prop · GY03122 · 2011-03-29 00:00:00 — Finalitetsprincipen innebär att personuppgifter som har samlats in i syfte att behandlas för särskilda, uttryckligt angivna ändamål (jfr 9 § första stycket c] PuL) får behandlas även för andra, nya ändamål, om dessa inte är oförenliga med de ursprungliga ändamålen (9 § första stycket d] samma lag). Principen hindrar inte att insamlade personuppgifter får behandlas för historiska, statistiska eller vetenskapliga ändamål, eftersom sådana ändamål per definition inte ska anses vara oförenliga med de ursprungliga insamlings- ändamålen (9 § andra stycket PuL). Eftersom ändamålsbestämmelserna i den föreslagna lagen syftar till att vara uttömmande bör i den föreslagna lagen införas en uttrycklig hänvisning till dessa bestämmelser i . Avslutningsvis bör det också införas ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om avgifter för registreringen. Behandling av känsliga personuppgifter Regeringens förslag: Känsliga personuppgifter som rör den regi- strerades hälsa får behandlas i förarbevisregistret 1.om uppgifterna är nödvändiga för handläggning av ett ärende, 2.för att fullgöra uppgiftslämnande till annan om det är nödvändigt med hänsyn till ändamålet. Promemorians förslag: Promemorian reglerar inte frågan. Remissinstanserna: Datainspektionen anser att lagförslaget bör kompletteras med bestämmelser om behandling av känsliga personupp- gifter. Det bör enligt Datainspektionen mot bakgrund av förbudet mot behandling av sådana uppgifter enligt PuL framgå av lagen om behörig- het för lokförare att sådan behandling är tillåten och vilka uppgifter som får behandlas. Skälen för regeringens förslag: kommer att inne- hålla vissa personuppgifter som rör den registrerades fysiska och psykiska hälsa. Enligt kommissionens beslut (2010/17/EG) ska registret innehålla kodade uppgifter om obligatorisk användning av glasögon/kontaktlinser och hörapparat(er) samt en förklaring om att de grundläggande kraven på yrkesmässig fysisk och psykisk lämplighet har uppfyllts eller inte. Uppgifterna kommer förvisso vara av mycket enkel karaktär, antingen i kodad form eller genom ett angivande om uppfyller/uppfyller inte kraven. Uppgifterna torde dock i vissa fall vara att anse som känsliga personuppgifter enligt 13 § PuL eftersom de rör de registrerades hälsa. Enligt huvudregeln i 13 § PuL är behandling av sådana känsliga uppgifter förbjuden, men undantag från förbudet regleras i 1420 §§ PuL. Eftersom ingen av dessa undantagsregler synes tillämplig bör, i enlighet med vad Datainspektionen har påpekat, införas en särskild bestämmelse som anger att behandling av känsliga person- uppgifter som rör hälsa är tillåten i förarbevisregistret. Exakt vilka uppgifter som kommer att behandlas i registret kommer att närmare regleras genom föreskrifter som regeringen kommer att meddela, se avsnitt 5.9.6. Det bör också anges under vilka förutsättningar sådan behandling är tillåten. För det första måste behandling av känsliga personuppgifter som rör den registrerades hälsa kunna göras för att handlägga ett ärende. Hälsokrav utgör villkor för att beviljas förarbevis och måste kunna behandlas för att handlägga ärenden om förarbevis. För det andra måste behandling av sådana uppgifter vara tillåtna för att kunna lämna ut uppgifter ur förarbevisregistret. I avsnitt 5.9.6 och 5.10.4 behandlas dessa frågor närmare. Regeringens förslag: Direktåtkomst till förarbevisregistret och utlämnande av personuppgifter på medium för automatiserad behandling ur det registret ska endast få medges 1.den som är registrerad i förarbevisregistret när det gäller uppgifter om den registrerade själv, 2.olycksutredande myndighet i , 3.behörig järnvägssäkerhetsmyndighet och behörigt olycksutredande organ i annat land inom EES eller i , 4.Europeiska järnvägsbyrån, och 5.det järnvägsföretag eller den infrastrukturförvaltare i vars verksam- het föraren är anställd eller anlitad. Åtkomst till personuppgifter i förarbevisregistret för tjänstemän hos tillsynsmyndigheten ska vara förbehållen de tjänstemän som på grund av sina arbetsuppgifter behöver ha tillgång till uppgifterna. Promemorians förslag: I promemorian lämnas inga förslag mot- svarande regeringens förslag. Remissinstanserna: Datainspektionen efterlyser regleringar av eventuell direktåtkomst och åtkomst via medium för automatiserad Skälen för regeringens förslag: Med direktåtkomst avses en möjlig- het för användaren att få automatiserad tillgång till uppgifter i registret, dock utan att själv kunna bearbeta uppgifterna eller på annat sätt påverka innehållet i registret. En direktåtkomst kan också ge användaren en möjlighet att även hämta hem informationen till sitt eget system och bearbeta den där. Medgivande av direktåtkomst innebär att den person- uppgiftsansvariga myndigheten förlorar kontrollen över vilka uppgifter en användare tar del av. Lokförardirektivet reglerar inte denna fråga, men Datainspektionen har tagit upp frågeställningen. under hand varit i kontakt med Transportstyrelsen i denna fråga, varvid Transportstyrelsen inte haft något att erinra mot det nu föreslagna tillägget i lagen. Av direktivet och kommissionens beslut (2010/17/EG) om föreskrifter för registret framgår att information ur registren, förutom till den registrerade själv, ska beviljas först efter en formell begäran. bär att direktåtkomst torde bli svår att praktiskt genomföra för någon annan än den registrerade själv. Den registrerade själv torde å andra sidan knappast ha särskilt stor nytta av en direktåtkomst eftersom denne endast ska ha tillgång till uppgifter om sig själv. Även om direktivet ger knapphändigt stöd eller skäl för att införa direktåtkomst till registret, ställs frågan ändå i en annan belysning genom innehållet i det nämnda kommissionsbeslutet. I beslutet anges först i skäl 4 att förarbevisregistren och intygsregistren bör vara åtkomliga för läsning för alla berörda aktörer. Därefter anges i avsnitt 5 i bilaga I till beslutet att behöriga myndigheter får tillhandahålla inloggningsfunk- tioner på sina webbplatser för alla som har tillträdesrätt, under förut- sättning att de säkerställer att skälen för förfrågningar kontrolleras. kommissionens beslut avses således något slags direktåtkomst, även om Det anges också i skälen till beslutet att det gräns- snitt som krävs för att kunna möjliggöra tillträdesrätten av ekonomiska Prop. 2010/11:122 och tekniska skäl inte kan antas utan ytterligare undersökningar. annat är det enligt skälen nödvändigt att enas om metoder för att säker- ställa att tillträde beviljas på de villkor som enligt direktivet ska uppfyllas för att få tillträde. Eftersom det således inte kan uteslutas att bestämmel- ser om direktåtkomst ska krävs enligt direktivet/beslutet, bör genom- förandet i svensk rätt inte utesluta sådana bestämmelser. Det bör således införas en bestämmelse om att direktåtkomst till förar- bevisregistret och utlämnande av personuppgifter på medium för automatiserad behandling ur det registret endast ska få medges den som enligt direktivet och kommissions beslut har rätt att få uppgifter ur registret. I avsnitt 5.10.4 redogörs för vilka svenska bestämmelser som gäller för dessa personers och organs rätt att få ut uppgifter ur förarbevis- registret samt föreslås en kompletterande reglering för att genomföra direktivets krav. För det fall det går att kombinera kommissionsbeslutets regler om tillträde med direktivets villkor på motiverad begäran, kan regeringen meddela föreskrifter villkoren för sådan direktåtkomst eller om utlämnande av uppgifter på medium för automatiserad behandling. Åtkomst till personuppgifter för tillsynsmyndighetens personal Det huvudsakliga syftet med förarbevisregistret är att Transportstyrelsen ska ha möjlighet att utöva systematiserad tillsyn över lokförarbehörig- heterna. För att skydda den personliga integriteten hos de registrerade bör det i lagen införas en bestämmelse om att endast berörda tjänstemän på myndigheten ska ha åtkomst till personuppgifterna i registret. Regeringens förslag: Känsliga personuppgifter som avses i person- uppgiftslagen ska inte få användas som sökbegrepp. Promemorians förslag: I promemorian finns inga bestämmelser om Remissinstanserna: Datainspektionen anser att det är väsentligt att reglera sökbegränsningar för att det inte ska uppstå integritetskänsliga Skälen för regeringens förslag: I ett register kan uppgifter sökas och sammanställas med hjälp av sökbegrepp. De sökbegrepp som användarna väljer bestämmer utfallet av sökningen. Vilka sökbegrepp som får användas för att ta fram uppgifter ur ett personregister hos en myndighet har vidare betydelse för frågan om vilka handlingar som är att anse som allmänna handlingar i registret och vad som därmed kan bli tillgängligt för allmänheten i enlighet med 2 kap. tryckfrihetsförordningen. sammanställning av elektroniskt lagrade uppgifter som myndigheten kan göra med hjälp av tillgängliga program är i princip att anse som en allmän handling hos myndigheten. Förutom redan existerande handlingar talas det därför om potentiella handlingar. En sekretessprövning ska dock alltid föregå ett utlämnande av en allmän handling. vilket sätt uppgifter ur register kan sammanställas är viktigt ur Prop. Ju större möjligheter det finns att på olika sätt sammanställa uppgifter om enskilda i register, desto större blir riskerna för otillbörligt intrång i enskildas integritet. För att förhindra att integri- tetskänsliga sammanställningar om enskilda kan åstadkommas behöver därför övervägas om sökmöjligheterna bör begränsas. ett ökat integritetsskydd, men en viss begränsning av registrets användbarhet för framför allt tillsynsmyndigheten. I förarbevisregistret ska ingå uppgifter som kan anses utgöra känsliga personuppgifter, åtminstone enligt definitionen enligt 13 § PuL, jfr avsnitt 5.9.6 och 5.9.6.1. Till exempel ska registreras en förklaring huru- vida den registrerade uppfyller de psykologiska kraven för att vara För att förhindra integritetskänsliga sammanställningar rörande förares hälsa bör det inte tillåtas att känsliga personuppgifter används Detta innebär att tillsynsmyndigheten inte kan ta fram sammanställningar av förarbevisen baserade på uppgifter om den regi- strerades hälsa, men denna effekt får anses underordnad skyddet av den Något större behov av sådana sammanställningar kan inte heller antas föreligga. Regeringens förslag: Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ska föra register över de kompletterande intyg som de utfärdar (intygs- Registren, som får föras med hjälp av automatiserad behandling, ska uppdateras regelbundet. Det järnvägsföretag eller den infrastrukturförvaltare som för ett register ska vara personuppgiftsansvarig för detta. Ändamålet med intygsregistren ska vara att tillhandahålla de uppgifter som behövs för tillämpningen av lagen om behörighet för lokförare när det gäller den som ansöker om, har eller har haft behörighet att framföra järnvägsfordon enligt lagen. ska också få behandlas för att möjliggöra utlämnande av uppgifter som har begärts enligt lagen eller om utlämnande sker i överens- stämmelse med annan lag eller förordning. I övrigt ska 9 § första stycket d) och andra stycket PuL gälla. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorian föreslås dock att lagen ska ge exempel på vilka uppgifter registret ska innehålla. Remissinstanserna: Framför inga synpunkter. Skälen för regeringens förslag Enligt artikel 22.2 a ska alla järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare föra eller se till så att det förs register över de kompletterande intyg som utfärdats, uppdaterats, förnyats, ändrats, löpt ut, återkallats, upphävts eller anmälts som förlorade, stulna eller förstörda. hålla de uppgifter som föreskrivs i avsnitt 4 i bilaga I till lokförardirek- Prop. 2010/11:122 tivet, dvs. alla uppgifter som framgår av intyget, samt uppgifter om kontrollkrav enligt artiklarna 12, 13 och 16. Registret ska uppdateras regelbundet. I det tidigare nämnda kommissionsbeslutet (2010/17/EG) regleras bl.a. hur intygsregister ska se ut och vilka uppgifter dessa register ska inne- hålla. Registren ska innehålla aktuell status om förarens förarbevis, namn-, adress- och födelseuppgifter om innehavaren, uppgifter om utfärdande organ, historisk information om intyget samt information om grundläggande krav och inledande kontroller som krävs för utfärdande av intyget och om efterföljande kontroller. I likhet med vad som har före- slagits när det gäller förarbevisregistret bör det inte i lagen anges vilka uppgifter som registret ska innehålla eftersom en sådan uppräkning ändå inte kan bli uttömmande. Regeringen kan meddela föreskrifter om vad registret ska innehålla och kan då beakta direktivets krav och det nämnda beslutet från kommissionen om vad registret ska innehålla. Det har redan nämnts att enligt PuL förutsätts vid behandling av person- uppgifter att det finns en personuppgiftsansvarig, se avsnitt 5.9.3. Personuppgiftsansvarig är normalt den juridiska person eller den myndighet som behandlar personuppgifter i sin verksamhet och som bestämmer vilka uppgifter som ska behandlas och vad uppgifterna ska användas till. Järnvägsföretagen och infrastrukturförvaltarna bör således vara personuppgiftsansvariga för sina respektive intygsregister. I övrigt hänvisas till vad som sagts i avsnitt 5.9.6 under motsvarande rubrik. I likhet med förarbevisregistret ska intygsregistren ha som ändamål att tillhandahålla uppgifter för tillämpningen av lagen om behörighet för lokförare om den som ansöker om, har eller har haft behörighet att fram- föra järnvägsfordon. Det ska i registret vara möjligt att följa vad som händer med en viss förares kompletterande intyg. I likhet med vad som har föreslagits när det gäller förarbevisregistret bör det vidare också vara tillåtet att behandla personuppgifter för att lämna ut uppgifter ur registret i den mån detta sker i överensstämmelse med lag eller förordning. Vidare ska den s.k. finalitetsprincipen vara tillämplig (se avsnitt 5.9.6). Direktåtkomst och sökbegränsningar m.m. Regeringens förslag: Direktåtkomst till intygsregister och utlämnande av personuppgifter på medium för automatiserad behandling ur sådana register ska endast få medges 1.den som är registrerad i ett intygsregister, när det gäller uppgifter om den registrerade själv, 2.tillsynsmyndigheten och olycksutredande myndighet i , samt 3.behörig järnvägssäkerhetsmyndighet och behörigt olycksutredande organ i annat land inom EES eller i . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska när det gäller intygsregister som förs av enskild få meddela föreskrifter om villkoren för direktåtkomst och om utlämnande av personuppgifter på medium för automatiserad behandling. Promemorians förslag: Innehåller inget förslag i dessa frågor. Remissinstanserna: Datainspektionen anser att det bör övervägas behov av regler för sökbegrepp och utlämnande av uppgifter på medium för automatiserad behandling och direktåtkomst. Skälen för regeringens förslag: Lokförardirektivet kräver inte att någon ska ha direktåtkomst till uppgifter i intygsregister. Eftersom myndigheter och organ ska motivera sin begäran om att få ut uppgifter förefaller det i likhet med uppgifter ur förarbevisregistret vara svårt att praktiskt införa en möjlighet till direktåtkomst till uppgifterna. Någon direktåtkomst för den registrerade själv torde det inte finnas något behov av eftersom denne ändå bara har rätt att få ut uppgifter om sig själv. I promemorian föreslås inte heller några sådana bestämmelser, och inte heller om t.ex. sökbegränsningar. Datainspektionen har dock efterlyst överväganden om direktåtkomst, utlämnande av uppgifter via elektronisk överföring, men även sökbegränsningar. Det har redan i avsnitt 5.9.6.2 beträffande förarbevisregistret konstate- rats att regleringen i direktivet och kommissionens beslut i vissa delar är svårtolkat, men att det inte kan uteslutas att direktivet medger att direkt- åtkomst ska få ges. Detsamma gäller för frågeställningen om direkt- åtkomst till intygsregister, jfr t.ex. avsnitt 5 i bilaga II till kommissionens beslut (2010/17/EG). Även för intygsregistren bör det således införas en bestämmelse om att direktåtkomst och utlämnande av personuppgifter på medium för automatiserad behandling endast ska få medges den som enligt direktivet och kommissions beslut ska ha rätt att få uppgifter ur intygsregistren. I avsnitt 5.10.5 redogörs för vilka svenska bestämmelser som gäller för dessa personers och organs rätt att få ut uppgifter samt föreslås en kompletterande reglering för att genomföra direktivets krav. De närmare villkoren för detta bör regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer få meddela föreskrifter om. När det gäller behovet av sökbegränsningar kan konstateras att intygs- registren inte kommer att innehålla personuppgifter som enligt 13 § PuL är att anse som känsliga. Det finns därför inget behov att införa sökbegränsningar. Övertagande av intygsregistret vid konkurs Regeringens förslag: Om ett järnvägsföretag eller en infrastruktur- förvaltare försätts i konkurs eller av annat skäl upphör med verksam- heten, ska den som tar över driften av verksamheten även ta över personuppgiftsansvaret för företagets intygsregister. Om verksam- heten inte övertas av annan, ska tillsynsmyndigheten överta person- uppgiftsansvaret för registret. Promemorians förslag: I promemorian finns inget förslag om vad som händer med registret vid en konkurs eller nedläggning av verksam- heten. Remissinstanserna: Lokförardirektivet innehåller inte några bestämmelser om förfarandet rörande ett intygsregister om den som för registret går i konkurs. I avsnitt 7 i bilaga II till kommissionens beslut (2010/17/EG) anges dock att om ett järnvägsföretag eller en infrastruk- turförvaltare går i konkurs ska det företag som tar över driften av verksamheten ha ansvaret för de uppgifter som finns i intygsregistret. Om verksamheten inte övertas av ett annat företag ska enligt beslutet den behöriga myndigheten i den medlemsstat där järnvägsföretaget eller infrastrukturförvaltaren har sin etablering ha ansvaret för förvaltningen av uppgifter som finns i registret. Dessa bestämmelser bör således föras in i lagen. Bestämmelser bör dessutom gälla även när verksamheten upphör på grund av annat skäl än konkurs. Transportstyrelsen har vid underhandskontakter godtagit förslaget. 5.9.8Register över personer och organ med tillstånd att bedriva utbildning Regeringens förslag: ska med hjälp av automa- tiserad behandling föra ett register över utbildningsanordnare, exami- natorer, läkare och psykologer som har tillstånd att utföra uppgifter enligt lagen (tillståndsregistret). Ändamålet med tillståndsregistret ska vara att för tillämpningen av lagen tillhandahålla uppgifter om vilka fysiska och juridiska personer som har tillstånd att utföra uppgifter enligt lagen. Registret ska uppdateras regelbundet. ska vara personuppgiftsansvarig för registret. Personuppgifter som behandlas för det tillåtna ändamålet ska också få behandlas för att lämna uppgifter ur registret i överensstämmelse med lag eller förordning. I övrigt ska 9 § första stycket d) och andra stycket PuL gälla. ska få medge direktåtkomst till personupp- gifter som behandlas i tillståndsregistret. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om avgifter för registret. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemorian föreslås inte några bestämmelser om direkt- åtkomst. Remissinstanserna: Datainspektionen anser att det bör övervägas bestämmelser om behandling av känsliga personuppgifter och sökbe- gränsningar. Vidare bör enligt Datainspektionen övervägas behovet av regler för utlämnande av uppgifter på medium för automatiserad behand- ling och direktåtkomst. Skälen för regeringens förslag: Enligt artikel 20.3 i lokförardirektivet ska den behöriga myndigheten svara för offentliggörande och uppdate- ring av ett register över personer och organ som har ackrediterats eller erkänts inom ramen för direktivet. I denna lag har genomgående valts alternativet erkännande, och detta har i författningstexten benämnts tillstånd. Det ska således föras ett register över dels läkare och psyko- loger som har rätt att utföra lämplighetstest och hälsokontroller, dels utbildningsanordnare och dels examinatorer. Den behöriga myndigheten är enligt direktivet samma myndighet som kommer att föreslås vara tillsynsmyndighet, se avsnitt 5.11. Direktivet anger inte vad registret ska innehålla, men artikel 20.3 torde endast kräva ytterst enkla uppgifter som t.ex. vilka personer som har tillstånd, statusen på tillståndet (giltigt/återkallat) och möjligen vilka kvalifikationer som har legat till grund för tillståndet. Det närmare innehållet i registret kan regeringen meddela verkställighetsföreskrifter om. Ändamålet med tillståndsregistret ska vara att tillhandahålla uppgifter om vilka fysiska och juridiska personer som har tillstånd att utföra uppgifter enligt lagen. Det främsta syftet med ett register över de här aktuella tillståndshavarna får antas vara att fungera som ett underlag i de behöriga myndigheternas tillsynsverksamhet samt att underlätta för den som behöver en läkare eller psykolog, utbildare eller examinator att hitta en sådan. I likhet med vad som har föreslagits när det gäller förarbevis- registret och intygsregistren bör det vara tillåtet att behandla personupp- gifter för att fullgöra föreskriven skyldighet att lämna ut uppgifter ur registret. Som exempel kan nämnas upplysningar till riksdagsutskott och . Direktåtkomst, sökbegränsningar m.m. Enligt artikel 20.3 ska registret hållas offentligt. I och för sig skulle kravet på offentlighet möjligen kunna anses uppfyllt genom den svenska offentlighetsprincipen och de regelverk som omgärdar denna princip. Avsikten med direktivet torde dock snarare vara att någon slags direkt- åtkomst avses. Det bör därför införas en bestämmelse om att direkt- åtkomst ska kunna medges. Det betyder att även annan, mindre långt- gående åtkomstmöjlighet, via medium för automatiserad behandling bör tillåtas. Datainspektionen har efterfrågat ett övervägande av behovet av bestämmelser om sökbegränsningar och hantering av känsliga uppgifter. Det har redan nämnts att tillståndsregistret kommer att innehålla ytterst enkla uppgifter som t.ex. vilka personer som har tillstånd, statusen på tillståndet (giltigt eller återkallat) och möjligen vilka kvalifikationer som har legat till grund för tillståndet. Några känsliga personuppgifter är således inte aktuella att registrera. sökbegränsningar eller om hantering av känsliga uppgifter behövs därför Prop. 2010/11:122 inte. På samma sätt som har föreslagits när det gäller förarbevisregistret bör regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer få meddela föreskrifter om avgifter för registreringen. 5.10.1 Allmänt om sekretess Offentlighetsprincipen innebär bl.a. att var och en har rätt att ta del av uppgifter som finns i allmänna handlingar hos svenska myndigheter. Rätten att ta del av allmänna handlingar gäller enligt 2 kap. 1 § tryckfri- hetsförordningen, förkortad TF, svenska medborgare. medborgare är likställda med svenska medborgare om inte annat följer av TF eller annan lag (14 kap. 5 § TF). Det finns inte några bestämmelser som begränsar utländska medborgares rätt att ta del av Även juridiska personer har rätt att ta del av allmänna handlingar (RÅ 2003 ref. 83). Offentlighetsprincipen får bara inskränkas om det är påkallat med hänsyn till vissa särskilt angivna intressen, bl.a. skyddet för enskilds Inskränkningar i offentlighetsprincipen ska noga anges i en särskild lag eller annan lag till vilken den lagen hänvisar (2 kap. 2 § TF). Den särskilda lag som åsyftas är offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL. Med handlingar förstås framställning i skrift eller bild samt upptagning som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med hjälp av