arbetet med informationsansvaret medan det var färre än hälften som hade det 2006. Fler kommuner har också ett register över de ungdomar som omfattas och kontaktar ungdomar med anledning av informationsansvaret. finns det dock kommuner som uppger att de inte alls arbetar med informationsansvaret. När det gäller de åtgärder som kommunerna erbjuder är det i första hand utbildning, främst inom gymnasieskolans individuella program. Enligt upplever många kommuner att det är svårt både att få kontakt med ungdomarna och att kunna erbjuda bra åtgärder. Enligt bostadsmarknadsenkät bedömer drygt hälften av landets kommuner, totalt 150 kommuner, att det är brist på sådana bostäder som ungdomar efterfrågar. Enligt bodde 196 000 ungdomar i åldern 20 kvar i föräldrahemmet 2009. Av dessa var unga kvinnor och unga män. Bland unga män i storstadsområdena bodde kvar i föräldrahemmet jämfört med av unga kvinnor i storstäderna. Unga har en positiv syn på sin framtid och de upplever att de har god hälsa. Undersökningarna av levnadsförhållanden () som () genomför visar att av männen i åldern och av kvinnorna upplevde att de hade ett gott hälsotillstånd . Unga kvinnor upplever sig ha sämre hälsa än unga män och lider oftare av långvarig sjukdom och värk. Särskilt utmärkande är att unga kvinnor i större utsträckning än unga män har besvär av ängslan, oro och ångest. Enligt hade av kvinnor i åldern besvär av ängslan, oro och ångest under 20082009 jämfört av männen i samma ålder. Andelen som har dessa besvär har ökat . Psykisk ohälsa kan vara förödande för barns och ungdomars personliga utveckling och möjligheter till etablering i samhället. Regeringen anser att det finns stora vinster med att förebygga och tidigt behandla psykisk ohälsa hos barn och unga. Regeringen har därför satsat på en förstärkt vårdgaranti för insatser till barn och unga med psykisk ohälsa samt kommit överens med Kommuner och Landsting om en gemensam fortsatt satsning på att förbättra och samordna insatserna för att främja psykisk hälsa och effektivt möta och behandla psykisk ohälsa och psykisk sjukdom hos barn och unga. Enligt 2011 En beskrivning av ungdomars villkor (2011:3) var det 2010 vanligare bland flickor och unga kvinnor att bli kränkta jämfört med bland pojkar och unga män. Det var vanligare bland pojkar och unga män att vara överviktiga, att snusa , att ha använt narkotika den senaste månaden och att ha riskabla spelvanor. Bland flickor och unga kvinnor hade kränkningar, fetma, riskabla spelvanor och daglig rökning ökat i omfattning . Bland unga män hade andelen med fetma ökat medan andelen med stillasittande fritid hade minskat (Källa: ). Den självuppskattade alkoholkonsumtionen bland skolelever har minskat . Enligt regeringens åtgärdsprogram för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken 2011 (Regeringsbeslut S2011/4618/FST) uppgick den självrapporterade alkoholkonsumtionen i årskurs nio till bland pojkar och bland flickor. För pojkar är det den lägsta nivån Bland elever i gymnasiets årskurs två hade andelen alkoholkonsumenter minskat med . Bland pojkar i gymnasiets årskurs två uppgick den självrapporterade alkoholkonsumtionen till och bland flickor till . När det gäller den självuppskattade narkotikaanvändningen har en ökning skett . Andelen bland pojkar i årskurs nio som uppger sig ha prövat narkotika ökade från 2010. Motsvarande andel bland flickorna ökade från . I gymnasieskolans årskurs två uppgav 2010 totalt av pojkarna och av flickorna att de använt narkotika. Andelen som använt narkotika bland ungdomar är högst i storstadsområdena, 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 där denna andel också ökat . Förklaringar till denna utveckling kan bland annat vara förändrade attityder och en ökad tillgänglighet till narkotika. Bland elever i årskurs nio minskade andelen rökare . Bland elever i årskurs två i gymnasiet ökade andelen rökare (inklusive feströkare) bland pojkar från till och bland flickor från . Andelen som uppgav sig vara dagligrökare var bland pojkarna och bland flickorna. har beslutat om en samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken (ANDT-strategin) (prop. 2010/11:47, bet. 2010/11:SoU8, rskr. 2010/11:203). Där anges mål och inriktning för hur samhällets insatser ska genomföras, samordnas och följas upp . Ett av de sju långsiktiga målen är att antalet barn och unga som börjar använda narkotika och dopningsmedel eller debuterar tidigt med alkohol eller tobak ska minska. I syfte att uppnå detta mål har regeringen bl.a. uppdragit åt att utforma och erbjuda utbildningsinsatser om ANDT i syfte att stödja skolornas undervisning om dessa frågor. Av 2011 framgår också att av ungdomar i årskurs 9 och mellan av ungdomar i åldern uppgav att de hade utsatts för någon form av fysiskt våld . Utsattheten för våldsbrott var större bland unga män än bland unga kvinnor. (Brå:s årliga Nationella trygghetsundersökning, NTU). Hedersrelaterat våld och förtryck samt att bli gift mot sin vilja drabbar barn, unga och vuxna av båda könen inklusive homosexuella, bisexuella och personer med könsöverskridande identitet och är det föräldrar, syskon och andra närstående som står för våld och hot. I rapporten mot sin vilja (2009:5) presenteras resultaten från en nationell enkätundersökning. Av denna framgår att av unga mellan upplevde att föräldrars uppfattningar, kultur eller religion satte gränser för deras val av äktenskapspartner; av kvinnorna och av männen. Dessa motsvarar ca 70 000 individer i åldersgruppen . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Inom ramen för regeringens handlingsplan för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja (skr. 2009/10:229) har fått i fortsatt uppdrag att genomföra utbildningsinsatser för relevant personal i syfte att utveckla arbetet med att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja. ska även sprida information samt vara sammankallande för ett nätverk av statliga myndigheter i syfte att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja. Regeringen har tillsatt en utredning om stärkt skydd mot tvångsäktenskap och barnäktenskap (dir. 2010:54). Utredaren ska göra en samlad översyn av relevant straffrättslig, civilrättslig och internationellt privaträttslig lagstiftning i syfte att stärka skyddet mot tvångsäktenskap och barnäktenskap. Utredningen ska inhämta kunskapsunderlag och utöver förslag till författningsändringar även föreslå andra åtgärder för att motverka tvångsäktenskap och barnäktenskap. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . ansvarar inom ramen för sitt folkbokföringsuppdrag för frågor kring registrering av äktenskap. får i samband med ansökningar kring uppehållstillstånd uppgifter om äktenskap som ingåtts av underåriga samt fullmaktsäktenskap. De båda myndigheterna har fått i uppdrag att föra statistik om bland annat. barnäktenskap och tvångsäktenskap, vilka ska avrapporteras . av uppdraget visar att myndigheten 2010 hade 74 ärenden avseende begäran om registrering av äktenskap med en part som var och 26 ärenden avseende fullmaktsäktenskap (dvs. ett äktenskap som ingåtts genom ombud utan att båda parter var personligen närvarande). över samma fyramånadersperiod visar att myndigheten hade handlagt 53 ärenden som antingen rör äktenskap som ingåtts av underåriga, tvångsäktenskap eller fullmaktsäktenskap. i har även fått i uppdrag att sprida satsningen Dina rättigheter kärleken är fri, som riktar sig direkt till unga i syfte att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck och att unga blir gifta mot sin vilja. Satsningen genomförs i fler än 20 kommuner och en webbplats är framtagen (). götlands län redovisade vidare på regeringens uppdrag en vägledning som syftar till att med utgångspunkt i relevant forskning och lagstiftning utveckla stödet till de unga som placeras. Vägledningen Våga göra skillnad En vägledning för skydd, stöd och rehabilitering av unga som utsatts för hedersrelaterat våld och förtryck och/eller som riskerar att bli gifta mot sin vilja eller som har blivit gifta mot sin vilja(rapport nr: 2011:14) riktas främst till olika personalgrupper i kommunerna som kommer i kontakt med ungdomar. Regeringen beslutade att i ska utveckla och sprida vägledningen och att minst sex kommuner ska ingå i detta uppdrag. (U2011/4322/JÄM). Vidare har Nationellt centrum för kvinnofrid i uppdrag att ta fram en handledning för hälso- och sjukvårdens personal i bemötandet av flickor och unga kvinnor som kontaktar sjukvården för att få intyg på att de inte haft samlag eller som söker hjälp för att på medicinsk väg rekonstruera den s.k. mödomshinnan, Uppdraget redovisades . Rapporten innehåller förslag till ett samlat vårdkoncept för hälso- och sjukvårdens bemötande av denna målgrupp, som har tagits fram och utvärderats av bl.a. Regeringen gav i uppdrag att göra en kunskapssammanställning om förekomsten av traditionella vigselliknande ceremonier som inte utgör vigslar i rättslig mening och förekomsten av ekonomiska förbindelser mellan blivande makars familjer. Sammanställningen ska redovisas till regeringen . har haft regeringens uppdrag att genomföra insatser för att förebygga att ungdomar blir utsatta för sexuell exploatering via Internet och andra interaktiva medier. redovisade 2009 en studie av ungas erfarenheter av och attityder till exponering av sexuell natur och sexuellt utnyttjande via Internet och andra interaktiva medier. Vidare redovisade myndigheten ett metodmaterial om ungas sexualitet och Internet som vänder sig till lärare i skolan. Med utgångspunkt i dessa material genomför utbildningsinsatser och konferenser för personalgrupper som arbetar med ungdomar. Satsningen har även resulterat i att det på anordnas en särskild kurs om 7,5 högskolepoäng med inriktning på Unga, sex och Internet. uppdrag att genomföra utbildningsinsatser fortsätter . Ungas inflytande och representation berör flera sektorsövergripande politikområden såsom ungdomspolitiken, demokratipolitiken och politiken för det civila samhället. En stor del av arbetet för att främja ungas deltagande sker på lokal nivå. I riksdagsvalet ökade valdeltagandet bland unga personer jämfört med riksdagsvalet . Bland ungdomar i åldern deltog i riksdagsvalet jämfört i riksdagsvalet . Bland unga kvinnor deltog och bland unga män . Bland befolkningen som helhet deltog i riksdagsvalet. Särskilt röstdeltagandet bland förstagångsväljarna ökade mellan riksdagsvalen 2006 och 2010. I riksdagsvalet deltog av förstagångsväljarna jämfört med att av förstagångsväljarna deltog i riksdagsvalet . Bland de förstagångsväljare som uppnått rösträttsålder efter Europaparlamentsvalet deltog i riksdagsvalet, vilket innebär ett röstdeltagande nästan i nivå med valdeltagandet bland hela befolkningen från . genomförde på regeringens uppdrag projektet 2010 som riktats till gymnasieelever och elever i årskurs 79. Totalt 1 383 skolor deltog i skolvalet vilket innebär att drygt 440 000 elever i årskurs 79 och i gymnasieskolan kunde rösta i skolval 2010. Bland dessa elever röstade i skolval 2010. redovisade på uppdrag från regeringen en tematisk analys av ungdomars levnadsvillkor inom inflytande och representation Fokus 10 En analys av ungas inflytande (2010:10). I rapporten påvisas att ungdomars engagemang i politiska frågor ofta tar sig andra uttryck än bland befolkningen som helhet. Framförallt har Internet blivit en central arena för ungas politiska aktiviteter. Unga boende i socialt utsatta områden uttrycker ett något större intresse för politik i allmänhet och ett mycket större intresse för internationell politik än unga boende i andra områden. En stor grupp unga, motsvarande anser att de har mycket litet eller ganska litet 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 förtroende för riksdag och regering. säger sig ha stort eller ganska stort förtroende. Förtroendet är lägre bland unga boende i glesbygd och mindre orter än bland unga i storstadsområden. I rapporten visas också att av samtliga unga anser att de inte kan eller har liten möjlighet att påverka politiska beslut. Unga med svensk bakgrund anser att de är mer maktlösa än unga som är utrikes födda och unga vars föräldrar är utrikes födda. Bland samtliga unga känner sig delaktiga i det svenska samhället medan anser sig inte vara delaktiga. Fler unga utrikes födda känner sig delaktiga än unga med svensk bakgrund. Unga med funktionsnedsättning och unga som har dålig hälsa anser att de har mindre inflytande och känner sig mindre delaktiga i det svenska samhället jämfört med unga genomsnittligt. Andelen unga som nomineras och väljs till förtroendeuppdrag i demokratiska församlingar har ökat , men unga är fortfarande underrepresenterade. Personer mellan utgör av befolkningen, men utgjorde av de nominerade val och enbart av de som valdes in till riksdag, och kommunfullmäktige. Ungdomar engagerar sig i föreningslivet i stor utsträckning, även om de deltar mindre än den vuxna befolkningen. var av kvinnorna i åldern medlem i någon förening och av männen (SCB:s ULF-undersökningar). Bland unga i åldern 16 gjorde frivilliga ideella insatser. För att öka kunskaperna om ungdomars deltagande i kulturella aktiviteter och kulturutövande, fick i uppdrag att genomföra en analys av ungas kulturutövande, vilken redovisades . Av analysen När Var Hur Om ungas kultur (2011:1) framgick bl.a. att andelen som hade utövat minst en kulturform uppgick till bland unga i åldern . Flickor och unga kvinnor var särskilt aktiva i kulturutövandet bland dessa hade ägnat sig åt kulturutövande jämfört av pojkar och unga män. Unga kvinnor ägnar sitt 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 kulturutövande främst åt bild och skrivande medan unga män är aktiva inom musik och bild. De största offentligt finansierade arenorna för kulturutövande är musik- och kulturskolor, studieförbund och öppna mötesplatser för unga. Dessa arenor domineras av musik, vilket innebär att offentliga medel till ungas kulturutövande i större utsträckning kommer unga män än unga kvinnor till del. visar även att barn till högutbildade föräldrar i större utsträckning är kulturutövare än barn till föräldrar med kortare utbildning. Många unga för fram att de har förbättrat sitt självförtroende till följd av det egna kulturutövandet samt har fått nya vänner, en bättre hälsa samt bättre skolresultat. redovisar även att det saknas regelbundet framtagen statistik om kulturutövande bland ungdomar i åldern . De återrapporteringar, uppföljningar och utredningar som görs berör i allmänhet barn och unga upp till och framförallt yngre barn. har fördelat som statsbidrag till ungdomsorganisationerna vilka omfattade ett ökat antal medlemmar, uppgående till totalt 531 909 medlemmar i åldern . Motsvarande antal var 490 067 medlemmar. Myndigheten fördelade även totalt av överskottet från AB till det lokala föreningslivets barn- och ungdomsverksamhet. beslutade om propositionen Statens stöd till idrotten (prop. 2008/09:126, bet. 2008/09:KrU8, rskr. 2008/2009:243), vilket innebär att det bidrag till föreningslivets barn- och ungdomsverksamhet som beräknades som en andel av överskottet från AB Svenska har upphört. Från och med finansieras stöd till det lokala föreningslivets barn- och ungdomsverksamhet via anslag. Regeringens satsning Skapande skola är ett bidrag som kan sökas av skolhuvudmän till kulturfrämjande insatser med utgångspunkt i skolans läroplan. Bidraget avser elever i årskurs 19 och omfattar . Satsningen syftar till att stärka barns och ungas tillgång till professionell kultur och till eget skapande. Sedan bidraget infördes har av landets kommuner minst en gång ansökt om att få del av bidraget vilket avspeglar ett stort nationellt intresse. För att ytterligare stärka arbetet med bl.a. ungas rätt till kultur har beslutat om nationella kulturpolitiska mål som slår fast att barns och ungas rätt till kultur särskilt ska uppmärksammas. Dessa mål är styrande för den statliga kulturpolitiken men ska även kunna inspirera och vägleda politiken i kommuner och landsting. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Det är angeläget att särskilt stimulera ungdomars engagemang i föreningslivet i områden som utmärks av låg organisationsgrad. fick därför i uppdrag av regeringen att arbeta med engagemangsguider. Syftet har varit att engagera bl.a. ungdomar som saknar både kontakter i och kunskap om ideella organisationer och därför inte vet vart de ska vända sig. Sammanlagt beviljades 21 organisationer bidrag. Guiderna arbetade genom uppsökande verksamhet, dels genom samarbete med kommunen och andra myndigheter, dels genom att guiderna gav sig ut i bostadsområden. 300 föreningar deltog i lokala projekt och satsningen nådde omkring 6 000 unga. (Så mycket bättre verksamheter med engagemangsguider 2010, 2011:2) Det internationella samarbetet har präglats främst av uppföljningen av resultaten från halvtidsutvärderingen av EU-programmet och aktiv i (20072013) och diskussionerna om ett nytt ungdomsprogram. är programkontor i för EU-programmet och aktiv i för programperioden 20072013 samt ansvarar också för . deltog 2 683 ungdomar i åldern samt 543 ungdomsledare i programmets olika aktiviteter vilket är en ökning mot föregående år . Programmet var föremål för en halvtidsutvärdering i samtliga programländer samt en parallell utvärdering på europeisk nivå. Mer än 380 000 personer (278 000 ungdomar och 102 000 ungdomsledare) har deltagit i programmet.