prop · GZ031 · 2011-09-20 00:00:00 — Granskning av finanspolitiken och ekonomisk styrning.................................. Granskning av finanspolitiken........................................................ EU 2020 och den europeiska terminen.......................................... Den finansiella styrningen .............................................................. Rätt utbetalningar från välfärdssystemen ...................................... Intern styrning och kontroll samt internrevision ......................... Översyn av vissa bestämmelser i budgetlagen............................... Vad bestämmer offentlig skuldutveckling? Insatser för ett stabilt finansiellt system............................................................. Hörnstenarna i en aktiv arbetsmarknadspolitik ................................................. Bedömningen av det strukturella sparandet är osäker ..................................... Vad kostar en kris?............................................................................................. Bilaga 1 Specifikation av budgetens utgifter och inkomster Bilaga 2 Tabellsamling makroekonomisk utveckling och offentliga finanser Bilaga 3 Ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män Bilaga 4 Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen (bilaga till avsnitt 6.2, 6.3, 6.9, 6.15, 6.17.1 och 6.18) Bilaga 5 Höjd beloppsgräns för avdrag för resor och Höjt schablonavdrag vid andrahandsuthyrning av bostäder (bilaga till avsnitt 6.4 och 6.17.2) Bilaga 6 Justering av procentsats för förskott av egenavgifter (bilaga till avsnitt 6.6) Bilaga 7 Sänkt skatt på restaurang- och cateringtjänster (bilaga till avsnitt 6.11) Bilaga 8 Investeringssparkonto och ändrad beskattning av kapitalförsäkring (bilaga till avsnitt 6.13) Bilaga 9 Ändrade skatteregler för investeringsfonder och deras andelsägare (bilaga till avsnitt 6.14) Bilaga 10 Skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet (bilaga till avsnitt 6.16) Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Reformer i budgetpropositionen , effekt på finansiellt sparande i Primärt sparande som krävs för oförändrad skuldkvot vid olika differenser mellan tillväxt och ränta samt olika skuldnivåer ................................................. Den konsoliderade offentliga sektorns finanser...................................................... Finansiellt sparande samt indikatorer för avstämning mot överskottsmålet......... De fyra storbankernas tillgångar och kärnprimärkapital 1.10 Jobbskatteavdraget vid olika månadslöner 2012 ................................................... 1.11 Uppskattade effekter av jobbskatteavdraget ......................................................... 1.12 Reformer i budgetpropositionen , effekt på finansiellt sparande i 1.13 Förstärkning av den aktiva arbetsmarknadspolitiken ........................................... 1.14 Effekter av regeringens politik på lång sikt ........................................................... Finansiellt sparande i offentlig sektor samt indikatorer för avstämning mot Indikatorer för impuls till efterfrågan.................................................................... Ursprungligt och faktiskt utgiftstak 20022014 ................................................... Förslag till tekniska justeringar av utgiftstaket för staten 20112015 ................. Utgiftstak för staten 20112015............................................................................. Internationell och finansiell ekonomi.................................................................... Sysselsättning i olika sektorer ................................................................................ Löner och inflation.................................................................................................. Svenska räntor och växelkurs ................................................................................. Nyckeltal, alternativscenario 1 med ökade problem i banksektorn..................... Nyckeltal, alternativscenario 2 med starkare inhemsk efterfrågan ...................... 5.10 Regeringens prognoser i budgetpropositionen års Arbetsgivaravgifter 2011 och 2012 enligt regeringens förslag.............................. Egenavgifter 2011 och 2012 enligt regeringens förslag......................................... Egenavgifter för ålderspension 2001-2008............................................................. Ändringar av skattesatserna på el och vissa bränslen jämfört med 2011, inklusive mervärdesskatt........................................................................... Skattehöjning på tobak, uppdelad på de olika tobaksslagen, för tidigare beslutad indexering och föreslagen skattehöjning ............................ Offentligfinansiell effekt av höjd skatt på tobak 2012......................................... Offentligfinansiell effekt av sänkt mervärdesskatt på restaurang- och Offentligfinansiella effekter av investeringssparkonto ........................................ Offentligfinansiella effekter av ändrade skatteregler för kapitalförsäkringar..... Exempel på hur periodiska inbetalningar påverkas av ändrad Exempel på hur periodiska utbetalningar påverkas av ändrad Offentligfinansiella effekter av ändrad fondbeskattning till följd av Offentligfinansiella effekter av ändrade skatteregler. periodiserad nettoeffekt år 20122015 samt varaktig effekt ........................... Totala skatteintäkter jämfört med prognosen i vårpropositionen ........ Bruttoeffekter av ändrade skatte- och avgiftsregler ............................................. Skatt på arbete......................................................................................................... Faktisk och underliggande utveckling av kommunernas skatteunderlag............ Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomster på statens budget ................. Fastighetsskatt och fastighetsavgift.................................................... Skatt på konsumtion och insatsvaror .................................................................... Antaganden och förändringar jämfört med ekonomiska Aktuell prognos jämfört med ekonomiska vårproposition samt Förändring av totala skatteintäkter till följd av regeländringar, bruttoeffekter i förhållande till föregående år .................................................. Utgifter på budgetens utgiftsområden och takbegränsade utgifter Utgifter per utgiftsområde 20102015.................................................................. Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år ...................... Generella statsbidrag till kommunsektorn 20092015 jämfört med Utgiftsförändringar 20112015 i förhållande till föregående år till följd av tidigare beslutade, aviserade och föreslagna reformer och Helårsekvivalenter, , i vissa ersättningssystem........................................ Volymer inom olika transfereringssystem............................................................. Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med ekonomiska Förändring av utgiftsramar 20122015 jämfört med ekonomiska föreslagna och aviserade utgiftsförändringar................................................ Pris- och löneomräkning ....................................................................... Takbegränsade utgifter och statsskuldsräntor m.m. 2011.................................. Beräknad förändring av anslagsbehållningar 2011 .............................................. 9.1 Löner, arbetade timmar och lönesumma................................................................ 9.2 Skatter och statsbidrag............................................................................................ 9.3 Årlig förändring av statsbidrag enligt nationalräkenskaperna.............................. 9.4 Totala utgifter för kommuner och landsting ......................................................... 9.5 Kommunsektorns finanser ..................................................................................... 9.6 konsumtion och kostnader i fasta priser............................................ 9.7 Antalet arbetade kommunfinansierade timmar..................................................... 9.8 Kommunfinansierad sysselsättning........................................................................ 9.9 Budgetpropositionen i förhållande till ekonomiska Föreslagna utgifts- och inkomstförändringar 20112015, effekt på offentliga sektorns finansiella sparande............................................................. Utgifts- och inkomstförändringar 20102015 i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt föreslagna och aviserade reformer och finansieringar, effekt på offentliga sektorns finansiella Den konsoliderade offentliga sektorns finanser.................................................. Skatter och avgifter ............................................................................................... Den offentliga sektorns utgifter........................................................................... Statens inkomster och utgifter ............................................................................. Statens finansiella sparande och budgetsaldo ...................................................... Statens budgetsaldo 20102015............................................................................ Statens budgetsaldo samt justering för större engångseffekter 20102015....... Inkomstindex, balanstal och balansindex .......................................................... Den offentliga sektorns tillgångar och skulder ................................................. Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet.............................................. Statsskuldens förändring 20102015.................................................................. Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld och bidrag till Offentliga sektorns inkomster och utgifter. förändringar jämfört med ekonomiska vårproposition ..................... Offentliga sektorns finansiella ställning. års ekonomiska vårproposition .......................................................................... Förändring av statens budgetsaldo 20112015 jämfört med års Investeringslån och låneramar 20022011 ........................................................... Övriga kreditramar 2012....................................................................................... Garantiramar och utfärdade garantier.................................................................. Anslag vars ändamål 2012 omfattar garantiverksamhet...................................... Sammanfattande redovisning av beställningsbemyndiganden avseende 1.1 Svensk BNP............................................................................................................... Arbetskraften och sysselsatta .................................................................................. Kvarstående arbetslösa och deltagare i program med en inskrivningstid Ränta på statsobligationer med löptid .......................................................... Hushållens skuld- och räntekvot............................................................................. Marginalskatt (svarta linjer) och genomsnittsskatt (gråa linjer) på årsinkomster utan jobbskatteavdraget (tunna linjer) och med jobbskatteavdraget 2012 (feta linjer) .................................................................. Andel med låg ekonomisk standard ........................................................................ Marginaleffekt för ensamstående med två barn 2011........................................... Fördelningseffekter av regeringens politik 20062011 samt regeringens förslag i budgetpropositionen ............................................................... Fördelningseffekter av regeringens förslag i budgetpropositionen 2012............ Bedömningar av det strukturella sparandet när det finansiella sparandet är Bedömningar av det strukturella sparandet när det finansiella sparandet prognostiserats men finanspolitiken är känd.................................................... Den offentliga sektorns finansiella sparande i och ....................... Utgiftstak och takbegränsade utgifter................................................................... Kommunsektorns resultat och finansiella sparande............................................. Resultat före extraordinära poster i kommuner och landsting............................ Företagsförtroendet i tillverkningsindustrin i , euroområdet och 10-åriga statsobligationsräntor för , , och ......... Förväntningar på rörlig bostadsränta och utfall............................ Hushållens förtroendeindikator (CCI) ................................................................ Hushållens konsumtion, sparkvot och disponibelinkomst ................................. Exportorderingång och exportorderstock ............................................................ Export och investeringar........................................................................................ Kapacitetsutnyttjandet i industrin och näringslivets investeringar ................... 5.11 BNP och BNP rensad för lager............................................................................ Näringslivets produktion efter finanskrisen....................................................... Ett urval av sysselsättningsindikatorer................................................................ BNP, arbetade timmar och sysselsatta................................................................. Andelen sysselsatta i näringslivets varu- resp. tjänsteproducerande Relativt arbetskraftsdeltagande och sysselsättningsgrad .................................... Arbetslösa och långtidsarbetslösa ........................................................................ Deltagande i arbetsmarknadspolitiska åtgärder................................................... Centrala avtal och löneökning.............................................................................. Reallön och nominell lön...................................................................................... Enhetsarbetskostnad, produktivitet och löner.................................................... KPI, KPIF och KPIF exklusive energi................................................................. Arbetade timmar, timlön och lönesumma ............................................................. Transfereringsinkomster som andel av underlaget för skatt på arbete................. Antal personer som betalar statlig inkomstskatt .................................................. Kapitalvinster, aktieprisindex och fastighetsprisindex.......................................... Skatt på företagsvinster........................................................................................... Hushållens konsumtion i löpande priser och underliggande intäkter från Utgifter för arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiska program samt antalet helårsekvivalenter i arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiska program 20102015................................................... Utgifter för sjuk- och rehabiliteringspenning och sjuk- och aktivitetsersättning samt antalet helårsekvivalenter i sjuk- och rehabiliteringspenning och sjuk- och aktivitetsersättning 20102015 ............ Skillnad mellan utgiftsprognos och ursprungligt anvisade medel på statens budget för vissa utgiftsområden............................................. Skatteintäkter och statsbidrag 20022015 ............................................................. Konsumtionen i löpande priser .............................................................................. Utvecklingen av det ekonomiska resultatet före extraordinära poster i kommuner och landsting.................................................................................... konsumtion och kostnader i fasta priser............................................ Antal arbetade kommunfinansierade timmar ........................................................ Kommunalt finansierad sysselsättning och sysselsättning i kommunsektorn .... Kommunfinansierad sysselsättning som andel av totala sysselsättningen i Styckkostnader i förskola, grundskola, gymnasieskola och äldreomsorg ........... Antalet barn och kostnader i förskolan ............................................................... Elevantal och kostnader i ................................................................ Elevantal och kostnader i gymnasieskolan .......................................................... Antalet äldre och kostnader i äldreomsorgen...................................................... Den offentliga sektorns finansiella sparande....................................................... Inkomster och utgifter.......................................................................................... Statens budgetsaldo 20002015............................................................................ Inkomstindex och balansindex............................................................................. Utvecklingen av kommunsektorns inkomster och utgifter samt finansiella Bidrag till förändringen av den offentliga sektorns förmögenhet...................... Den offentliga sektorns tillgångar och skulder ................................................... Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet ............................................... Statsskuldens utveckling 20002015 ................................................................... Den konsoliderade bruttoskulden..................................................................... Den offentliga sektorns finansiella sparande i EU, och ................ Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld i EU................................ Myndigheternas investeringslån juni 2001juni 2011 ........................................ 1.1Politiska utgångspunkter och gång. Regeringen har därför kunnat genomföra Den svåra statsfinansiella situationen i främst och flera euroländer och den senaste tidens turbulens på de finansiella marknaderna leder till en svagare global ekonomisk utveckling fram- över. Kraften och varaktigheten på avmattningen är mycket osäker. Den svagare internationella utvecklingen påverkar även negativt. Den svagare ekonomiska utvecklingen och den stora osäkerheten kring denna ställer krav på säkerhetsmarginaler i de offentliga finanserna för att säkra att har ett handlingsutrymme att möta en kraftigare eller mer varaktig avmatt- ning. Inriktningen på politiken är att inom ra- men för en ansvarsfull politik med goda säker- hetsmarginaler möta inbromsningen på arbets- marknaden och fortsätta att stärka välfärden liksom de långsiktiga förutsättningarna för jobb, tillväxt och företagande. En central utgångspunkt för finanspolitiken är ansvarstagande för de offentliga finanserna. Fi- nanspolitiken ska inte spä på den redan bety- dande osäkerheten utan ska bidra till stabilitet. Välfärdens kärnverksamheter ska inte drabbas av nedskärningar och hushåll och företag ska inte drabbas av skattehöjningar. Människor ska känna sig trygga med att skolan, sjukvården och omsorgen kommer att fungera. I svåra tider ska sammanhållningen särskilt värnas. Tack vare en ansvarsfull politik som värnade de offentliga finanserna kunde stå på fast mark och ha förmåga att hantera finanskrisen, som beredskap funnits för att kunna möta en än mer fördjupad och långvarig ned- kraftiga stabiliseringspolitiska insatser för att be- kämpa arbetslösheten utan att stora underskott uppkommit i de offentliga finanserna. Reger- ingen har även i nedgången prioriterat starka of- fentliga finanser samt jobben genom stabilise- ringspolitiska och arbetsmarknadspolitiska åt- gärder samt fortsatta strukturåtgärder som för- stärkt arbetslinjen. Regeringen har också priori- terat välfärden. Många länder kommer att gå in i den nu förestående ekonomiska avmattningen med stora underskott i de offentliga finanserna och med statsskulder som redan initialt är lång- siktigt ohållbara. har med sina goda of- fentliga finanser ett betydligt mer gynnsamt ut- gångsläge för att möta konjunkturavmattningen även om den blir djupare och mer varaktig än vad som förutses. Regeringens främsta mål är att föra mot full sysselsättning genom minskat utanför- skap. Värdet av ett eget arbete, som ger frihet, trygghet, gemenskap och möjligheter, kan inte nog understrykas. Politiken ska fortsätta att skapa bättre förutsättningar för tillväxt, syssel- sättning och välfärd i alla delar av landet inom ramen för långsiktigt hållbara offentliga finanser. Ytterligare åtgärder för att öka drivkrafterna för arbete och företagande, förbättra trygghetsmar- ginalerna för låg- och medelinkomsttagare samt förbättra arbetsmarknadens funktionssätt är centrala. Reformarbetet inom utbildningssyste- met bör fortsätta. Välfärdsverksamheterna ska utvecklas och förstärkas. har, tillsammans med de övriga nor- diska länderna, den lägsta inkomstspridningen i världen. Denna position ska vi värna genom att låta alla få del av tillväxt och välfärd. I denna proposition föreslås därför åtgärder för att stärka den ekonomiska situationen för grupper med pressade marginaler, däribland de pensionärer och barnfamiljer som har låga inkomster. Ung- domsarbetslösheten har länge varit ett stort problem i . Regeringen föreslår därför åt- gärder som kan förväntas öka sysselsättningen bland unga. Den pågående globaliseringen ger möjligheter i form av ökad handel och ekonomiskt utbyte. ställer den krav på att kontinu- erligt stärker sin konkurrenskraft och innova- tionsförmåga. ska fortsätta att bygga vi- dare på sina styrkor såsom en kunskapsintensiv industri, en växande tjänstesektor och en välut- bildad arbetskraft med förmåga att anpassa sig till en ständigt pågående strukturomvandling. Svenska företag ska konkurrera på världsmark- naden med kunskap och kvalitet en målsätt- ning som kräver privata och offentliga satsningar på bl.a. utbildning, forskning och innovationer samt en väl fungerande transport- och IT-infra- struktur. är och ska vara ett föregångsland på klimatområdet och för en god miljö. Klimatför- ändringarna är tillsammans med bevarandet av biologisk mångfald, havsmiljö och en giftfri miljö regeringens mest prioriterade miljöfrågor. Klimatförändringarna är en global utmaning som kräver ett globalt svar. ska driva en fram- synt och kostnadseffektiv klimatpolitik som syftar till att minska utsläppen både nationellt och internationellt. Allianspartierna presenterade i sitt manifest inför valet en rad förslag varav flera genomfördes i statens budget . ekonomiska vårproposition var regeringen tydlig med att de reformambitioner som åter- stod endast kunde genomföras om det fanns ett offentligfinansiellt utrymme och under förut- sättning att viktiga reformer inom välfärds- och utbildningsområdena kunde säkras. Regeringens bedömning är att alla återstående reformambi- tioner inte ryms i statens budget men att de fortfarande kan genomföras under man- datperioden. Därtill innebär det nya konjunk- turläget att det finns behov av andra typer av åt- gärder. Regeringens reformambitioner kommer att genomföras i den takt som är förenlig med tillräckliga säkerhetsmarginaler i de offentliga finanserna. Ett mindre reformutrymme i spåren av sämre offentliga finanser och det ökade behovet av sä- kerhetsmarginaler innebär tid för ansvar och ställer högre krav på prioriteringar i statens bud- et. I budgetpropositionen föreslås åt- gärder för att möta inbromsningen på arbets- marknaden, åtgärder för en bättre fungerande ekonomi med varaktigt hög tillväxt och syssel- sättning i alla delar av landet, reformer för en förstärkt välfärd och bättre ekonomi för utsatta grupper samt åtgärder för ökad konkurrenskraft.