prop · GZ031d26 · 2011-09-20 00:00:00 — Erfarenheterna från jämställdhetssatsningen 20072010 visar att långsiktighet i stödet till olika verksamheter är en viktig förutsättning för måluppfyllelsen. bemyndigande till regeringen att ingå ekonomiska åtaganden för hela perioden 20112014 innebär att myndigheterna ges bättre förutsättningar för genomförandet av olika uppdrag. Olika modeller har prövats för hur stödet till jämställdhetsintegrering kan organiseras och bedrivas. Ett långsiktigt stöd på regional nivå i form av jämställdhetsexperter har visat sig ha haft stor betydelse för regionala aktörers arbete med jämställdhetsintegrering. Utvärderingar har visat att det finns ett stort behov av fortsatt stöd till offentliga aktörer på lokal, regional och nationell nivå. Det bekräftas av välja jämställdhet (dnr N2011/2531/RT) om jämställdhetsintegrering på regional nivå, som visar att det krävs ytterligare insatser för att integrera jämställdhet i det regionala tillväxtarbetet. Vidare visar rapporten att engagemanget och arbetet med jämställdhetsintegrering varierar över landet liksom att roll- och ansvarsfördelningen för jämställdhetsintegrering behöver tydliggöras på regional nivå. Det fortsatta stödet till jämställdhetsintegrering kommer att ske med utgångspunkt i en plattform som omfattar åtgärder på lokal, regional och nationell nivå. Åtgärderna kommer att bygga på den kunskap som finns om vilka mekanismer som leder till resultat i arbetet. Jämställdhetssatsningen under föregående mandatperiod innebar unika möjligheter att utveckla ny kunskap och att pröva nya arbetsmetoder och samverkansformer. Det har varit särskilt betydelsefullt när det gäller att bekämpa mäns våld mot kvinnor och för att förbättra bemötandet och omhändertagandet av brottsoffren. Samverkan mellan olika myndigheter och mellan myndigheterna och frivilligorganisationer har också bidragit till att öka kompetensen och kunskapen i frågor som rör prostitution och människohandel för sexuella ändamål samt att motverka efterfrågan på prostitution. Erfarenheter från myndigheternas arbete inom dessa områden ligger till grund för fortsatta insatser . Jämställdhetsåtgärderna har sammantaget stärkt jämställdhet som ett kunskapsområde. Utveckling av nya metoder, utvärderingar och 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 studier på olika områden har bidragit till en kvalitetshöjning i jämställdhetsarbetet. Dessa erfarenheter ligger till grund för inriktning och utformning av fortsatta insatser. En viktig utgångspunkt är att följa upp och säkra hållbarheten i genomförda åtgärder så att de erfarenheter som har vunnits integreras i ordinarie verksamhet. Jämställdhet mellan kvinnor och män, flickor och pojkar handlar om att riva hinder, och vidga möjligheter och att förändra de normer och beteenden som håller människor tillbaka. Varje kvinna och varje man ska ges förutsättningarna att växa utan att fördomar och stereotypa föreställningar kommer i deras väg. Regeringens särskilda jämställdhetssatsning under förra mandatperioden innebar en kraftig resursförstärkning för jämställdhetspolitiken. En rad viktiga reformer har genomförts för att skapa förutsättningar för jämställdhet mellan kvinnor och män, både vad avser förbättrad kunskap och konkreta åtgärder. Regeringen avser att fortsätta reformarbetet under innevarande mandatperiod för att påskynda utvecklingen inom områden som är strategiskt viktiga för att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. I Regeringens skrivelse (skr. 2011/12:3) redogörs för jämställdhetspolitikens inriktning för perioden 20112014. Grunden för prioriteringarna på området lades under förra mandatperioden, då en kraftig resursförstärkning till jämställdhetspolitiken möjliggjorde insatser inom ett brett fält. De insatser som redovisas innebär en fortsatt ambitiös satsning som syftar till att fullfölja reformarbetet mot bakgrund av kunskap och erfarenheter av den särskilda jämställdhetssatsningen under föregående mandatperiod. I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1, utg. omr. 13, bet. 2010/11:AU1, rskr. 2010/11:96) konstaterades att det mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts inom ramen för regeringens jämställdhetssatsning är en central uppgift att säkerställa hållbarheten i de åtgärder som har genomförts. Genom att regeringen även under innevarande mandatperiod tillför jämställdhetspolitiken extra medel kan ett fortsatt ambitiöst utvecklingsarbete bedrivas inom prioriterade områden. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 ring som huvudstrategi krävs som tidigare särskilda åtgärder för att stimulera, utveckla och påskynda förändringsarbetet. Arbetet med att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer kommer fortsatt att ha hög prioritet. Jämställdhet i arbetslivet och näringslivet samt kvinnors och mäns rätt till utbildning på lika villkor är andra viktiga områden som kräver fortsatta insatser. Regeringens jämställdhetspolitik ligger väl i linje med Europeiska kommissionens strategi för jämställdhet 20102015. Grundläggande i arbetet med jämställdhetsintegrering är att det bedrivs i ordinarie verksamheter för att skapa förutsättningar för bestående resultat. Det är därför viktigt att ett jämställdhetsperspektiv integreras i all verksamhet som bedrivs av statliga myndigheter, kommuner och landsting. Under innevarande mandatperiod har regeringen beslutat att bevilja Kommuner och Landsting för att genomföra en fortsättning på programmet Hållbar Jämställdhet (dnr IJ2010/941/JÄM). Satsningen innebär stöd till och samordning av berörda aktörer och syftar till att säkerställa att uppnådda resultat och erfarenheter får bestående verkan. Hur detta stöd organiseras är av central betydelse. Den utvärdering av insatserna som gjorts visar bl.a. på vikten av ett strukturerat och systematiskt arbete. Erfarenheter visar att insatser av tillfällig karaktär riskerar att brista i kontinuitet och systematisk kunskapsuppbyggnad. För att uppnå hållbara förändringar avser regeringen fortsätta att stärka arbetet med jämställdhetsintegrering på nationell, regional och lokal nivå. Insatsernas innehåll baseras på analys och utvärderingar av tidigare gjorda satsningar. 5.5.2En jämn fördelning av makt och inflytande Regeringens mål är att makt och inflytande ska vara jämnt fördelat mellan kvinnor och män. Det är strategiskt viktigt att motverka fördomar och stereotypa föreställningar redan hos unga människor. Centrala aktörer för att nå unga är bl.a. de organisationer inom det civila samhället som ar- betar mot diskriminering och för jämställdhet. På regeringens uppdrag stödjer organisationernas arbete genom att fördela bidrag till jämställdhetsprojekt. Regeringen beslutade om ett fortsatt program för kvinnors karriärutveckling i staten. Vidare har regeringen beslutat om fleråriga insatser inom kulturområdet för att främja jämställdhet i musiklivet och inom filmen samt att utveckla metoder för en mer jämställd representation i museernas samlingar och utställningar. Regeringen har också beslutat om fleråriga jämställdhetsinsatser som de nationella minoriteternas organisationer genomför. Att ha jobb och utbildning är grunden för kvinnors och mäns möjlighet att utvecklas och försörja sig. Regeringen har beslutat ett sysselsättningsmål om för både kvinnor och män i åldrarna till 2020. Det är ett ambitiösare mål än EU:s sysselsättningsmål om inom ramen för 2020-strategin. Trots ett mångårigt arbete för att stärka förutsättningarna för jämställdhet, råder alltjämt olika villkor för kvinnor och män för att komma in, stanna kvar och utvecklas i arbetslivet samt att förena arbete och familj. Den bristande jämställdheten visar sig i bl.a. löneskillnader, ojämlika karriärmöjligheter, skillnader i sjukskrivningar, ojämn fördelning i utnyttjandet av föräldraförsäkring och underrepresentation av kvinnor i ledande befattningar. För att komma till rätta med dessa brister krävs långsiktiga åtgärder. I skrivelsen En jämställd arbetsmarknad regeringens strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet (skr. 2008/09:198) lyfte regeringen särskilt fram behovet av fortsatta insatser för att motverka könsuppdelningen på arbetsmarknaden och i näringslivet samt att främja jämställda villkor för entreprenörskap, ett jämställt deltagande i arbetslivet och jämställda arbetslivsvillkor. Lika lön för lika eller likvärdigt arbete och kvinnors deltidsarbete är centrala frågor i sammanhanget, liksom kvinnors karriärmöjligheter och deltagande i beslutsfattande positioner. Samtliga dessa faktorer påverkar den ekonomiska jämställdheten beträffande inkomster och pensioner. En annan viktig fråga är att undersöka orsakerna till kvinnors högre sjukfrånvaro. () ett flerårigt uppdrag att bistå med kunskapsöversikter i frågor som rör arbetsskador (dnr IJ2010/2268/JÄM). Vidare har fått i uppdrag att utveckla och genomföra särskilda insatser för att förhindra att kvinnor slås ut från arbetslivet på grund av arbetsmiljörelaterade problem (dnr A2011/2209/ARM). I syfte att analysera förhållanden som påverkar jämställdhet i arbetslivet och stimulera till debatt om hur jämställdhet i arbetslivet kan främjas avser regeringen att tillkalla en delegation med experter och representanter från arbetsmarknadens parter och myndigheter. Delegationen, som ska anlägga ett livsinkomstperspektiv och uppmärksamma hur individens val i livet kan få konsekvenser senare i livet, ska bl.a. sammanställa och analysera befintlig kunskap för att ge en så fullständig bild som möjligt av jämställdhet i arbetslivet. Jämställdheten i skolan är en av de centrala frågorna inom både jämställdhetspolitiken och utbildningspolitiken. Förskolan, skolan och högskolan har en viktig uppgift att bidra till flickors och pojkars samt kvinnors och mäns lika möjlighet att utvecklas utbildningsmässigt utifrån sina egna förutsättningar. Samhällets behov av att ta tillvara den bästa kompetensen gynnas av elevers och studenters möjligheter att göra studieval oberoende av kön. Därför bör elevers och studenters möjlighet att frångå könsbundna studieval stärkas. har under 20082010 genomfört ett omfattande regeringsuppdrag som rör jämställdhet i skolan. Regeringen har gett i uppdrag (dnr U2011/4050/S) att med utgångspunkt i erfarenheterna av sitt tidigare uppdrag genomföra en fortsatt jämställdhetssatsning. Uppdraget ska bl.a. innefatta insatser för kompetensutveckling i syfte att främja jämställdhet i skolan, fortbildning och stöd i sex och samlevnadsundervisningen, insatser för att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck samt insatser för att stimulera elevers läs-, skriv-, och språkutveckling. Regeringen avser att återkomma med ytterligare insatser under 20122014 för att främja jämställdhet. Slutbetänkandet från Delegationen för jämställdhet i skolan Flickor, pojkar, individer om betydelse av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan (SOU 2010:99) är ett viktigt underlag för satsningar på området. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 5.5.4Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet Fördelningen av det obetalda hem- och omsorgsarbetet mellan kvinnor och män har ett nära samband med kvinnors möjlighet att delta fullt ut på arbetsmarknaden, samt kvinnors och mäns möjlighet att förena föräldraskap och familjeliv med yrkesarbete. Det är viktigt att skapa förutsättningar för kvinnor och män att på lika villkor ta ansvar för det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Både möjligheten till skatteavdrag för hushållsnära tjänster, den s.k. RUT-refor- men, och jämställdhetsbonusen i föräldraförsäkringen är steg i den riktningen. I syfte att öka föräldrarnas incitament att fördela föräldrapenningdagarna mer jämnt emellan sig har regeringen i propositionen Förbättringar inom familjepolitiken (2010/11:146) bl.a. föreslagit en förenklad jämställdhetsbonus. har ännu inte behandlat propositionen. 5.5.5Mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer Mäns fysiska, sexuella och psykiska våld mot kvinnor är ett allvarligt hinder för jämställdhet och kvinnors fulla åtnjutande av mänskliga rättigheter. Regeringens handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39) är en viktig milstolpe för politiken på området. Handlingsplanen omfattar sex insatsområden som är viktiga var för sig och som även kompletterar och stärker varandra. Dessa insatsområden är ökat skydd och stöd till våldsutsatta, stärkt förebyggande arbete, stärkt kvalitet och effektivitet i rättsväsendet, utveckling av insatser riktade till våldsutövare, ökad samverkan samt ökade kunskaper. Regeringens insatser på området fortsätter med hög ambitionsnivå, bl.a. med inriktning på utbildningsinsatser, utveckling och kvalitetssäkring av metoder och arbetssätt till stöd för och skydd av våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld. Vidare behövs det fortsatta insatser riktade till män som utövar våld eller som kan komma att göra det. Regeringen har gett i uppdrag att utveckla och kvalitetssäkra den del av verk- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 samheten vid och Sexualmedicin (CASM) som tar emot personer som utövar eller riskerar att utöva sexuellt våld, bl.a. genom etablerande av en s.k. stopptelefon mot sexuellt våld (dnr U2011/2248/JÄM). Re- geringen har vidare gett en särskild utredare i uppdrag att kartlägga omfattningen och analysera eventuella brister i skyddet och stödet gällande utländska kvinnor som har beviljats uppehållstillstånd på grund av anknytning till en man bosatt i och som utsätts för våld (dnr U2011/3616/JÄM, dir. 2011:44). Länsstyrelserna fortsätter att ha en viktig samordnande roll på regional nivå, bl.a. genom att främja samverkan, fördela utvecklingsmedel och stödja och utveckla arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck. Den kompetens som har byggts upp vid länsstyrelserna ligger till grund för det fortsatta utvecklingsarbetet. Regeringen bedömer att det behövs fortsatt stöd till skyddade boenden för ungdomar som är utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck samt medel till förebyggande arbete och utbildningsinsatser för olika yrkesgrupper och ideella verksamheter som kommer i kontakt med personer som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck. Inom ramen för regeringens handlingsplan för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja (skr. 2009/10:229) genomför en kunskapssammanställning om traditionella och vigselliknande ceremonier, samt om ekonomiska förbindelser mellan blivande makars familjer. Vidare har regeringen gett i i uppdrag (dnr U2011/4322/UC) att ta fram och sprida en vägledning gällande stöd till och rehabilitering av personer som placeras i skyddat boende eller på annan institution på grund av att de riskerar att bli eller har blivit gifta mot sin vilja. Regeringen överväger fortsatta insatser under 20122014. Arbetet med att bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål är fortsatt angeläget. Handlingsplanen mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (skr. 2007/08:167), och dess insatser för ökat skydd och stöd till utsatta, stärkt förebyggande arbete, stärkt kvalitet och effektivitet i rättsväsendet, ökad nationell och internationell samverkan samt ökad kunskap ligger till grund för fortsatta insatser. i har fått ett flerårigt uppdrag att stödja nationell samordning av arbetet som bedrivs av myndigheter mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål, och verka för stärkt samverkan mellan myndigheter, frivilligorganisationer och andra aktörer (dnr IJ2010/112/JÄM). ska även genomföra kompetensutvecklingsinsatser, bedriva operativt metodstöd och arbeta med tryggt återvändande och rehabilitering för personer som har utsatts för människohandel för sexuella ändamål. För att stärka internationellt erfarenhetsutbyte och samarbete mot människohandel stödjer regeringen arbetet i Östersjöstaternas råd Ak- tionsgrupp mot människohandel. Aktionsgruppen är en samverkansmodell för informationsutbyte, kunskapsöverföring och genomförande av gemensamma projekt mot människohandel i . Tabell 5.2 Anslagsutveckling 3.1 Särskilda jämställdhetsåtgärder 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för att stödja projekt och insatser som främjar jämställdhet mellan kvinnor och män. Anslaget kan även användas för vissa administrativa kostnader som är en förutsättning för genomförandet av uppdragen hos berörda myndigheter. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 3.1 Särskilda jämställdhetsåtgärder ingå ekonomiska åtaganden satsas totalt på åtgärder inom jämställdhetsområdet. Erfarenheterna från regeringens jämställdhetssatsning under 20072010 visar att långsiktighet i stödet till olika verksamheter är en viktig förutsättning för måluppfyllelsen. För att säkerställa ett effektivt genomförande av satsningen krävs goda planeringsförutsättningar. Vidare behöver myndigheterna tillräckligt med tid för att förbereda genomförandet i sina verksamheter. Insatser som initieras kan komma att medföra ekonomiska åtaganden under kommande budgetår. Regeringen föreslås därför bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst och högst . Tabell 5.3 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Regeringen anser att fortsatta reformer är nödvändiga för att påskynda utvecklingsarbetet inom områden som är strategiskt viktiga för jämställdhetspolitiken. Fortsatta ekonomiska satsningar bör därför göras . Regeringen föreslår därför att ett anslag på anvisas . beräknas anslaget till . Tabell 5.4 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 3.1 Förändring till följd av: 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 BILAGA Könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser och insynsråd m.m. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 BILAGA Könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser och insynsråd m.m. Könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser och insynsråd............................. Målet är jämn könsfördelning........................................................................................ Statliga myndigheters styrelser och insynsråd 2010..................................................... Den udda platsen oftast till en man..................................................................... Statliga myndigheters ordföranden ..................................................................... Statliga myndigheters styrelser där regeringen endast utser en del av ledamöterna... 70 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 BILAGA Ordförande och ledamöter (exkl. personalföreträdare) i styrelser och insynsråd i statliga myndigheter m.m. där regeringen utser samtliga ledamöter fördelade på departement 2010 och 2009 ............................................................ Ordförande och ledamöter (exkl. personalföreträdare) i styrelser och insynsråd i statliga myndigheter m.m. där regeringen utser samtliga ledamöter fördelade på centrala myndigheter 2010.............................................................. Ledamöter (exkl. personalföreträdare) i styrelser i centrala myndigheter m.m. där regeringen utser en del av ledamöterna fördelade på departement 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 BILAGA Könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser och insynsråd har könsfördelningen i statliga myndighetsstyrelser på central och regional nivå redovisats för att ge möjlighet att följa utvecklingen. Eftersom många styrelser omvandlats till insynsråd redovisas de tillsammans med styrelserna. Bakgrunden är de mål för kvinnorepresentationen i statliga organ som beslutade om med anledning av propositionen Jämställdhetspolitiken inför 90-talet (prop. 1987/88:105, bet. 1987/88:AU17, rskr. 1987/88:364). Det första etappmålet som angavs i propositionen om kvinnor 1992, uppnåddes och redovisades budgetproposition (1992/93:100, bilaga 12, s. 337 f.). Det andra delmålet om kvinnor 1995, uppnåddes i de centrala styrelserna och redovisades i skrivelsen Jämställdhetspolitiken (skr. 1996/97:41, bilaga 2, bet. 1996/97:AU 8, rskr. 1996/97:155). Andelen kvinnor uppgick då till . Slutmålet om kvinnor bland ledamöterna i de statliga myndigheternas styrelser 1998 uppnåddes inte. Målet är jämn könsfördelning Andelen kvinnor bland ledamöterna i de centrala styrelserna har totalt sett utvecklats positivt. senare, 1998, var och insynsråd och gäller förhållanden per . Då uppgick andelen kvinnor i de centrala myndigheternas styrelser och insynsråd till och andelen män till . Det är oförändrat jämfört med . Regeringens satsningar för att ge fler kvinnor förutsättning och verktyg för att ta sig an styrelseuppdrag har varit framgångsrika. Bland ledamöter har så gott som målet kvinnor uppnåtts. Andelen kvinnor bland ordföranden har däremot minskat jämfört med och är tillbaka på som det var . Andelen kvinnor och män i statliga kommittéer redovisas i kommitté- berättelsen. Tabell 1.1 Ordförande och ledamöter (exkl. personalföreträdare) i styrelser och insynsråd i statliga myndigheter m.m. där regeringen utser samtliga ledamöter fördelade på departement 2010 och 2009 Antal, könsfördelning (%) och förändring (procentenheter) 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 BILAGA Tabell 1.2 Ordförande och ledamöter (exkl. personalföreträdare) i styrelser och insynsråd i statliga myndigheter m.m. där regeringen utser samtliga ledamöter fördelade på centrala myndigheter 2010 Antal och könsfördelning (%) Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. för europapolitiska studier; Sieps Myndigheten för utländska investeringar i () : Program- och verksamhets- 5 Ingen ordförande 2010 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 BILAGA Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. utvecklingssamarbete (Sadev) : Program- och forskningsrådet Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll Delegationen för folkrättslig granskning av vapenprojekt vid Myndigheten för samhällsskydd och Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) Myndigheten för internationella adoptionsfrågors insynsråd 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 BILAGA Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 BILAGA Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. Statens tjänstepensions- och grupplivsnämnd Internationella programkontoret för utbildningsområdet 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 BILAGA Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. Statens veterinärmedicinska anstalts insynsråd Lantmäteriet: Marknads- och konkurrensrådet vid Studsvik AB:s anläggningar : Tillsyns- och föreskriftsrådet : Vetenskapliga rådet för biologisk meteorologiska och hydrologiska instituts Patent- och registreringsverkets insynsråd 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 BILAGA Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. Myndigheten för radio och TV: Myndigheten för Radio och TV 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 BILAGA Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens insynsråd Statliga myndigheters styrelser och insynsråd 2010 Av tabell 1.1 och 1.2 ovan framgår att den genomsnittliga könsfördelningen bland de ordinarie ledamöterna (inklusive ordförande) i statliga myndigheters styrelser och insynsråd är oförändrad . Andelen kvinnor är och andelen män . Den genomsnittliga andelen kvinnor varierar mellan de olika departementen. Försvarsdepartement är det departement som ligger lägst med ett genomsnitt på kvinnor. För övriga departement ligger andelen kvinnor i styrelser och insynsråd mellan och .