prop · GY03100d4 · 2011-04-13 00:00:00 — I de fördelningspolitiska redogörelserna har tidigare det äldre inkomstbegreppet använts men för att harmonisera definitionerna kommer fortsättningsvis det nya inkomstbegreppet att användas. På grund av detta kan redovisningen av vissa mått skilja sig något från de tal som tidigare publicerats avseende historiska år.60 Justering för försörjningsbörda: För att kunna jämföra disponibla inkomster mellan olika typer av hushåll måste hänsyn tas till hur många personer som ska försörjas på inkomsten. Förekomsten av kollektiva nyttigheter och stordriftsfördelar hos hushåll med flera medlemmar medför att inkomst per person blir missvisande. För att justera för detta används därför en s.k. ekvivalensskala. I tidigare fördelningspolitiska redogörelser har den s.k. PEL-skalan använts vilken baseras på norm för ekonomiskt bistånd, kompletterad med en schablonmässig boendekostnad.61 I samband med övergången till en ny definition disponibel inkomst görs också en övergång till att använda samma ekvivalensskala som SCB, Svensk konsumtionsenhetsskala 2004, se skalans definition i tabell U.1. Jämfört med PEL-skalan ger SCB:s skala något fler konsumtionsenheter i hushåll med barn och något färre i sambohushåll utan barn, se diagram U.1. Båda skalorna är normerade så 60De förändringar av inkomstbegrepp och konsumtionsenhetsskala som infördes behandlas i SCB:s inkomstfördelningsundersökning (HE 21 ). 61För en utförligare beskrivning av PEL-skalan, se bilaga 4 till ekonomiska vårproposition (prop. 2009/10:100). 2010/11:100 BILAGA 3 att en ensamstående utan barn ger en konsumtionsenhet. Tabell U.1 Svensk konsumtionsenhetsskala Första vuxen (ensamboende eller sammanboende) Andra vuxen (sammanboende) Barn 1, 0-19 år Barn 2, 3 ., 0-19 år Källa: inkomstfördelningsundersökning . Diagram U.1 Antal konsumtionsenheter enligt olika skalor SCB, 1 vuxen PEL, 2 vuxna SCB, 2 vuxna Justerad disponibel inkomst (ekonomisk standard): Hushållets disponibla inkomst divideras med konsumtionsvikten enligt Svensk konsumtionsenhetsskala 2004. Genom att justera den disponibla inkomsten för försörjningsbörda skapas ett mått som är jämförbart mellan hushåll av olika storlek. Den justerade disponibla inkomsten utgör huvudbegreppet för inkomstfördelningsanalyserna och i bedömningen av de fördelningseffekter som regeringens politik medför. Begreppet är framtaget för att på ett så rättvisande sätt som möjligt spegla den ekonomiska standard som hushållen lever under. Justerad disponibel inkomst och ekonomisk standard används därför synonymt i texterna. Skillnaden mellan (ojusterad) disponibel inkomst och ekonomisk standard kan illustreras med ett enkelt räkneexempel: Ett hushåll består av ett sammanboende par med en disponibel inkomst på . För att beräkna ekonomisk standard för de sammanboende måste deras disponibla inkomst justeras för antalet hushållsmedlemmar. Detta sker genom att inkomsten divideras med hushållets vikt. I det här fallet: 400 000 / (1,00 + 0,51) = 264 900 2010/11:100 BILAGA 3 Ett annat hushåll består av en ensamstående kvinna utan barn. För att den ensamstående kvinnan ska uppnå samma ekonomiska standard som de sammanboende behöver hon ha en disponibel inkomst på , då hennes konsumtionsvikt är ett. Individens ekonomiska standard: Det inkomstbegrepp som huvudsakligen används är hushållsbaserat, men redovisningen sker i regel på individnivå. Hushållets ekonomiska standard påförs då samtliga hushållsmedlemmar. Individuell disponibel inkomst: För att kunna jämföra individers ekonomiska situation, utan den utjämnande effekt som erhålls vid studier av hushållsinkomster, beräknas den individuella disponibla inkomsten. Det sker genom att summera alla individuella inkomster och fördela hushållsgemensamma inkomster, som t.ex. bostadsbidrag eller barnbidrag, lika mellan hushållets vuxna. Den individuella disponibla inkomsten är särskilt viktig för att jämföra inkomstsituationen för kvinnor och män. Kapitalvinst/förlust: Avser uppkommen vinst eller förlust vid försäljning av värdepapper, utländsk valuta, personlig egendom, andel i handelsbolag, fastighet eller bostadsrätt. Information om kapitalvinster baseras på deklarationsuppgifter. En värdeökning registreras som en inkomst först när tillgången avyttras och vinsten realiseras. Värdeökningar som ackumulerats kan därför komma att registreras som en inkomst under ett enskilt år, medan en värdeökning som faktiskt uppkommit men inte realiserats inte räknas in i den disponibla inkomsten. Denna asymmetri, i kombination med kapitalvinsternas skeva fördelning och kraftigt varierande nivåer över tiden, gör att fördelningen av disponibla inkomster inklusive kapitalvinster blir svårtolkad. För att illustrera kapitalvinsternas betydelse redovisas utvecklingen med och utan kapitalvinster. Om inget annat anges avses justerad disponibel inkomst inklusive kapitalvinster. Deciler: Populationen delas in i tio lika stora grupper sorterade efter stigande inkomst. Det mittersta värdet, gränsen mellan den femte och sjätte decilen, utgör medianen i populationen. Percentiler: Som deciler, men populationen delas in i 100 lika stora delar. Hushållstyper: Populationen delas in efter hushållets sammansättning med avseende på antal vuxna i hushållet, förekomst av barn samt ålder. Barn: Enligt SCB:s definition är barn individer i åldern utan egen bostad. Inkomstandelar: För att beskriva utvecklingen i olika delar av inkomstfördelningen används ofta inkomstandelar. Dessa beräknas som den andel av de totala inkomsterna som en viss grupp, t.ex. en inkomstdecil, förfogar över. Gini-koefficient: är det vanligast förekommande inkomstspridningsmåttet och kan definieras utifrån Lorenz-kurvan. Om befolkningen sorterats i stigande ordning med avseende på inkomsten visar Lorenz-kurvan sambandet mellan den kumulativa inkomstfördelningen och den kumulativa frekvensfördelningen (se diagram U.2 för ett exempel utifrån en fiktiv population). Om perfekt ekonomisk jämlikhet råder så har alla exakt lika stora inkomster, Lorenz-kurvan sammanfaller då med den räta diagonallinjen. Ju mer kurvan avviker från diagonallinjen desto ojämnare är fördelningen. Gini-koefficienten definieras som den dubbla ytan mellan diagonallinjen och den skattade Lorenzkurvan vilket innebär att den i det första fallet är lika med noll (maximal jämlikhet) och i det andra fallet lika med ett (maximal ojämlikhet). Diagram U.2 Hypotetisk Lorenz-kurva Källa: egna beräkningar. Mått på ekonomiska drivkrafter Marginaleffekt: Den andel av en marginell inkomstökning som faller bort till följd av ökad skatt, ökade avgifter och minskade bidrag. Beräkning av marginaleffekter har utförts med hjälp av FASIT-modellen, efter en tänkt årlig inkomstökning om . För personer med ekonomiskt bistånd antas att bidraget minskas när löneinkomsten ökar. Individer med sjuk- och aktivitetsersättning antas kunna öka sin arbetstid i den utsträckning som är aktuell utan att pensionen reduceras. En förändring av den genomsnittliga marginaleffekten kan bero på ändringar i de offentliga systemen, men också på att inkomststrukturen förändrats. Genom att antalet individer som t.ex. har olika transfereringar eller som ligger i olika inkomstlägen, och därmed har olika marginalskatter, varierar mellan åren skapas också variationer i de genomsnittliga marginaleffekterna. Detta gäller även om de offentliga systemen skulle vara oförändrade. Resonemanget gäller också den genomsnittliga ersättningsgraden (se nedan). Beräkningarna tar endast hänsyn till individer som är , inte är ålderspensionärer, inte har avlidit, inte har invandrat eller utvandrat , inte är renodlade företagare och inte har negativ disponibel inkomst. De inkomstslag som antas kunna ge upphov till marginaleffekter är inkomstskatter, barnomsorgsavgifter, bostadsstöd62, betalt underhållsstöd och ekonomiskt bistånd. Ersättningsgrad: Den andel av den disponibla inkomsten som hushållet får behålla när individen går från arbete till arbetslöshet, sjukskrivning eller sjuk- och aktivitetsersättning. Ersättningsgraden visar hur hushållets ekonomiska standard förändras och är beroende av inkomster från alla i hushållet. Ersättningsgraderna har beräknats med hjälp av FASIT- modellen.63 Lönespridning: Baseras på överenskommen månadslön uppräknad till heltid. Löneskillnader mellan kvinnor och män kan delvis förklaras av skillnader avseende ålder, utbildningsnivå, arbetstid, sektor och yrke. SCB beräknar därför löneskillnader mellan kvinnor och män där dessa strukturella skillnader rensas 2010/11:100 BILAGA 3 bort genom s.k. standardvägning.64 Den återstående oförklarade löneskillnaden kan bero på diskriminering och/eller andra icke observerbara faktorer. Förmögenhetskoncentration: Andel av hela nettoförmögenhetssumman, värderad till marknadsvärde, som ägs av den hundradel av hushållen som har störst förmögenhet. Andel med svag ekonomi: Andelen med svag ekonomi definieras som andelen individer med en ekonomisk standard understigande av populationens medianvärde. Ekonomiskt marginaliserade: Personer som under i rad har fått av sin disponibla inkomst från arbetsmarknadsstöd, sjukförsäkring, sjuk- och aktivitetsersättning, bostadsbidrag eller ekonomiskt bistånd. HEK är en urvalsundersökning som genomförs i huvudsakligt syfte att ge en tydlig bild av den disponibla inkomstens fördelning bland olika hushåll samt för att belysa inkomststrukturen. HEK bygger på årliga tvärsnitt av befolkningen, vilket innebär att det inte är samma individer som studeras . Urvalet består av individer som är eller äldre bland samtliga hushåll och individer som var folkbokförda i landet under undersökningsåret. Både urvalspersonen och tillhörande hushållsmedlemmar ingår i undersökningen. Uppgifterna i HEK samlas in från deklarationsuppgifter, telefonintervjuer och olika administrativa register. Den senaste versionen av HEK avser 2009 och i populationen ingår ca 37 400 individer fördelade på cirka 17 000 hushåll. HEK bygger på s.k. kosthushåll. Ett kosthushåll utgörs av alla personer som bor i samma bostad och har gemensam hushållning. I kosthushållet ingår t.ex. kvarboende ungdomar. Ett kosthushåll kan också bestå av flera generationer, syskon eller kompisar som bor till- 62Som bostadsstöd räknas bostadsbidrag, bostadstillägg till pensionärer (inklusive särskilt bostadstillägg) samt äldreförsörjningsstöd. 63För vidare läsning se bilaga 14 till SOU 2004:2. 64 För vidare läsning om standardvägning vid undersökning av löneskillnader mellan kvinnor och män se , C. och M. (2006), Kvinnors och mäns löner jämförda yrke för yrke, . 2010/11:100 BILAGA 3 sammans och har gemensam hushållning. Barn som bor lika mycket hos båda föräldrarna räknas in i det hushåll där de är folkbokförda och ingår således endast i den ene förälderns hushåll.65 LINDA- databasen består av ett urval om av den svenska befolkningen. Till dessa urvalsindivider har eventuella hushållsmedlemmar adderats. Totalt omfattar urvalet därför drygt 825 000 individer . De individer som ingår i urvalet följs upp på en årlig basis varvid data samlas in från olika administrativa register avseende bl.a. inkomster, skatter, transfereringar och utbildning. Även information för förfluten tid samlas in. Databasen har alltså en longitudinell struktur där de ingående individerna kan observeras vid upprepade tillfällen. finns information för 19682009. Urvalsindivider som försvinner från databasen genom dödsfall eller emigration ersätts med nya individer på ett sätt som bibehåller databasens representativitet gentemot den svenska befolkningen. ger med sitt stora urval och panel en mycket hög statistisk säkerhet. Det bör dock noteras att det hushållsbegrepp som används i endast baseras på information från administrativa register och därmed skiljer sig från det som används i HEK-databasen. Som en konsekvens av detta betraktas i sammanboende par som inte är gifta eller har gemensamma barn som separata hushåll. På grund av att man i , till skillnad från i HEK, inte kan observera kosthushåll har istället den s.k. PEL-skalan (se avsnittet om inkomstbegrepp ovan) använts vid ekvivalering av hushållets disponibla inkomster. PEL-skalan utgår från antalet vuxna respektive barn i hushållet utan att ta hänsyn till relationen mellan hushållets vuxna. EU: s statistik över inkomst- och levnadsvillkor (EU-SILC) är ett instrument som syftar till att samla in aktuella och jämförbara tvärsnitts- och longitudinella mikrodata för flera väsentliga välfärdsdimensioner, exempelvis inkomst, fattig- 65 Kosthushållet kan redovisas , varför många av de tidsserier som redovisas i propositionen har detta som startår. dom, social utslagning och levnadsvillkor. Instrumentet är förankrat i det europeiska statistiksystemet (ESS). Social utslagning och uppgifter om boende samlas in på hushållsnivå medan uppgifter över arbetssituation, utbildningsnivå och hälsostatus erhålls på individnivå för dem . Inkomstuppgifterna är huvudsakligen på individnivå. För att analysera fördelningseffekter av ändrade regler i välfärdssystemen använder Regeringen mikrosimuleringsmodellen FASIT. Till grund för dessa beräkningar ligger HEK-databasen. Modellen tillåter undersökningar av hur disponibel inkomst m.m. påverkas av en ändring av reglerna för beräkning av olika skatter, transfereringar och bidrag. För en analys av år där utfallsdata ännu inte finns tillgängliga görs en framskrivning av de ekonomiska och demografiska förhållanden som väntas gälla för det aktuella året (se nedan). Det är även möjligt att undersöka hur en regeländring påverkar marginaleffekter och ersättningsgrader för hushållen. Effekterna kan undersökas för olika grupper (inkomstgrupper, hushållstyper etc.) eller aggregerat till samhällsnivå. Prognosen för inkomstfördelningen baseras på FASIT-modellen. På grund av eftersläpningen i inkomststatistiken krävs en framskrivning av HEK-data för att möjliggöra analyser av senare år. Framskrivningen görs i två steg. Först kalibreras datamaterialets urvalsvikter så att kända ändringar i befolkningsstrukturen och andra antalsuppgifter66 återspeglas. Genom kalibreringen justeras det antal individer som representeras av en viss individ i datamaterialet utan att individens övriga variabelvärden påverkas. För att justera vissa inkomstvariabler med avseende på den kända utvecklingen tillämpas sedan proportionell skalning. Detta görs bland annat för löner, kapitalvinster och övriga kapitalinkomster. Genom att basera framskrivningen på prognostiserade värden avseende 66 Detta gäller antal utbetalade a-kassedagar, antal föräldrapenningdagar, antal individer i arbetsmarknadspolitiska program, antal sysselsatta i olika arbetsmarknadssektorer, antal sjukpenningdagar, antal individer med sjuk- och aktivitetsersättning, antal individer med inkomstgrundad ålderspension samt antal individer med garantipension. framtida år i stället för kända utfall kan en prognos över inkomstfördelningens utveckling erhållas. Grundläggande antaganden för prognosen är att de samband mellan olika variabler som observeras i data kvarstår och att det ovan beskrivna sättet att framskriva datamaterialet ger en korrekt bild av inkomstfördelningen. FASIT har huvudsakligen använts för statiska simuleringar vilket innebär att ingen hänsyn tagits till de eventuella beteendeändringar som uppstår till följd av att reglerna för skatte- och bidragssystemen ändras. För att kunna göra simuleringar som beaktar långsiktiga arbetsutbudseffekter av regeländringar har en särskild arbetsutbudsmodell utvecklats67. Modellen innehåller detaljerade regler för skatter och bidrag, samt faktiska uppgifter om inkomster m.m. för ett representativt urval av befolkningen. Dessutom innehåller modellen ett antal skattade beteendeekvationer som beskriver dels individers preferenser för marknadsarbete, dels sannolikheter för övergångar från icke-arbete (arbetslöshet, långtidssjukskrivning eller sjuk- och aktivitetsersättning) till arbete när ersättningsgraden förändras. Modellen beaktar också att olika typer av hushåll ensamstående kvinnor, ensamstående kvinnor med barn, ensamstående män och samboende kan antas ha olika preferenser för marknadsarbete. Vid simulering av olika regeländringar kommer t.ex. en skattesänkning att påverka nyttan av de möjliga kombinationer av fritid och konsumtion som hushållet kan välja emellan. Detta ger impulser till beteendeförändringar i form av ett förändrat arbetsutbud. Förändringen i arbetstid påverkar individens arbetsinkomst och transfereringar, vilket i sin tur påverkar den offentliga sektorns ekonomi, hushållets inkomst och inkomstfördelningen. Dekomponering av inkomstspridning med avseende på inkomstslag Inkomstspridningen kan delas upp med avseende på de inkomstslag som ingår i den 67 För en utförlig beskrivning av modellen, se rapport 2009:1 från ekonomiska avdelning. 2010/11:100 BILAGA 3 Vissa inkomstslag såsom löneinkomster, kapitalvinster och kapitalinkomster är ojämnt fördelade och bidrar till skevheten, medan skatter och transfereringar verkar utjämnande. Den viktade summan av de positiva och negativa bidragen uppgår till den totala inkomstspridningen. Det största bidraget till inkomstspridningen kommer från löneinkomsterna. Orsaken till detta är inte att lönerna har den mest ojämna fördelningen utan att det är det vanligaste inkomstslaget och därmed har den största vikten. Genom att studera hur de olika inkomstslagens bidrag till Gini-koefficienten utvecklats över tiden kan även förändringar i inkomstfördelningen hänföras till de olika inkomstslagen. Antag att den (justerade) disponibla inkomsten kan skrivas som en summa av k inkomstslag. Gini-koefficienten kan då skrivas som en summa av k komponenter, en för varje inkomstslag. Varje komponent kan i sin tur uttryckas som produkten av tre faktorer. Faktorerna representerar den s.k. Ginikorrelationen mellan inkomstslaget och den disponibla inkomsten, inkomstslagets och inkomstslagets andel av den totala inkomsten.68 För varje inkomstslag gäller sedan att dess inverkan på Gini-koefficientens förändring kan beräknas som differensen av inkomstslagets Gini-bidrag mellan periodens slutrespektive basår. Summan av dessa differenser, en för varje ingående inkomstslag, uppgår till periodens totala förändring av Gini-koefficienten. 68 För mer formaliserade metodbeskrivningar se , R. I. och S. Yitzhaki (1985), Income Inequality Effects by Income, , , vol. 67(1), 15156 samt Dagum, C. (1998), A New Approach to the Decomposition of the Ratio, Income Inequality, Poverty, and Economic Welfare 47 63. Studies in Empirical Economics. 2010/11:100 BILAGA 3 Tabell U.2 Nyckeltal 1991 och 19952009 Lönespridning (Decil9/Decil5) Lön (D5kvinnor/D5män) Kvinnors lön som andel av männens standardvägt (%) Andel med svag ekonomi () Ekonomiskt marginaliserade (%) Andel hushåll med ekonomiskt Marginaleffekt (%) Ersättningsgrad (%) - Sjuk- och aktivitetsersättning Lönespridning (Decil9/Decil5) Lön (D5kvinnor/D5män) Kvinnors lön som andel av männens standardvägt (%) Andel med svag ekonomi () Ekonomiskt marginaliserade (%) Andel hushåll med ekonomiskt Marginaleffekt (%) Ersättningsgrad (%) - Sjuk- och aktivitetsersättning Anm.: På grund av ändrade definitioner avseende inkomstbegrepp och konsumtionsenhetsskala har serierna för Gini-koefficienter och andel med svag ekonomi ändrats jämfört med tidigare publicerade nyckeltal. Källor: och egna beräkningar. Tabell U.3 Regeländringar som beaktats vid beräkning av politikens effekter Eventuella reformer är avhängiga att ett faktiskt varaktigt reformutrymme uppstår. Höjt grundavdrag för pensionärer Höjd gräns för statlig inkomstskatt Reform 2012 aviserad i budgetpropositionen Höjt barntillägg i bostadsbidragssystemet Höjt grundavdrag för pensionärer Höjt flerbarnstillägg inom barnbidraget Höjt studiemedel fr.o.m. (lån) Höjt avdrag vid uthyrning av privatbostad Höjda studiemedel (lån och bidrag) Höjt grundavdrag för pensionärer Höjt bostadstillägg (BTP) för personer med sjuk- och aktivitetsersättning Höjt grundavdrag för pensionärer Höjd norm inom särskilt bostadstillägg för pensionärer/äldreförsörjningsstödet Höjd beloppsgräns för reseavdrag Arbetslöshetsavgift ersätter förhöjd finansieringsavgift Nedsatt sjukpenninggrundande inkomst (SGI) i sjukförsäkringen Nedsatt SGI i föräldraförsäkringen Sänkt ersättningsnivå till sjukfrånvaro Ersättning för deltidsarbetslöshet max för personer utan försörjningsansvar Begränsad avdragsrätt för privat pensionssparande 2010/11:100 BILAGA 3 Slopad rätt till skattereduktion för fackförenings- och A-kasseavgift Nedsatt SGI i sjukförsäkringen Nedsatt SGI i föräldrapenningen Nedsatt SGI i arbetslöshetsförsäkringen Sänkt tak i tillfällig föräldrapenning m.m. Sänkt tak i sjukförsäkringen Höjd beloppsgräns för avdrag för övriga utgifter Höjd beloppsgräns för reseavdrag Höjt tak för hyra vid BTP Slopat studerandevillkor i arbetslöshetsförsäkringen Slopad rätt till regionalt grundavdrag av socialavgifter Införd egenavgift i arbetslöshetsförsäkringen (förhöjd finansieringsavgift) Reducerad rätt till skatteavdrag för hem-PC Skatt på trafikförsäkringspremier införs Reducerad fastighetsskatt (begränsning av markvärde)