prop · GZ031d21 · 2011-09-20 00:00:00 — Myndigheten har även uppgifter inom områden. Till följd av detta minskas detta anslag med 2012 och ytterligare 2013 och tills vidare. Anslaget 1:12 Myndigheten för vårdanalys under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ökas med motsvarande belopp. Avsatta medel för områden föreslås således uppgå till sammanlagt 5 miljoner 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 kronor och beräknas uppgå till . De , som finansierat verksamheter som rymts inom det tidigare anslaget 4:3 Bidrag för elektronisk kommunikation utgiftsområde 9 Hälsovård sjukvård och social omsorg, föreslås flyttas till detta anslag. Skälen till detta är att de två anslagen slås ihop . Det förväntas leda till bättre överblick och förutsättningar för användningen av de medel som finansierar de verksamheter som vänder sig till personer med funktionsnedsättning. Sammantaget innebär regeringens förslag att detta anslag ökar med jämfört med . Tabell 7.12 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet . beräknas anslaget till , till respektive år. 7.6.34:3 Bidrag till utrustning för elektronisk kommunikation Anslaget upphör i och med att det slås ihop med anslag 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet. 7.6.44:3 Bilstöd till personer med funktionsnedsättning Tabell 7.13 Anslagsutveckling 4:3 Bilstöd till personer med funktionsnedsättning 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för att finansiera bilstöd till personer med funktionsnedsättning som har rätt till stödet. Bidrag kan lämnas i form av grundbidrag, inkomstprövat anskaffningsbidrag och anpassningsbidrag. Antalet personer som har rätt till bilstöd, omfattningen av fordonets anpassningsbehov, prisutvecklingen på marknaden för anpassning av fordon samt inkomstutvecklingen är de faktorer som framför allt styr utgifterna. Tabell 7.14 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 4:3 Bilstöd till personer med funktionsnedsättning Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 4:3 Bilstöd till personer med funktionsnedsättning . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till vardera . 7.6.54:4 Kostnader för statlig assistansersättning Tabell 7.15 Anslagsutveckling 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för att finansiera kostnader för statlig assistansersättning. Assistansersättning lämnas till personer med omfattande funktionsnedsättning som har behov av personlig assistans för sin dagliga livsföring under i genomsnitt mer än . Personer som innan de fyllt beviljats assistansersättning får behålla ersättningen efter fyllda . Antalet assistanstimmar får däremot inte utökas. Kommunen där den ersättningsberättigade är bosatt ersätter kostnaderna för de första . Genom ersättningen avlastar staten kommunerna kostnader för mer omfattande insatser enligt LSS. Antalet personer som har rätt till assistansersättning, behovets omfattning mätt i assistanstimmar och beviljad ersättning är de faktorer som styr utgifternas storlek. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Omfattningen av personlig assistans och kostnaderna för assistansersättningen har underskattats. När assistansreformen infördes beräknades att varje person skulle beviljas i genomsnitt och att cirka 7 000 personer skulle omfattas av insatsen. hade cirka 16 000 personer assistans med i genomsnitt . Regeringen har beslutat om en rad åtgärder för att få bukt med kostnadsutvecklingen, se avsnitt 7.4.4 Utvecklingen av assistansersättning till personlig assistans. Tabell 7.16 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 21 anvisas under anslaget 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning . beräknas anslaget till 22 , och beräknas anslaget till 23 respektive 24 . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 7.6.64:5 Stimulansbidrag och åtgärder området. Från anslaget utbetalas även statsbidrag Tabell 7.17 Anslagsutveckling 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Ändamålet med anslaget är att genom riktade insatser inom äldreområdet öka de äldres valfrihet, trygghet och självbestämmande inom äldreomsorgen. Medel ges för att stimulera kommuner och landsting att utveckla kvalitén i äldreomsorgen, att höja kompetensen bland äldreomsorgens personal, att öka antalet platser i särskilt boende samt att stimulera fram nya boendeformer för ett tryggt boende för äldre. Medel ges också för att införa förslagen om en nationell värdegrund samt till olika typer av insatser för att öka kunskapen inom äldre- till pensionärs och anhörigorganisationer, samt till kommun- och landstingssektorn i enlighet med överenskommelser med Kommuner och Landsting om evidensbaserad praktik samt prestations- och resultatbaserade statsbidrag. Bemyndigande och ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132015. Skälen för regeringens förslag: Regeringen avser att besluta om bidrag till forskning om äldre som ska administreras av för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) samt investeringsstöd till nybyggnad av och ombyggnad till särskilt boende och trygghetsboende för äldre som ska administreras av . Tabell 7.18 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Regeringens satsningar inom äldreområdet fortsätter. I budgetpropositionen (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:SoU1, rskr. 2009/10:131) beslutade om en särskild satsning på äldreomsorg som bl.a. innebär en anslagsförstärkning för ett program för god äldreomsorg där regeringen stödjer huvudmännen i ett systematiskt förbättringsarbete för att omsätta kunskaper till praktisk handling. Till följd av detta ökar detta anslag 2012 med . Med anledning av ändrade bestämmelser i socialtjänstlagen (2001:453) om personer som vårdar eller stödjer närstående aviserades i budgetpropositionen att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner skulle öka med som anslaget 5:1 (anslag 4:5) Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken skulle minska med motsvarande belopp. Av medlen ska tilldelas för uppdraget att följa upp bestämmelsen och lämna en rapport till regeringen. Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 minskar därför med som detta anslag ökar med motsvarande belopp under dessa år. Regeringen prioriterar i denna proposition bl.a. åtgärder för att möta inbromsningen i ekonomin, åtgärder för varaktigt högre tillväxt och sysselsättning samt åtgärder för att välfärden ska komma alla till del. För att bidra till detta föreslås att vissa anslag minskas. Detta gäller bl.a. anslag 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken som minskas med . Sammantaget innebär regeringens förslag att anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken ökar med jämfört med . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 7.19 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 4:5 Stimulandsbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 1 anvisas under anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . Tabell 7.20 Anslagsutveckling 4:6 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 847 775 tkr prisnivå. 3Motsvarar 847 775 tkr prisnivå. 4Motsvarar 847 775 tkr prisnivå. Anslaget används för Statens institutionsstyrelses (SiS) förvaltningskostnader. SiS är förvaltningsmyndighet för de hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (särskilda ungdomshem) och lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård samt 22 och 23 §§ lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM-hem). Verksamheten är indelad i ungdomsvård, sluten ungdomsvård och missbruksvård. Ungdomsvården och missbrukarvården finansieras till omkring 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 två tredjedelar med avgifter, medan sluten ungdomsvård finansieras helt via myndighetens anslag. SiS har även i uppdrag att initiera och stödja forsknings- och utvecklingsverksamhet inom myndighetens verksamhetsområde. Tabell 7.21 Offentligrättslig verksamhet (som inte får (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Därmed minskas detta anslag med och anslaget 2:24 Linnéuniversitetet: Forskning och forskarutbildning ökas med motsvarande belopp. Tabell 7.23 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 4:6 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. Regeringen bedömer att SiS fullgjort sina åtaganden för . Inriktningen för myndighetens verksamhet bör i stort kvarstå. SiS gjorde ett negativt ekonomisk resultat 2010 med en anslagsförbrukning som översteg tillgängliga medel med . Underskottet har minskat med sedan föregående år. SiS har fortsatt de åtgärder som påbörjades i syfte att uppnå balans mellan utbud och efterfrågan på vårdplatser och skapa större flexibilitet i verksamheten. Regeringen har låtit Statskontoret och utreda SiS finansieringsmodell (S2009/9138/FST, S2010/9059/FST). Regeringen gör bedömningen att finansieringsmodellen för SiS behöver förtydligas i syfte att stärka myndighetens förutsättningar att långsiktigt och effektivt styra verksamheten. De ändamål och verksamheter som avser vid Linnéuniversitetet som finansierats via detta anslag flyttas till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, anslag 2:24 : Forskning och forskarutbildning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 4:6 . beräknas anslaget till , och till 2014 och 2015 beräknas anslaget till respektive . 7.6.84:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Tabell 7.24 Anslagsutveckling 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget ändamål är att finansiera bidrag för utveckling av socialt arbete genom bl.a. satsning på evidensbaserad praktik i , sats- ning för att påskynda utvecklingen av öppna jämförelser och brukarinflytande, satsning på hemlöshet, nya bestämmelser för att stärka förutsättningarna för och uppföljning av den sociala barn- och ungdomsvården samt andra särskilda tillfälliga åtgärder i samma syfte, reformering av försörjningsstödet, bidrag för att utveckla samverkan med idéburna organisationer, bidrag till statistiska undersökningar, bidrag till organisationer som arbetar för utsatta barn och deras familjer, bidrag till organisationer som arbetar för att motverka våld mot kvinnor och barn samt medel för andra insatser i syfte att motverka våld mot kvinnor. Regeringen föreslår i denna proposition en kraftfull satsning på att bl.a. stärka skyddet för barn och ungdomar inom den sociala barn- och ungdomsvården. Förslaget innebär att detta anslag ökas med . Regeringen föreslår vidare att ska avsättas till fortsatt arbete med att motverka hemlöshet och utestängning på bostadsmarknaden. Förslaget innebär att detta anslag ökas med . Regeringen avser att besluta om en proposition avseende dödsfallsutredningar när kvinnor har avlidit med anledning av brott i nära relationer. Till följd av detta minskas anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. med 2011 och föreslås att minskas ytterligare med Anslaget 7:1 under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ökades till följd av detta med och föreslås ökas ytterligare med . administrerar det stöd som utgår i enlighet med förordning (1998:1814) om statsbidrag till organisationer på det sociala området. De medel som utbetalas i enlighet med förordningen kommer från flera anslag. Regeringens ambition är att samla dessa medel på ett anslag och föreslår därför en omfördelning som innebär att detta anslag ökas med . Medlen överförs från anslaget 2:6 Folkhälsopolitiska insatser ett anslag som upphör . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 pågår ett arbete med öppna jämförelser inom olika verksamheter. har ansvar för att utveckla detta arbete som utgör en kärnverksamhet. Regeringen föreslår därför att finansieringen av arbetet flyttas till förvaltningsanslag. Detta anslag minskas därmed med medan anslaget 7:1 ökar med motsvarande belopp. Sammantaget innebär regeringens förslag att anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete ökar med jämfört med . Tabell 7.25 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. . beräknas anslaget till , och till 2014 och 2015 beräknas anslaget till respektive år. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Konventionen om barnets rättigheter är utgångspunkten för regeringens politik för barnets rättigheter. är en del av det internationella system för skydd av de mänskliga rättigheterna som byggts ut och utvecklats , i syfte att garantera den enskilde skydd från ingrepp i de grundläggande friheterna, mot övergrepp samt för att tillgodose grundläggande behov. Regeringens långsiktiga mål är att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive barnets rättigheter, i . All lagstiftning som rör barn ska utformas i överensstämmelse med . Barnrättspolitiken syftar till att ta tillvara och stärka barnets rättigheter och intressen i samhället, med utgångspunkt i . Med barn avses varje flicka och pojke under . Barnrättspolitiken är sektorsövergripande. Detta innebär att barnets rättigheter och intressen ska genomsyra all politik liksom alla verksamheter som berör barn. För att intentioner ska realiseras krävs insatser inom politiken på alla de områden där barn är berörda. Barnrättspolitiken omfattar också vissa frågor som rör internationella adoptioner. Inom ramen för barnrättspolitikens område finns myndigheterna och Myndigheten för internationella adoptionsfrågor. har till uppgift att företräda barns och ungas rättigheter och intressen, driva på genomförandet och bevaka efterlevnaden av . Myndigheten för internationella adoptionsfrågor beslutar om auktorisation av sammanslutningar som förmedlar internationella adoptioner samt utövar tillsyn över dessa sammanslutningar. Vidare ansvarar myndigheten bl.a. för information i frågor om internationella adoptioner. Bidrag till kostnader för internationella adoptioner lämnas under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Tabell 8.1 Utgiftsutveckling inom område 9 Barnrättspolitik 5:2 Myndigheten för internationella adoptionsfrågor 5:3 Insatser för att förverkliga konventionen om 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Målet för barnrättspolitiken är att barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. 8.4.1Övergripande åtgärder för att stärka barnets rättigheter i Nedan presenteras de övergripande åtgärder som regeringen vidtagit för att skapa förutsättningar för genomförandet av barnets rättigheter i både på nationell, regional och lokal nivå. Strategi för att stärka barnets rättigheter i överlämnade regeringen ett förslag till om en strategi för att stärka barnets rättigheter i (prop. 2009/10:232). Regeringen föreslog att strategin ska ersätta den av godkända strategin för att förverkliga i som har gällt (prop. 1997/98:182). godkände den av regeringen föreslagna strategin (betänkande 2010/11:SoU3). Strategin för att stärka barnets rättigheter i utgår från de mänskliga rättigheter som varje barn ska tillförsäkras enligt internationella överenskommelser, särskilt de åtaganden som följer av . Den innehåller nio principer som uttrycker grundläggande förutsättningar och arbetssätt för att stärka barnets rättigheter: omsätta denna kunskap i berörda verksamheter. -Aktörer inom olika verksamheter som rör barn ska stärka barnets rättigheter genom samverkan. -Aktuell kunskap om barns levnadsvillkor ska ligga till grund för beslut och prioriteringar som rör barn. -Beslut och åtgärder som rör barn ska följas upp och utvärderas utifrån ett barnrättsperspektiv. Strategin ska vara en utgångspunkt och vägledning för alla offentliga aktörer på statlig och nivå när de i sina verksamheter ska genomföra och säkerställa barnets rättigheter. Den vänder sig således till , regeringen, statliga myndigheter och förvaltning, landsting och kommuner. Rättsväsendet har i detta sammanhang en viktig roll i att säkerställa barnets rättigheter utifrån gällande lagstiftning. Strategin syftar till att stärka barnets rättigheter inom alla berörda områden och verksamheter på statlig och nivå. De åtgärder som genomförs utifrån strategin kommer att se olika ut för olika aktörer och förändras i takt med samhällsutvecklingen, omvärldsförändringar och kunskapen om barns levnadsvillkor. För regeringens del kommer strategin att vara vägledande för regeringens kommande arbete för barnets rättigheter och för prioriteringarna inom barnrättspolitiken. Kartläggning av svensk lagstiftnings överensstämmelse med Lagstiftningen är statens främsta instrument för -All lagstiftning som rör barn ska utformas i att garantera att barnets rättigheter tillgodoses i -Barnets fysiska och psykiska integritet ska respekteras i alla sammanhang. -Barn ska ges förutsättningar att uttrycka sina åsikter i frågor som rör dem. -Barn ska få kunskap om sina rättigheter och vad de innebär i praktiken. -Föräldrar ska få kunskap om barnets rättigheter och erbjudas stöd i sitt föräldraskap. -Beslutsfattare och relevanta yrkesgrupper ska ha kunskap om barnets rättigheter och verksamheter, beslut och åtgärder som rör det enskilda barnet och barn som kollektiv. All lagstiftning som rör barn ska därför utformas i överensstämmelse med normerna i och andra internationella traktat som reglerar barnets rättigheter som har ratificerat. Regeringen ser ett behov av samlad kunskap inför framtida överväganden och beslut för att genomföra regeringens barnrättspolitik. Regeringen har därför initierat en kartläggning för att belysa svensk lagstiftnings och praxis överens- stämmelse med de i fastslagna rättigheterna. En överenskommelse mellan regeringen och kommuner och landsting om att stärka barnets rättigheter Det är i kommuner och landsting som de allra flesta beslut som påverkar barn fattas, liksom beslut som har direkt inverkan på barns vardag och livssituation. Regeringen har därför ingått en överenskommelse med kommuner och landsting (SKL) i syfte att intensifiera och utveckla arbetet med barnets rättigheter i verksamheter inom kommuner och landsting (S2010/4938/FST). ska bistå SKL i genomförandet av överenskommelsen. Överenskommelsen ska främja ett helhetstänkande i arbetet med barnets rättigheter och syfta till att öka kunskapen om hur barnets rättigheter kan förverkligas i verksamheterna i landsting och kommuner. Överenskommelsen gäller och omfattar kartläggning samt framtagande, genomförande och uppföljning av en handlingsplan för att stärka barnets rättigheter i kommuners och landstings verksamheter. Handlingsplanen ska utgå från och konkretisera strategins principer. Tanken är att handlingsplanen ska vara ett stöd för och ge inspiration till kommuners och landstings arbete med strategin. SKL har genomfört ovan nämnda kartläggning av behov och efterfrågan avseende fortbildning och andra stödinsatser om och dess tillämpning i olika verksamheter som lämnades till regeringen . Tematiska dialoger för ökad samsyn och samordning i barnrättsfrågor Regeringen har tagit initiativ till återkommande temadialoger med , , frivilligorganisationer som arbetar för barnets rättigheter och andra relevanta aktörer utifrån de rekommendationer om hur ytterligare kan stärka barnets rättigheter som kommittén för barnets rättigheter barnrättskommittén lämnade till . Syftet med temadialogerna är att bidra till en ökad samsyn och samordning i frågor som rör barnets rättigheter. Dialogerna är också avsedda att utgöra en 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 grund för regeringens nästa rapportering till barnrättskommittén 2012. hölls två temadialoger om stärkandet av barnets rättigheter genom lagstiftning. Kommuner och landsting har ansvaret för de flesta av verksamheterna som rör barns levnadsvillkor och säkerställandet av deras rättigheter. Det är därför mycket angeläget att samverka på nivå och att utbyta erfarenheter inom den egna verksamheten men även med andra berörda aktörer med utgångspunkt i barnets rättigheter. Regeringen har därför givit ekonomiskt stöd till uppbyggnad och genomförande av , som är ett samarbete mellan , Stiftelsen och vid . Syftet med Barnrättsdagarna är att via tematiserade årliga konferenser sprida kunskap och inspirera till ett fördjupat arbete med att genomföra i kommuner och landsting/regioner. Målgruppen är politiker, tjänstemän och verksamhetsföreträdare i ledande ställning inom både stat, kommun och landsting vars arbete rör barn, men även praktiker och organisationsföreträdare som har intresse av barnrättsfrågor. Medlen avsåg bl.a. bidrag till att sprida information om Barnrättsdagarna, främst genom att utveckla en webbplats. Temat var uppföljning och utvärdering och intresset för dagarna var mycket stort. Ett nytt uppföljningssystem för barnrättspolitiken Regeringen anser att det är av stor vikt att ha tillgång till aktuell kunskap om barns levnadsvillkor och att en central uppgift för barnrättspolitiken är att ge en helhetsbild av barns levnadsvillkor. Det finns ett behov av att utveckla indikatorer och statistisk information för uppföljning av barnrättspolitiken. Det finns en stor mängd uppgifter om barns levnadsvillkor, men uppgifterna är spridda på olika aktörer och samordningen behöver förstärkas ytterligare.