prop · GY03101 · 2011-04-14 00:00:00 — Utgifterna på statens budget är indelade i 27 utgiftsområden. Därutöver ingår även posterna Minskning av anslagsbehållningar (endast vid budgetering), Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto och Kassamässig korrigering på utgiftssidan av statens budget. En större förbrukning än totalt anvisade medel kan finansieras genom att myndigheterna utnyttjar ingående ramöverförings- belopp/anslagssparande eller anslagskredit genom att regeringen beslutar om s.k. medgivet överskridande. 5.3.1Makroekonomiska förutsättningar och beslut Skillnaden mellan utfallet och de beräknade utgifterna på den ursprungliga budgeten, som beslutades av , redovisas i tabell 5.18. Tabell 5.18 Skillnad mellan utfall och budget -20,1 -21,9 -3,6 -0,6 och utlåning i RGK3 -28,6 -4,5 -6,1 -18,0 -48,5 -25,6 -0,7 -22,2 1Utgiftsområden som omfattas av det statliga utgiftstaket. 2Under Övrigt för Utgiftsområden, exkl räntor ingår förändring av anslagsbehållningar enligt ursprunglig budget. 3RGK:s nettoutlåning och en kassamässig korrigeringspost. lägre än i den ursprungliga budgeten. Denna skillnad delas i detta avsnitt upp i tre kategorier; skillnad till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar, skillnad till följd av beslut och skillnad till följd av övriga förklaringsfaktorer. Skillnader till följd av den makroekonomiska utvecklingen Förändrade makroekonomiska förutsättningar medförde att utgifterna blev lägre än budget. Större delen av dessa, härrör från utgiftsområdena exklusive utgifts- område 26 Statsskuldsräntor m.m.. Orsaken är främst lägre öppen arbetslöshet, färre personer i arbetsmarknadspolitiska program samt lägre andel arbetslösa som fick ersättning än beräknat. Utgifterna för Myndigheters m.fl. in- och utlåning i blev lägre främst till följd av valutakursvinster vid omsättning av lån i Riksgälds- kontoret. Skillnader till följd av beslut Utgifter m.m. blev lägre till följd av beslut. Utfallet för utgiftsområdena, exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., blev högre budget. Tabell 5.19 Makroekonomiska förutsättningar från föregående år: BNP (fp) -5,3 KPI (årsgenomsnitt) -0,5 Antal sysselsatta, 16- -3,4 -2,3 -2,4 Personer i åtgärder, -1,2 -0,65 -0,35 3-mån ränta, procent2 5-års ränta, procent -0,8 fp=fasta priser, SB=Statens budget. 2Regeringens prognos i budgeten avser 6-månaders ränta främst på att det på tilläggsbudget beslutades om kapitaltillskott till två bolag, vilket medför att utgifterna för utgiftsområde 24 Näringsliv blev högre än budget. betalades ut till vid bolagets andra nyemission och betalades ut till ett nytt statligt bolag , som ska främja företagande i norra inland. Utgifterna för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen ökade med främst till följd av en extra utbetalning beroende på revidering av . Skillnaden under Myndigheters m.fl. in- och utlåning i (-6,) beror i huvudsak på att regeringen beslutade att inkomsterna av försäljningen av Apoteksbolaget (5,) tillfälligt skulle placeras på konto i Riksgälden i avvaktan på beslut om utdelning till staten. Skillnader till följd av övriga orsaker Utgifter m.m. minskade till följd av övriga orsaker med jämfört med budget. Utgifterna för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg blev lägre. Det beror främst på att utgifterna för tandvård blev lägre än beräknat. Utgifterna för Myndigheters m.fl. in- och utlåning i (Riksgälds- kontorets nettoutlåning) och kassamässig korrigering blev lägre än beräknat. Utfallet för nettoutlåning blev lägre än beräknat. Huvudförklaringarna är dels att behållningarna på räntekontona ökade med mer än beräknat, dels att utlåningen till andra länder endast uppgick till (till ), vilket är lägre än beräknat. Andra bidragande förklaringar till skillnaden är högre inkomster för stabilitetsfonden (-2,) och lägre utlåning för infrastruktur- investeringar (-1,) än beräknat i budgeten. Skillnaden för den kassamässiga korrigeringen på beror bl.a. på EU- betalningar. I avsnitt 5.4 Utfall per utgiftsområde m.m. finns detaljerade kommentarer till skillnaden mellan utfall och anvisade belopp. Skillnaderna per utgiftsområde i förhållande till anvisade medel redovisas i tabell 5.20. En större förbrukning än totalt anvisade medel kan finansieras genom att myndigheterna utnyttjar ingående anslagssparande eller anslagskredit eller genom att regeringen beslutar om s.k. medgivet överskridande. Utgifter m.m. på statens budget uppgick till (5,) I förhållande till totalt anvisat inklusive tilläggsbudget blev utgifterna lägre. Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto (nettoutlåningen) som inte tas upp på tilläggsbudget blev lägre än beräknat, vilket beror på många olika faktorer. Tre faktorer förklarar tillsammans . Den ena är att i statens budget beräknades låna ut till respektive . Något lån har dock inte utbetalats till och väntas inte heller utbetalas längre fram eftersom ekonomiska läge har förbättrats. Lån till betalades ut med . förklaringsfaktor är att värdet på statens lån till , för att återställa valutareserven, har sjunkit med till följd av valutakursförändringar. En tredje förklaringsfaktor är att tillfälligt placerat på ett konto i . Placeringen har gjorts i avvaktan på beslut om en extrautdelning till följd av försäljningen av 465 apotek . I avsnitt 5.4.29 Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto redovisas ytterligare förklaringsfaktorer. Utgifterna för de 27 utgiftsområdena blev (2,) (ursprunglig budget och tilläggsbudget) blev utgifterna lägre. Utfallet för utgiftsområdet 14 Arbetsmarknad och arbetsliv uppgick till , vilket är (22,) lägre än budget. Arbetslösheten och därmed utgifterna för arbetslöshetsersättningen blev lägre än vad som beräknades Utgifterna för utgiftsområde 9 sjukvård och social omsorg blev 56 kronor, vilket är (4,) lägre beräknades stödet för tandvårdsförmåner öka, men i stället minskade utnyttjandet jämfört med . Högre utgifter än anvisat i statens budget blev det främst inom utgiftsområde 24 Näringsliv där utfallet blev , 3 002 miljoner (56,) högre än anvisat i den ursprungliga budgeten. Orsaken till det högre utfallet är dels att tillfördes det nybildade riskkapitalbolaget som ska förbättra finansieringssituationen för företag i norra inland, dels på svenska statens deltagande i nyemission i med i syfte att stärka bolagets kronor på tilläggsbudget. för utgiftsområde 8 Migration blev utfallet högre än beräknat i budgeten. Utgifterna på utgiftsområdet blev , (23,) högre än anvisat i statens budget. De högre utgifterna beror främst på att antalet asylsökande blev högre än vad som ursprungligen beräknades i budgeten. För att finansiera de ökade utgifterna anvisades på tilläggsbudget. Tabell 5.20 Utgifter m.m. på statens budget 2010 Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och Kultur, medier, trossamfund och bostadsförsörjning, byggande samt Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Myndigheters m.fl. in- och utlåning i Summa utgifter m.m. på statens budget Anm.: Med statens budget avses här den ursprungliga budgeten antagen av , exkl. tilläggsbudget har det gjorts indragningar av med jämfört med . De 30 största indragningarna svarar för av totalbeloppet . I tabell 5.21 särredovisas samtliga indragningar som är större än . Båda dessa indragningar avser indragning av anslagssparande. Tabell 5.21 Indragningar 2010 Stimulansbidrag och åtgärder inom Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Bidrag till arbetslöshetsersättning och Utveckling av skolväsende, Fortbildning av lärare och Särskilda utgifter inom universitet och Sanering och återställning av Stöd för konvertering från Intervention och exportbidrag för Avgiften till Europeiska unionen Med bemyndigande får regeringen besluta att ett ramanslag får överskridas, om detta är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av beslutat ändamål med anslaget ska kunna uppfyllas. Regeringen beslutade om tre medgivna överskridanden . Tabell 5.22 Medgivna överskridanden Medgivet över- Utnyttjat medgivet I statens budget anvisades på det under utgiftsområde 8 Migration upp- förda anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostna- der. På tilläggsbudget anvisades ytterligare . Regeringen medgav att anslaget fick överskridas med (regeringsbeslut ). Hela anslagskrediten på utnyttjades. Av det medgivna överskridandet utnyttjades . I statens budget anvisades på det under utgiftsområde 24 Näringsliv upp- förda anslaget 1:12 : Finansiering av likvidatorer. Regeringen medgav att anslaget fick överskridas med (regeringsbe- slut ). Hela anslagskrediten på utnyttjades. Nästan hela det medgivna överskridandet utnyttjades också. Med begränsningsbelopp avses en minskning av totalt tillgängliga medel som får disponeras un- der året utan att anvisade anslagsmedel minskas eller dras in. Regeringen anger i regleringsbrev att myndigheten får använda eller disponera högst ett angivet belopp. har reger- ingen främst beslutat om begränsningsbelopp inom utgiftsområde 1 . Tabell 5.23 Utgiftsbegränsande åtgärder 2010 Genom en ändring i re- gleringsbrev beslutade regeringen för anslaget 1:4 m.m att högst av anslagssparandet fick användas. I följande avsnitt presenteras utfallet per utgifts- område närmare. Tabellerna visar utfallet på de största anslagen inom utgiftsområdet. De visar även anslag vars utfall avviker från budgeten . Anslag som anvisats visas om utfallet avviker . Anslagen redovisas under de utgiftsområden de tillhör i budgeten . Tabellen innehåller följande beloppsuppgifter: anvisat i statens budget 2010, tilläggsbudget 2010, utfall , skillnad mellan statens budget och utfall , skillnad mellan statens budget och utfall i procent samt utfall . Efter tabellen kommenteras skillnaden mot statens budget, totalt och för vissa anslag. Anslag med de beloppsmässigt största skillnaderna kommenteras. I vissa fall kommenteras skillnaderna mot tilldelade medel. Med tilldelade medel avses här summan av ingående ram- överföringsbelopp, anvisade medel på statens budget och tilläggsbudget, medgivna över- skridanden samt indragningar. Avslutningsvis jämförs utfallet för utgiftsområdet med utfallet . De beloppsmässigt största skillna- derna per anslag kommenteras. Efter de 27 utgiftsområdesavsnitten redogörs på liknande sätt för posterna Förändring av an- slagsbehållningar, Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto och Kassa- mässig korrigering, vilka ingår på budgetens utgiftssida. Avslutningsvis redovisas även Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. En mer utförlig redovisning av samtliga anslag finns i bilaga 6 Specifikation av utgifter på statens budget 2010. -6,0 -0,9 Allmänna val och demokrati -10,2 Kungliga hov- och slottsstaten -3,2 -3,7 Utgiftsområdet omfattar utgifter för statschefen, och . Även utgifter för länsstyrelserna, allmänna val och stöd till politiska partier ingår i utgiftsområdet. Utfallet uppgick till och var därmed (3,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Utfallet för anslaget 4:1 m.m. kronor lägre än anvisat i Det beror framför allt på en lägre aktivitetsnivå under valår, effektiviseringar och omställningar av organisationen och återhållsamhet i verksam- heten för att klara kommande omräkningstal för priser och löner. I vårtilläggsbudgeten tillfördes anslaget , dels för att kompensera kostnaden som den förändrade växelkursen för den svenska kronan hade medfört för utrikesrepresentationen, dels för att finansiera utredningsverksamhet. I hösttilläggs- budgeten tillfördes anslaget ytterligare för avvecklingskostnader för ett antal utlandsmyndigheter. Vidare har nya villkor för utlandsstationerad personal på utlandsmyndigheterna införts till följd av ändrad skattelagstiftning, vilket höjt ersättnings- nivåerna. överfördes ansvaret för bl.a. djurskyddskontrollen från kommunerna till länsstyrelserna. Genomförandet av reformen, i syfte att få en kvalitetssäkrad och likvärdig djurskyddskontroll i hela landet, försenades på grund av medelsbrist. anvisades därför anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. blev utfallet för utgiftsområdet (4,) lägre än 2009. Utgifterna på anslaget 4:1 m.m. blev (7,) lägre främst på grund av ordförandeskapet i EU . Utgifterna på anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. blev lägre än 2009. överfördes verksamhet avseende yrkesmässig trafik och körkort till Transportstyrelsen. Till över- fördes verksamheten för social tillsyn. Dessa förändringar avser samtliga länsstyrelser. Utfallet på anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati blev högre än föregående år. Det avser kostnader för de allmänna valen 2010 till , kommun- och . 5.4.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Tabell 5.25 UO 02 Samhällsekonomi och finansförvaltning -0,4 -4,5 -7,0 -0,1 -0,2 Utgiftsområdet omfattar utgifter för allmän offentlig förvaltning inklusive utgifter för de statliga tjänstepensionerna. Utfallet uppgick till och blev därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Utfallet för anslaget 1:5 Statliga tjänste- pensioner m.m. blev , vilket är lägre än anvisat i budgeten. Det är främst kostnaden för statliga grupplivförmåner och premiebefrielser som har blivit lägre. Utfallet för anslaget 1:9 Statistiska central- kronor lägre än budget. kronor för att påskynda arbetet med att säkerställa en god kvalitet i statistikprodukter, då det visat sig att det funnits kvalitetsbrister i statistiken. Utfallet för anslaget 1:11 blev , vilket i stort sett är samma belopp som i den ursprungliga budgeten. På tilläggsbudget anvisades sammanlagt främst för att stärka regelverket och intensifiera arbetet med tillsynen av de finansiella företagen och marknaderna. Det gäller arbete både på internationell nivå och inom EU för att minska risken för allvarliga finansiella kriser. Vidare måste åtgärder vidtas för att bättre ska leva upp till internationella regelverk och för att stärka samordningsfunktionen för åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. På tilläggsbudget tillfördes ett nytt anslag 1:16 Finansmarknadsforskning med . I budgetpropositionen anför regeringen att denna summa ska anvisas för finansmarknadsforskning. Verket för innovationssystem () har fått i uppdrag att genomföra en långsiktig satsning på denna forskning. har beslutat att fördela medlen för att bland annat möjliggöra centra för fiansmarknadsforskning vid i , och Ekonomihögskolan vid . För utgiftsområdet blev utfallet (1,) högre än 2009. Utgifterna på anslaget 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. ökade med (1,). Det beror på att såväl förmånsutbetalningarna som antalet förmånstagare har ökat . 5.4.3Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Tabell 5.26 UO 03 Skatt, tull och exekution -3,7 -5,2 -1,2 -3,6 Utgiftsområdet utgörs av beskattning, uppbörd av skatt, tull och avgifter samt verkställighet och indrivning av skatter och avgifter. Utfallet uppgick till och blev därmed (3,) lägre än vad som anvisades i statens kronor lägre än anvisat i den ursprungliga budgeten. Anslaget hade ett negativt ingående överföringsbelopp på . En väsentlig orsak var tillkommande ofinansierade arbetsuppgifter . Resultatet blev en återhållsam rekrytering och en allmän åtstramning av utgifterna . anvisades anslaget två belopp på tilläggs- budget om sammanlagt . började utfärda id- kort och efterfrågan har varit större än väntat För att skulle kunna utfärda id-kort på ett effektivt sätt tillfördes för detta ändamål. Till följd av nya arbetsuppgifter och större ärendevolymer än beräknat anvisades ytterligare i hösttilläggsbudgeten för att säkerställa att skulle kunna genomföra verksamheten. Anslaget 1:2 anvisades på tilläggsbudget. Arbetet mot organiserad brottslighet har stärkts och nya underrättelsecentra har inrättats i vilka förväntas delta. För utgiftsområdet blev utgifterna (0,) lägre än 2009. Skatte- verkets kostnader minskade med (1,). Utöver ovan nämnda förklaring så beror det lägre utfallet bl.a. på ökade intäkter från AP-fonderna och premiepensionssystemet. Tabell 5.27 UO 04 Rättsväsendet -1,4 -2,0 -0,9 -1,0 Utgiftsområdet omfattar bl. a. myndigheter inom polisväsendet, domstolsväsendet, åklagar- väsendet, kriminalvården samt anslaget för rättsliga biträden. Utfallet uppgick till och blev därmed (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. har stora satsningar gjorts på rättsväsendet. uppnåddes regeringens mål om 20 000 poliser, vilket är fler än haft. Antalet åklagare och domare är också högre än . Även Kriminalvården har fått kraftiga resursförstärkningar. På anslaget 1:1 anvisades på tilläggsbudget. överfördes från anslagen 1:2 Studiemedel m.m. och 1:3 Studiemedelsräntor m.m., under utgiftsområde 15 Studiestöd, till polisorganisationens anslag och anslaget minskades dessutom med för att finansiera ökningen av det uppförda anslaget 2:1 under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Antalet platser på polisutbildningen ökade under , vilket innebar att studiemedelskostnaderna ökade. Detta finansierades genom att medel från polisorga- nisationens anslag överfördes till anslagen för studiemedel och studiemedelsräntor. minskade behovet av antalet utbildnings- platser på polisutbildningen, eftersom målet om 20 000 poliser uppnåtts. Antagningen av sökande till utbildningen har anpassats för att bibehålla denna nivå. antogs 140 polisaspiranter jämfört med de 1 708 som antogs 2008. blev utgifterna för Rättsväsendet (5,) högre än 2009. För anslaget 1:1 blev utgifterna (5,) högre än föregående år. Ökningen beror huvudsakligen på ökade personalkostnader till följd av att antalet årsarbetskrafter inom polisväsendet har ökat. Utgifterna på anslaget 1:6 Kriminalvården har ökat med (5,), vilket till stor del beror på att nya anstalter, häkten och avdelningar har tagits i bruk. Vad gäller övriga delar av rättsväsendet har utgifterna även ökat på bland annat anslagen 1:12 Rättsliga biträden m.m. (), 1:5 domstolar () och 1:3 Åklagar- myndigheten (). 5.4.5Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Tabell 5.28 UO 05 Internationell samverkan Bidrag till vissa internationella organisationer Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet -12,6 -1,9 Utgiftsområdet omfattar frågor som gäller förhållande till och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Utfallet uppgick till och var därmed () högre än vad som anvisades i statens budget. I statens budget anvisades för anslaget 1:1 Bidrag till vissa internationella organisationer. Utfallet blev , vilket är 64 miljoner kronor högre än beräknat i statens budget. Anslaget höjdes med på tilläggsbudget. Skälet till ökningen var att bidrag till () fredsbevarande operationer blev högre än väntat. Utgifterna för utgiftsområdet blev () högre än 2009. Utfallet för anslaget 1:1 Bidrag till vissa internationella organisationer blev högre än 2009, vilket beror på de ökade bidragen till FN:s fredsbevarande operationer. 5.4.6Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Tabell 5.29 UO 06 Försvar och samhällets krisberedskap Anskaffning av materiel och anläggningar -4,8 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel -12,6 -13,1 Gemensam radiokommunikation för skydd och -11,0 -14,4 industrifrågor och exportstöd m.m. -13,4 Ersättning för räddningstjänst m.m. -77,7 -1,1 Utgiftsområdet omfattar utgifter för försvar, samhällets krisberedskap, strålsäkerhet och elsäkerhet. Utfallet uppgick till och var därmed (0,) högre än vad som anvisades i statens budget. Utfallet på anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap blev , vilket är högre än anvisat i budgeten. Det innebär att Försvarsmakten har utnyttjat anslagssparandet . Utfallet på anslaget blev högre bland annat för att vissa omstrukturerings- och avvecklings- kostnader med anledning av uppsägningar till följd av internationell arbetsskyldighet blev högre an beräknat. Utfallet för anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar blev , 524 miljoner lägre än anvisat på statens budget. Utfallet på anslaget 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar blev , 422 miljoner högre än vad som anvisades i budgeten. finns två anslag för försvarsmateriel på statens budget. försvarsmateriel på samma anslag. Försvarsmakten har fortsatt kvalitetssäkringen av vilken verksamhet som ska definieras som anskaffning respektive vidmakthållande och därmed redovisas under respektive anslag. I vårtilläggsbudgeten minskades med anledning av denna kvalitetssäkring de anvisade medlen på anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar med som anslaget 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar ökades med . Utfallet för anslaget 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser blev (12,) lägre än anvisat på statens budget. Det beror främst på att regeringen beslutat om Utfallet på anslaget 2:1 blev (13,) lägre Det medför att det utgående anslagsspa- randet på anslaget blev . Det stora anslagssparandet beror i huvudsak på till- förda medel av engångskaraktär, till exempel en- gångstilldelning av anslag för räntekostnader på förskott till leverantörer, vitesersättningar för försenad leverans av kombinationsfartyg, försäk- ringsersättningar efter flygplansolycka och in- täkter vid försäljning av fartyg. Anslagssparandet beror även på lägre kostnader för drift, under- håll, avskrivningar och ränta med anledning av att vissa fartyg inte är levererade och tagna i pro- duktion. På tilläggsbudget anvisades anslaget med anledning av att har beslutat att införa en fast gräns för sjöfylleri (prop. 2009/10:76, bet 2009/10:CU14, rskr.2009/10:238). De nya reglerna trädde i kraft . Utgifterna för anslaget 2:5 Gemensam radio- kommunikation för skydd och säkerhet blev () högre än anvisat på budgeten. Anslaget ska bland annat finansiera underskottet i den avgiftsfinansierade så kallade rakelverksamheten och hade ett ingående över- föringsbelopp på . Rakelsy- stemet är nationella kommunikations- system för samverkan och ledning. Det har byggts ut i hela för att stärka samhällets krishanteringsförmåga och för att underlätta den dagliga kommunikationen hos organisationer som arbetar med allmän ordning, säkerhet och hälsa. Det utgående överföringsbeloppet 2010 blev och är hänförligt till att driftsättningen av stora investeringar skett se- nare än beräknat vilket medförde lägre kostnader och därmed mindre behov av underskottsfinan- siering med anslag. Underskott som finansierats med anslag uppgår till 2010. Anslaget 1:9 anvisades 50 miljoner på tilläggsbudget för att säkerställa tillgången på nationell vetenskaplig expertkompetens avseende kemiska, bakteriolo- giska, radiologiska och nukleära stridsmedel (CBRN-stridsmedel). Utgifterna för detta upp- gick till . blev utgifterna för utgiftsområdet (8,) högre än fö- regående år. Utfallet på anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap ökade med (8,) jämfört med föregående år. Framförallt är det personalkostnader och mate- rielunderhållskostnader som ökat. Försvars- makten har cirka 1 500 fler årsar- betskrafter redovisade än 2009. Merparten av dessa avser personalkategorin gruppbefäl, solda- ter och sjömän, vilket är en följd av det nya sy- stemet med ett anställt försvar som innebär att personalrelaterade verksamhetskostnader ökar. Utfallet på anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar ökade med 1 725 miljoner kro- nor (20,) i enlighet med fastställd inve- steringsplan. Utfallet på anslaget 1:2 Fredsfrämjande för- bandsinsatser ökade med (37,), främst med anledning av ökad ambitionsnivå och högre kostnader avseende in- satsen i . 5.4.7Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Tabell 5.30 UO 07 Internationellt bistånd -1,5 -1,3 Utgiftsområdet omfattar internationellt utveck- lingssamarbete och reformsamarbete i Östeu- ropa. Utfallet uppgick till och var därmed (1,3 pro- cent) lägre än vad som anvisades i statens bud- get.