prop · GZ031d2 · 2011-09-20 00:00:00 — Offentliga sektorns skatteintäkter..................................................... Skatt på arbete..................................................................................... Skatt på kapital .................................................................................... Skatt på konsumtion och insatsvaror................................................. Inkomster på statens budget .............................................................. Ändrad redovisning av inkomsttitlar................................................. 7.3Jämförelse med prognosen ekonomiska vårproposition och uppföljning av statens budget och 7.3.1Jämförelse med prognosen ekonomiska Uppföljning av statens budget ............................ Utgifterna på statens budget och takbegränsade utgifter Utvecklingen av de takbegränsade utgifterna 20112015 8.2Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med års Nya föreslagna och aviserade reformer för 20122015 .................... 8.2.2Övriga utgiftsförändringar jämfört med ekonomiska Pris- och löneomräkning .................................................................... 8.3Uppföljning av utgifterna på statens budget och takbegränsade Det ekonomiska läget i kommunsektorn ......................................................... Inledning och förutsättningar ............................................................ konsumtion i löpande priser........................................... Finansiellt sparande och ekonomiskt resultat i kommunsektorn.... Kommunalt finansierad produktion av varor och tjänster ............... konsumtion och kostnader i fasta priser ....................... Kommunalt finansierad sysselsättning............................................... Demografi och kostnader i skola och omsorg................................... 9.7Beräkningarna i budgetpropositionen jämfört med beräkningarna ekonomiska vårproposition....................... Den offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskuld ............ Utgifts- och inkomstförändringar...................................................... Den offentliga sektorns finanser ........................................................ Kommuner och landsting.................................................................... Den ekonomiska ställningen och skuldutvecklingen........................ Den ekonomiska ställningen............................................................... Jämförelse med ekonomiska vårproposition....................... 10.4.1Den offentliga sektorns finanser jämfört med års 10.4.2Statens budgetsaldo jämfört med ekonomiska 10.5Finansiellt sparande i EU, och samt bruttoskuld i EU-länderna.................................................................. Lån, garantier och beställningsbemyndiganden ................................................ Finansiering av anläggningstillgångar och rörelsekapital.................. Bemyndigande att överskrida anslag .................................................. Granskning av finanspolitiken och ekonomisk styrning.................................. Granskning av finanspolitiken............................................................ EU 2020 och den europeiska terminen .............................................. Den finansiella styrningen .................................................................. Rätt utbetalningar från välfärdssystemen........................................... Intern styrning och kontroll samt internrevision.............................. Översyn av vissa bestämmelser i budgetlagen ................................... Bilaga 1 Specifikation av budgetens utgifter och inkomster Bilaga 2 Tabellsamling makroekonomisk utveckling och offentliga finanser Bilaga 3 Ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män Bilaga 4 Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen (bilaga till avsnitt 6.2, 6.3, 6.9, 6.15, 6.17.1 och 6.18) Bilaga 5 Höjd beloppsgräns för avdrag för resor och Höjt schablonavdrag vid andrahandsuthyrning av bostäder (bilaga till avsnitt 6.4 och 6.17.2) Bilaga 6 Justering av procentsats för förskott av egenavgifter (bilaga till avsnitt 6.6) Bilaga 7 Sänkt skatt på restaurang- och cateringtjänster (bilaga till avsnitt 6.11) Bilaga 8 Investeringssparkonto och ändrad beskattning av kapitalförsäkring (bilaga till avsnitt 6.13) Bilaga 9 Ändrade skatteregler för investeringsfonder och deras andelsägare (bilaga till avsnitt 6.14) Bilaga 10 Skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet (bilaga till avsnitt 6.16) Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Totala skatteintäkter jämfört med prognosen i vårpropositionen ........ Bruttoeffekter av ändrade skatte- och avgiftsregler.............................................. Skatt på arbete ......................................................................................................... Faktisk och underliggande utveckling av kommunernas skatteunderlag ............ Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomster på statens budget.................. Fastighetsskatt och fastighetsavgift .................................................... Skatt på konsumtion och insatsvaror..................................................................... Antaganden och förändringar jämfört med ekonomiska Aktuell prognos jämfört med ekonomiska vårproposition samt Förändring av totala skatteintäkter till följd av regeländringar, bruttoeffekter i förhållande till föregående år................................................... Utgifter på budgetens utgiftsområden och takbegränsade utgifter Utgifter per utgiftsområde 20102015 .................................................................. Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år....................... Generella statsbidrag till kommunsektorn 20092015 jämfört med Utgiftsförändringar 20112015 i förhållande till föregående år till följd av tidigare beslutade, aviserade och föreslagna reformer och Helårsekvivalenter, , i vissa ersättningssystem ........................................ Volymer inom olika transfereringssystem ............................................................. Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med ekonomiska Förändring av utgiftsramar 20122015 jämfört med ekonomiska föreslagna och aviserade utgiftsförändringar ................................................ Pris- och löneomräkning ........................................................................ Takbegränsade utgifter och statsskuldsräntor m.m. 2011................................... Beräknad förändring av anslagsbehållningar 2011............................................... Löner, arbetade timmar och lönesumma................................................................ Skatter och statsbidrag............................................................................................ Årlig förändring av statsbidrag enligt nationalräkenskaperna.............................. Totala utgifter för kommuner och landsting ......................................................... 9.6 konsumtion och kostnader i fasta priser ........................................... 9.7 Antalet arbetade kommunfinansierade timmar .................................................... 9.8 Kommunfinansierad sysselsättning ....................................................................... 9.9 Budgetpropositionen i förhållande till ekonomiska Föreslagna utgifts- och inkomstförändringar 20112015, effekt på offentliga sektorns finansiella sparande ............................................................ Utgifts- och inkomstförändringar 20102015 i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt föreslagna och aviserade reformer och finansieringar, effekt på offentliga sektorns finansiella Den konsoliderade offentliga sektorns finanser................................................. Skatter och avgifter............................................................................................... Den offentliga sektorns utgifter .......................................................................... Statens inkomster och utgifter............................................................................. Statens finansiella sparande och budgetsaldo...................................................... Statens budgetsaldo 20102015 ........................................................................... Statens budgetsaldo samt justering för större engångseffekter 20102015...... Inkomstindex, balanstal och balansindex.......................................................... Den offentliga sektorns tillgångar och skulder................................................. Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet ............................................. Statsskuldens förändring 20102015................................................................. Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld och bidrag till Offentliga sektorns inkomster och utgifter. förändringar jämfört med ekonomiska vårproposition..................... Offentliga sektorns finansiella ställning. års ekonomiska vårproposition ......................................................................... Förändring av statens budgetsaldo 20112015 jämfört med års Investeringslån och låneramar 20022011........................................................... Övriga kreditramar 2012 ...................................................................................... Garantiramar och utfärdade garantier ................................................................. Anslag vars ändamål 2012 omfattar garantiverksamhet ..................................... Sammanfattande redovisning av beställningsbemyndiganden avseende Arbetade timmar, timlön och lönesumma ............................................................. Transfereringsinkomster som andel av underlaget för skatt på arbete................. Antal personer som betalar statlig inkomstskatt .................................................. Kapitalvinster, aktieprisindex och fastighetsprisindex.......................................... Skatt på företagsvinster........................................................................................... Hushållens konsumtion i löpande priser och underliggande intäkter från Utgifter för arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiska program samt antalet helårsekvivalenter i arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiska program 20102015................................................... Utgifter för sjuk- och rehabiliteringspenning och sjuk- och aktivitetsersättning samt antalet helårsekvivalenter i sjuk- och rehabiliteringspenning och sjuk- och aktivitetsersättning 20102015 ............ Skillnad mellan utgiftsprognos och ursprungligt anvisade medel på statens budget för vissa utgiftsområden............................................. Skatteintäkter och statsbidrag 20022015 ............................................................. Konsumtionen i löpande priser .............................................................................. Utvecklingen av det ekonomiska resultatet före extraordinära poster i kommuner och landsting.................................................................................... konsumtion och kostnader i fasta priser............................................ Antal arbetade kommunfinansierade timmar ........................................................ Kommunalt finansierad sysselsättning och sysselsättning i kommunsektorn .... Kommunfinansierad sysselsättning som andel av totala sysselsättningen i Styckkostnader i förskola, grundskola, gymnasieskola och äldreomsorg ........... Antalet barn och kostnader i förskolan ............................................................... Elevantal och kostnader i ................................................................ Elevantal och kostnader i gymnasieskolan .......................................................... Antalet äldre och kostnader i äldreomsorgen...................................................... Den offentliga sektorns finansiella sparande....................................................... Inkomster och utgifter.......................................................................................... Statens budgetsaldo 20002015............................................................................ Inkomstindex och balansindex............................................................................. Utvecklingen av kommunsektorns inkomster och utgifter samt finansiella Bidrag till förändringen av den offentliga sektorns förmögenhet...................... Den offentliga sektorns tillgångar och skulder ................................................... Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet................................................ Statsskuldens utveckling 20002015.................................................................... 10.10 Den konsoliderade bruttoskulden...................................................................... Den offentliga sektorns finansiella sparande i EU, och ................ Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld i EU................................ 11.1 Myndigheternas investeringslån juni 2001juni 2011 ........................................ Det dämpade konjunkturläget medför att skatteintäkterna 2011 och 2012 ökar betydligt långsammare än 2010. År 20132015 väntas skatteintäkterna öka snabbare igen i takt med att konjunkturåterhämtningen tar fart. Jämfört med prognosen ekonomiska vårproposition har de totala skatteintäkterna reviderats ned med 20112015. Det beror till övervägande del på konjunkturavmattningen i svensk ekonomi. En ökad finansiell oro och en svagare internationell utveckling leder till att tillväxten i svensk ekonomi dämpas kraftigt . Det för med sig en betydligt långsammare ökning av skatteintäkterna 2011 och 2012 jämfört med den starka ökningen 2010. En dämpad privat konsumtion och en tydlig inbromsning i ökningen av antalet arbetade timmar leder till att mervärdesskatteintäkterna och intäkterna från skatt på arbete endast ökar svagt. Den låga tillväxten leder i kombination med den ökade finansiella oron dessutom till lägre intäkter från skatt på kapital. I takt med att konjunkturåterhämtningen åter tar fart ökar skatteintäkterna starkare igen . Diagram 7.1 visar utvecklingen av de totala skatteintäkterna från 19992015. Diagram 7.1 Totala skatteintäkter Årlig förändring i procent Årlig förändring, i procent Källor: och egna beräkningar. Jämfört med prognosen ekonomiska vårproposition har tillväxtutsikterna för svensk ekonomi reviderats ned betydligt, vilket har fört med sig stora revideringar i prognosen för de totala skatteintäkterna. Försvagningen på arbetsmarknaden, med en betydligt lägre tillväxt i antalet arbetade timmar, leder till lägre utbetalda löner och lägre intäkter från skatt på arbete jämfört med bedömningen i vårpropositionen. bedöms bolagsskatteintäkterna och intäkterna från skatt på hushållens kapitalvinster bli lägre . Vidare har ett lägre ränteläge i ekonomin lett till att intäkterna från avkastningsskatten har reviderats ned. Hushållens konsumtion har reviderats ned betydligt, vilket leder till lägre intäkter från mervärdesskatt. Därtill leder förslaget i denna proposition om sänkt mervärdesskatt för restaurang- och cateringtjänster till att intäkterna blir lägre . Sammanlagt har de totala skatteintäkterna reviderats ned med 20112015 jämfört med prognosen i vårpropositionen (se tabell 7.1). Tabell 7.1 Totala skatteintäkter jämfört med prognosen i Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källor: och egna beräkningar. I tabell 7.2 finns en sammanställning av de beräknade effekterna av regeländringarna på skatteområdet . I tabellen visas den årligt tillkommande intäktsförändringen till följd av ändrade skatteregler. Beloppen är periodiserade bruttoeffekter, dvs. de anger storleken på den initiala skatteändringen. I avsnitt 6.21 finns en utförlig förklaring av hur de offentligfinansiella effekterna redovisas. Tabell 7.2 Bruttoeffekter av ändrade skatte- och avgiftsregler Miljarder kronor i förhållande till föregående år Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källa: Egna beräkningar. beräknas de totala skatteintäkterna bli ca lägre till följd av ändrade skatteregler. Intäkterna från skatt på konsumtion bedöms bli lägre till följd av förslaget om sänkt mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster. Intäkterna från skatt på kapital beräknas bli högre 2012 till följd av förslaget om schablonbeskattning av andelsägare i fonder och införandet av investeringssparkonton. De ändrade reglerna för beskattning av investeringsfonder medför att skatteintäkterna från skatt på kapital beräknas bli lägre 2013. I tabell 7.12 finns en mer detaljerad uppställning av bruttoeffekterna av regeländringarna på skatteområdet 20062015. Regeringens förslag: Den beräkning av inkomsterna på statens budget som sammanställts i bilaga 1 avsnitt 2 godkänns. Utvecklingen på arbetsmarknaden är viktigast för hur skatteintäkterna utvecklas Skatteintäkterna från företags- och kapitalvinster är de intäkter som uppvisar störst variation mellan åren. Det är också för dessa skatter som prognososäkerheten normalt är störst på kort sikt. är det emellertid utvecklingen på arbetsmarknaden som är viktigast för hur skatteintäkterna utvecklas, eftersom av intäkterna utgörs av skatt på arbetsinkomster. För att illustrera känsligheten hos beräkningarna av skatteintäkterna kan nämnas att en ökning av antal arbetade timmar ökar skatteintäkterna från skatt på arbete med . En ökning av hushållens konsumtion (och bibehållen sammansättning) ökar mervärdesskatteintäkterna med . Skatt på arbete kan delas in i direkta och indirekta skatter. De direkta skatterna består av och statlig inkomstskatt, allmän pensionsavgift, skattereduktioner samt artistskatt. De indirekta skatterna på arbete består av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Intäkterna från skatt på arbete beräknas uppgå till av de totala skatteintäkterna 2012. Tabell 7.3 Skatt på arbete Miljarder kronor om inte annat anges Utveckling (%) -4,6 Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från skatt på arbete väntas öka (se tabell 7.3). uppgår intäkterna från skatt på arbete till av BNP, vilket är en minskning jämfört med (se tabell 7.9). Utbetalda löner, dvs. lönesumman, utgör av underlaget för skatt på arbete. Det innebär att förändringen av antalet arbetade timmar och timlönen är av störst betydelse för utvecklingen av skatteintäkterna. Resterande del av skatteunderlaget består av skattepliktiga transfereringar till hushållen. beräknas lönesumman växa (se diagram 7.2), vilket är mer än 2010, då ökningstakten var . Till följd av den tillfälliga konjunkturavmattningen väntas lönesummans tillväxt växla ned till 2012. Återstoden av prognosperioden (2013 2015) växer lönesumman med i genomsnitt . Skillnaden i ökningen av lönesumman mellan olika år beror främst på skillnaden i utvecklingen av antalet arbetade timmar (se diagram 7.2). Diagram 7.2 Arbetade timmar, timlön och lönesumma Anm.: Den redovisade timlönen är beräknad enligt Källor: och egna beräkningar. År 20122015 beräknas timlönen öka med i genomsnitt , medan antalet arbetade timmar ökar med i genomsnitt . En mer utförlig beskrivning av utvecklingen av antalet arbetade timmar och av timlönen finns i avsnitt 5.4 och 5.5. Transfereringarna till hushållen ökar igen Prognosen för transfereringarna till hushållen baseras dels på utvecklingen av antalet pensionärer, sjukskrivna och arbetslösa, dels på löne- och prisutvecklingen, eftersom de flesta ersättningarna är kopplade till inkomst- och prisbasbelopp. Transfereringarna till hushållen väntas öka något som andel av skatteunderlaget 2012 (se Den ökade andelen förklaras dels av de försämrade arbetsmarknadsutsikterna, vilket ökar arbetsmarknadsersättningarna, dels av att pensionerna ökar starkt i förhållande till lönesumman 2012. År 20132015 minskar andelen transfereringar något, framför allt till följd av att läget på arbetsmarknaden åter förbättras och att pensionerna väntas växa något långsammare än lönesumman. En mer utförlig beskrivning av utvecklingen av transfereringarna till hushållen finns i avsnitt 8.1.2. Diagram 7.3 Transfereringsinkomster som andel av underlaget för skatt på arbete Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från inkomstskatt väntas öka . beräknas det kommunala skatteunderlaget öka (se tabell 7.5). Att skatteunderlaget har en lägre ökningstakt 2011, trots att de utbetalda lönerna ökar mer 2011 än 2012, beror på det höjda grundavdraget för pensionärer. Den underliggande utvecklingen av skatteunderlaget, dvs. utvecklingen justerad för regeländringar, bedöms 2011 och 2012 uppgå till . År 20132015 ökar kommunernas skatteunderlag med i genomsnitt . Tabell 7.5 Faktisk och underliggande utveckling av kommunernas skatteunderlag Källor: och egna beräkningar. Tabell 7.4 Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomster på statens budget -82,4 -122,0 -139,2 -162,5 -180,6 -188,7 -190,8 -194,9 -202,9 -212,5 -8,8 -10,5 -13,3 -20,5 -25,0 -30,0 -31,6 -32,3 -33,6 -34,7 -22,3 -23,9 -25,1 -25,4 -26,4 -29,3 -29,6 -30,8 -32,5 -34,2 Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter -1,8 -0,8 -3,3 -4,4 -5,4 -7,6 -8,2 -7,8 -5,7 -5,4 -4,9 -4,9 -4,9 -4,9 -9,4 -7,3 -7,3 -6,8 -7,1 -7,2 -7,4 -7,9 -8,5 -9,1 Avgår, kommunala skatteintäkter -454,1 -479,1 -515,5 -524,8 -537,4 -549,5 -568,0 -589,5 -617,2 -643,8 Avgår, avgifter till ålderspensionssystemet -159,6 -168,9 -178,1 -178,8 -183,6 -195,7 -198,9 -206,8 -217,5 -228,6 Tabell 7.4 Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomster på statens budget forts. -9,7 -29,6 -6,3 -6,8 -0,2 -5,0 -3,6 -2,0 -2,4 -7,4 -1,4 -3,2 -6,5 -15,6 -22,7 -0,5 -1,6 -8,7 -0,6 varav kommuner och landsting -4,2 -22,1 -8,7 -7,1 -0,7 -1,3 -0,4 -14,5 -8,1 -4,7 -16,3 -7,7 -2,3 -1,8 -0,1 -0,3 -1,1 -0,5 -2,9 -3,1 -1,2 -4,6 -0,3 -1,2 -1,2 -1,2 -1,2 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning till -48,2 -51,9 -56,2 -66,8 -65,5 -69,0 -70,0 -71,0 -72,5 -74,4 Utgifter som ges som -13,7 -7,7 -2,4 -0,2 Inkomster på statens budget Källor: och egna beräkningar. Konjunkturåterhämtningen har medfört att intäkterna från statlig inkomstskatt har ökat från 2009 till 2010 (se tabell 7.4). Intäkterna från statlig inkomstskatt väntas fortsätta öka med 2011. Till följd av att konjunkturen dämpas beräknas intäkterna från statlig inkomstskatt minska 2012. I takt med att konjunkturen åter förstärks ökar intäkterna igen 2013. beräknas antalet personer som betalar statlig inkomstskatt minska något till följd av att timlönen i ekonomin bedöms öka påtagligt svagare än det s.k. jämförelsetal154 med vilket skiktgränserna för statlig inkomstskatt skrivs upp (se diagram 7.4). Under återstoden av prognosperioden väntas antalet personer som 154 Jämförelsetalet anger förhållandet mellan det allmänna prisläget andra året före taxeringsåret och prisläget tredje året före taxeringsåret plus . betalar statlig skatt förbli relativt oförändrat. Antalet personer som betalar statlig skatt bestäms utöver timlöneutvecklingen i förhållande till jämförelsetalet även av ålderssammansättningen och inkomstfördelningen. Diagram 7.4 Antal personer som betalar statlig inkomstskatt Källor: och egna beräkningar. Skattereduktioner och allmän pensionsavgift Skattereduktionerna beräknas sammanlagt uppgå till 2011 2015 (se tabell 7.6). Jobbskatteavdraget beräknas öka från 2011 till 2015. Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källor: och egna beräkningar. HUS-avdraget (skattereduktionen för ROT- och RUT-tjänster) beräknas minska från 2011 till 2015. Minskningen beror på att efterfrågan på ROT-arbeten antas mattas av successivt . Skattereduktionerna för RUT-tjänsterna uppgår till 2011 och beräknas öka till 2015.