prop · GZ037 · 2011-10-05 00:00:00 — För att få en helhetsbild över vuxentandvården och de resurser som sam- hället satsar på denna behöver statistiken inom området göras så enhetlig som möjligt. Statistiken bör även vara jämförbar för att möjliggöra analys av hur olika former av tandvård och tandvårdsstöd hänger ihop och om avsedda mål uppnås. Det finns olika huvudmän och olika system för administra- tion och statistikinsamling. För det statliga tandvårdsstödet finns ett it- stöd hos inom vilket alla vårdgivare rapporterar in ut- förda tandvårdsåtgärder för att erhålla tandvårdsersättning. Systemet används också för insamling av den statistik som behövs för uppföljning och utvärdering av det statliga tandvårdsstödet. Genom denna statistik på individnivå finns en god bild av utfallet inom ramen för det statliga tandvårdsstödet. Motsvarande enhetligt statistiskt underlag saknas för den tandvård som utförs till hälso- och sjukvårdsavgift. Här är de olika landstingen huvudmän och något nationellt sammanhållet administrativt system finns inte, utan lösningarna och tillgången till statistiskt underlag ser olika ut i olika delar av landet. I samband med reformeringen av det statliga tandvårdsstödet 2008 in- rättades ett hälsodataregister hos i form av ett tandhälso- register med uppgifter om den vuxna befolkningens tandhälsa. I förord- Prop. 2011/12:7 ningen (2008:194) om tandhälsoregister hos regleras bl.a. vilka personuppgifter som får behandlas och för vilka ändamål. Ända- målen med registret är framställning av statistik, kvalitetssäkring, upp- följning och utvärdering inom tandvårds- och tandhälsoområdet samt forskning och epidemiologiska undersökningar. Av särskilt intresse i detta sammanhang är att materialet ska kunna länkas till andra hälsodata- register. Detta möjliggör studier inom områden där ytterligare forskning behövs, bl.a. om sambanden mellan tandhälsa och allmänsjukdomar. är dock inte heltäckande. Det saknas dels uppgifter om tandhälsan hos barn och unga, dels om de patienter som får tandvård till hälso- och sjukvårdsavgift, vilket således rör sig om sjuka, personer med funktionsnedsättningar och äldre personer med stora omsorgsbehov. I propositionen Statligt tandvårdsstöd (prop. 2007/08:49) ansåg reger- ingen att det var lämpligt att begränsa uppgiftsskyldigheten till de upp- gifter om patienternas tandhälsa och utförd tandvård som då föreslogs. Några remissinstanser hade pekat på att de föreslagna uppgifterna inte var tillräckliga för att kunna följa tandhälsoutvecklingen på ett bra sätt. Regeringen var dock av den meningen att förslaget var lämpligt som ett första steg. Regeringen ansåg det viktigt att begränsa uppgifterna, såväl av hänsyn till den enskildes integritet som för att hålla nere vårdgivarnas arbetsbörda. Om skäl fanns kunde det övervägas om vårdgivarna i fram- tiden skulle åläggas skyldighet att lämna ytterligare uppgifter (se a prop. s.99 ff.). har tidigare föreslagit att registret ska utvidgas till att omfatta även uppgifter om barns och ungdomars tandhälsa. Socialstyrel- sen har i rapporten kan biverkningar av dentala material följas upp? () även föreslagit att biverkningar av dentala material ska registreras i tandhälsoregistret. Uppgifter om tandvård till hälso- och sjukvårdsavgift Tandvård till hälso- och sjukvårdsavgift som bör ingå i tandhälsoregistret Enligt regeringen bör tandhälsoregistret även omfatta uppgifter om viss tandvård som utförs till hälso- och sjukvårdsavgift. Det gäller dels tand- vård till personer med stora behov av tandvård på grund av långvariga sjukdomar eller funktionsnedsättningar, dvs. det nya stöd som föreslås, dels nödvändig tandvård. Uppgifter om munhälsobedömningar som görs på personer med stora vård- och omsorgsbehov inom ramen för uppsökande verksamhet anser regeringen inte behöver kunna behandlas i tandhälsoregistret. omfattande undersökning inom tandvården behövs för bra kvalitet på underlaget till tandhälsoregistret. Dessutom kan patienter som får mun- hälsobedömning också få tandvård till hälso- och sjukvårdsavgift i form av nödvändig tandvård. Regeringen anser det därför tillräckligt att en rapportering sker i samband med den nödvändiga tandvården för dessa Regeringen anser inte heller att tandhälsoregistret bör innehålla upp- gifter om sådan oralkirurgi som utförs till hälso- och sjukvårdsavgift eller om tandvård som ett led i sjukdomsbehandling . Dessa behandlingar ges endast och patienterna får ofta också tandvård inom ramen för det statliga tandvårdsstödet. Enligt regeringens mening bör det därför vara tillräckligt att en rapportering till registret sker i det sammanhanget. Uppgifter som bör registreras De uppgifter som bör kunna behandlas i tandhälsoregistret när det gäller tandvård som utförs till hälso- och sjukvårdsavgift är motsvarande upp- gifter som registreras avseende tandvård inom det statliga tand- vårdsstödet. Det är uppgifter om patientens personnummer, kön, diagnos- er, undersöknings- och behandlingsåtgärder, tandnummer och tandposi- tion, datum då undersöknings- och behandlingsåtgärder slutfördes, vård- givarens mottagning och organisationsnummer, uppgifter om kvar- varande tänder och intakta tänder samt uppgifter om patientens folkbok- föringsort, civilstånd och liknande information. Dessutom behöver upp- gifter om på vilken grund patienten har fått tandvård till hälso- och sjuk- vårdsavgift registreras. Dessa uppgifter är viktiga för att kunna följa tandhälsan hos patienter med sjukdomar och funktionsnedsättningar som leder till stora tandvårdsbehov. har påpekat att om det är de diagnos- och åtgärdskoder som regleras i TLV:s föreskrifter för det statliga tandvårdsstödet som avses, så är det inte klart om dessa kodverk är tillräckliga eller behöver utvecklas på grund av förslagen. Så som framgår ovan är regeringens ambition att statistiken på tandhälsoområdet ska bli så enhetlig och jäm- förbar som möjligt, i syfte att få en helhetsbild över vuxentandvården och de resurser som samhället satsar. Därför bör de diagnos- och åtgärds- koder som finns registrerade i tandhälsoregistret i möjligaste mån även användas i samband med att viss tandvård till hälso- och sjuk- vårdsavgift ska inkluderas i registret. Regeringen förutsätter att ansvariga myndigheter reder ut förutsättningarna för detta och i den mån ett sär- skilt uppdrag skulle behövas för att revidera gällande kodverk upp- märksammar regeringen på det. All registrering av personuppgifter innebär konsekvenser för den per- sonliga integriteten. De ytterligare uppgifter som föreslås kunna behand- las i tandhälsoregistret är uppgifter om hälsa vilka är särskilt känsliga ur integritetssynpunkt. För att det ska vara möjligt att utvärdera och följa upp den tandvård som ges är det dock nödvändigt att viss registrering sker av utförd tandvård. För att kunna studera exempelvis sambanden mellan tandhälsa och hjärt- och kärlsjukdomar eller diabetes är det nöd- vändigt att individuppgifter registreras. Det är inte möjligt att använda avidentifierade uppgifter. Mot denna bakgrund anser regeringen att den föreslagna registreringen av personuppgifter är nödvändig för att det ska vara möjligt att utvärdera tandvården och tandvårdsstöden och att nyttan av den föreslagna registreringen uppväger de intrång i den personliga integriteten som registreringen medför. Personuppgifter i hälsodataregister skyddas av den s.k. statistiksekre- tessen i 24 kap. 8 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Enligt denna bestämmelse gäller sekretess i sådan särskild verksamhet hos en myndighet som avser framställning av statistik för uppgift som avser en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde. Sekretessen är alltså absolut. Uppgift som behövs för forsknings- eller statistikändamål och uppgift som inte genom namn, annan identitetsbeteckning eller liknande förhållande är direkt hänförlig till den enskilde, får dock lämnas ut, om det står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men. Uppgiftsskyldighet och övrig praktisk hantering av uppgifterna Data till tandhälsoregistret om utförd tandvård och om patientens tand- hälsa rapporteras på två olika sätt. De uppgifter som ligger till grund för beräkning av tandvårdsersättning skickas till via it- stödet för administration av det statliga tandvårdsstödet. Vissa av dessa uppgifter lämnar sedan till enligt 5 § andra stycket förordningen om tandhälsoregister hos . Uppgifter om antal kvarvarande och antal intakta tänder, vilka inte ligger till grund för beräkning av tandvårdsstödet, skickas via samma it- system som övriga uppgifter, men utan att de blir tillgängliga för För- säkringskassan. hantering av uppgifterna innebär endast en teknisk lagring för räkning. Hur detta går till regleras genom ett så kallat personuppgiftsbiträdesavtal mellan Försäk- ringskassan och enligt vilket fungerar som personuppgiftsbiträde åt . För att göra det så enkelt som möjligt för vårdgivarna att lämna upp- gifter till tandhälsoregistret om den tandvård som utförs till hälso- och sjukvårdsavgift anser regeringen att uppgiftslämnandet bör ske på samma sätt som när det gäller uppgifter om kvarvarande och intakta tänder på patienter som får tandvård inom ramen för det statliga tandvårds- stödet. upprättar vårdgivarna ett underlag även för tandvård som ges till hälso- och sjukvårdsavgift. Underlaget upprättas i vård- givarnas elektroniska journalsystem som är kopplat till it-stödet för administration av det statliga tandvårdsstödet. Underlaget innehåller normalt de uppgifter som regeringen föreslagit ska ingå i rapporteringen till tandhälsoregistret. skickas dock inte underlaget till utan sparas i vårdgivarens eget journalsystem samt skickas på fil eller i pappersformat till för, i förekommande fall, bedömning av om den aktuella patienten kan få tandvård till hälso- och sjukvårdsavgift och som underlag för begäran om ersättning för ut- förd tandvård. Regeringens förslag om rapportering till tandhälsoregistret kommer mot denna bakgrund att innebära ett minimalt merarbete för vårdgivarna. it-stöd för rapportering av uppgifter behöver an- passas så att denna hantering blir möjlig. har i sitt remissyttrande avstyrkt förslaget som medför utvecklings- och driftskost- nader av it-stödet, vilka inte primärt behövs för att kunna administrera det statliga tandvårdsstödet. Myndigheten föreslår att det ska utredas om uppgifterna kan samlas in av landstingen och sedan överföras till Social- styrelsen. Regeringen delar inte denna uppfattning. Det finns sedan ett par år väl upparbetade rutiner hos vårdgivarna för uppgiftslämnande i Prop. 2011/12:7 it-stöd. Det är mycket viktigt att de känsliga person- uppgifter som det handlar om kan lämnas och överföras på ett säkert och effektivt sätt. Enligt regeringens mening finns det risk att så inte skulle bli fallet om uppgifter till tandhälsoregistret skulle samlas in och rappor- teras på olika sätt och i olika system i varje enskilt landsting. En sekretessbrytande bestämmelse om uppgiftsskyldighet för vård- givare föreslås införas i tandvårdslagen. Vårdgivare ska, när det gäller nödvändig tandvård och tandvård för personer som har stora tand- vårdsbehov på grund av en långvarig sjukdom eller funktionsnedsättning, till lämna uppgifter dels om patientens tandhälsa, dels om den utförda tandvården. Uppgifterna bör, som nämnts ovan, lämnas genom det befintliga it-stödet för administration av det statliga tand- vårdsstödet men utan att de blir tillgängliga för , dvs. med som personuppgiftsbiträde åt . Vilka uppgifter som avses kommer, med stöd av ett nytt bemyndigande, att preciseras i tandvårdsförordningen (1998:1338). Uppgift om grund för särskilt tandvårdsbidrag För tandvård som är ersättningsberättigande enligt lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd ska vårdgivaren bl.a. lämna uppgifter om den ut- förda tandvården till . Detta följer av 3 kap. 3 § lagen om statligt tandvårdsstöd och 15 § förordningen (2008:193) om statligt tandvårdsstöd. Vissa av dessa uppgifter vidarebefordras sedan till Social- styrelsen enligt 5 § andra stycket förordningen om tandhälsoregister hos . Dessa bestämmelser kommer också att gälla för tandvård som betalas med särskilt tandvårdsbidrag. 5.4 har regeringen gjort bedömningen att det underlag som vårdgivarna lämnar till även bör innehålla grunden för begäran om ersättning i form av särskilt tandvårdsbidrag, om vårdgivaren begär sådan ersättning. Regeringen anser det angeläget att kunna följa tandhälsan hos patienter med sådana sjukdomar och funktionsnedsätt- ningar som kan berättiga till särskilt tandvårdsbidrag. Uppgift om grund för bidraget bör därför också kunna behandlas i tandhälsoregistret. Upp- gifter om enskilda personers sjukdomar och funktionsnedsättningar är känsliga personuppgifter. Som framgår ovan får uppgifter i hälsodata- register behandlas endast för särskilt angivna ändamål. Uppgifterna är även skyddade av stark sekretess. Regeringen anser att nyttan av registre- ringen uppväger det eventuella integritetsintrång som registreringen inne- bär. it-stöd kommer att behöva anpassas för att in- rymma uppgifter om det särskilda tandvårdsbidraget. uppgiftsskyldighet enligt 5 § andra stycket förord- ningen om tandhälsoregister hos behöver utvidgas till att omfatta även uppgifter om grunden för särskilt tandvårdsbidrag. Skyldighet för vårdgivare att lämna uppgifter Regeringens förslag: Vårdgivarna ska inte längre ha en lagstadgad skyldighet att lämna uppgifter till om aktuella priser för de ersättningsberättigande tandvårdsåtgärder som de utför. Regeringens bedömning: Vårdgivarna bör lämna prisuppgifter till den nya prisjämförelsetjänsten på frivillig väg. och vårdgivarna på tandvårdsområdet bör i en gemensam ambitions- förklaring redogöra för hur detta ska ske. Förslag och bedömning i promemorian Slopad skyldighet för vård- givare inom tandvården att anmäla aktuella priser till Försäkrings- kassan: Överensstämmer med regeringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har avstyrkt förslaget. instämmer i förslaget men pekar på att anslutningen av vårdgivare måste vara mycket hög för att den kommande prisjämförelse- tjänsten ska uppfylla konsumentens informationsbehov och därmed ge underlag för välgrundade beslut. Hela den tekniska kedjan måste säkras för att detta ska bli möjligt. ser det som ange- läget att staten tar ett samlat grepp när det gäller att tillgodose patientens behov av öppenhet som måste finnas på en marknad där både vuxna, barn och ungdomar haft valfrihet. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Prisjämförelsetjänst för tandvård flyttar till Sjukvårdsrådgivningens webb- ska således inte längre tillhanda- hålla en sådan tjänst (se avsnitt 4.4). Det finns därmed inga skäl till var- för vårdgivarna ska vara fortsatt skyldiga att lämna prisuppgifter till För- Ändringen påverkar inte vårdgivarens skyl- dighet att upprätta ett underlag för bl.a. beräkning av statligt tandvårds- stöd för samtliga ersättningsberättigande tandvårdsåtgärder som vård- givaren har utfört på en patient. Enligt 15 § förordningen (2008:193) om statligt tandvårdsstöd ska ett underlag ges in till inom från det att respektive tandvårdsåtgärd har slutförts. laget ska bl.a. innehålla uppgifter om vårdgivarens pris för utförd åtgärd för den aktuella patienten (punkten 7). Den nya prisjämförelsetjänsten kommer att integreras med övrig tand- vårdsinformation och rådgivning på och blir därigenom mer lättillgänglig för patienterna. Utvecklingen av tjänsten görs tillsammans med konsument- och vårdgivarrepresentanter. ges goda möjligheter att marknadsföra sig själva och sin verksamhet. sikten är också att tjänsten för framtiden kommer att möjliggöra vidare utveckling av fler parametrar än pris vilket är av intresse för såväl kon- sumenter som vårdgivare. Det finns därför anledning att anta att vård- givarna kommer att ansluta sig till tjänsten på frivillig väg, vilket bör vara att föredra framför en skyldighet enligt lag. giftsskyldighet i 3 kap. 3 § första stycket 2 lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd föreslås därför upphävas. En hög anslutning till tjänsten är av största intresse för konsumenterna för att möjliggöra informerade val på tandvårdsmarknaden. betona detta ytterligare bedömer regeringen att staten (Socialdeparte- Prop. 2011/12:7 mentet) och företrädare för vårdgivarna på tandvårdsområdet i en gemen- sam ambitionsförklaring bör redogöra för hur anslutningen till den nya prisjämförelsetjänsten ska kunna genomföras på frivillig väg. Kon- sumentverket har pekat på vikten av att hela den tekniska kedjan säkras för att få en så god anslutning till tjänsten som möjligt. Regeringen instämmer i att bra tekniska lösningar är direkt avgörande för att mål- sättningen med prisjämförelsetjänsten ska uppfyllas. 9 Rättelse i patientsäkerhetslagen (2010:659) Regeringens förslag: Bestämmelsen i 8 kap. 12 § patientsäkerhets- lagen om meddelande av ny legitimation eller behörighet att förskriva läkemedel eller teknisk sprit ska gälla även om legitimationen eller behörigheten har återkallats eller begränsats med stöd av äldre bestäm- melser. Skälen för regeringens förslag: I patientsäkerhetslagen (2010:659), förkortad PSL, finns bestämmelser om återkallelse av legitimation och om indragning och begränsning av behörighet att förskriva vissa läke- medel och teknisk sprit. Lagen trädde i kraft . Bestäm- melser om återkallelse och begränsning av legitimation och förskriv- ningsrätt fanns redan i den lag som föregick PSL, lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område, och även i ännu äldre lagstiftning på området. Av 8 kap. 12 § PSL framgår att om en legi- timation har återkallats eller en behörighet att förskriva narkotiska läke- medel, andra särskilda läkemedel, alkoholhaltiga läkemedel eller teknisk sprit har dragits in eller begränsats enligt den lagen ska, om vissa krav är uppfyllda, en ny legitimation respektive behörighet meddelas efter ansökan. Paragrafen är således inte tillämplig om en legitimation eller förskrivningsrätt har återkallats eller begränsats med stöd av äldre bestämmelser. Detta har inte varit regeringens avsikt. Eftersom bestämmelsen inte omfattas av någon av övergångsbestämmelserna till PSL bör den korrigeras på så sätt att den blir tillämplig även när en legitimation eller förskrivningsrätt har återkallats eller begränsats med stöd av bestämmelser som gällde innan PSL trädde i kraft. 10 Rättelser i alkohollagen (2010:1622) Regeringens förslag: Den som gör sig skyldig till olovlig dryckes- hantering som är att anse som ringa ska inte dömas till ansvar. Skälen för regeringens förslag: Den nya alkohollagen (2010:1622) trädde i kraft (prop. 2009/10:125, bet. 2010/11:SoU4, rskr. 2010/11:36). I den nya alkohollagen återfinns straffbestämmelser i I 11 kap. 9 § finns bestämmelser om brottet olovlig dryckes- Paragrafen motsvarar 10 kap. 7 § gamla alkohollagen Prop. 2011/12:7 (1994:1738) bortsett från redaktionella ändringar. Av 10 kap. 8 § gamla alkohollagen framgår att den som gör sig skyldig till olovlig dryckeshan- tering som är att anse som ringa inte ska dömas till ansvar. I 11 kap. 10 § nya alkohollagen anges vilka gärningar som inte ska omfattas av straff- ansvar om de är att anse som ringa. I författningskommentaren framgår att 11 kap. 10 § nya alkohollagen motsvarar 10 kap. 8 § gamla alko- hollagen (se prop. 2009/10:125, s.175). Genom ett förbiseende har det inte gjorts någon hänvisning till straffbestämmelsen olovlig dryckeshan- tering vilket innebär att den som gör sig skyldig till olovlig dryckes- hantering som är att anse som ringa nu omfattas av straffansvar. Detta har inte varit regeringens avsikt. Med detta förslag korrigeras bestämmelsen i 11 kap. 9 § alkohollagen så att den som gör sig skyldig till olovlig dryckeshantering som är att anse som ringa inte ska dömas till ansvar. 11 Ikraftträdande och genomförande m.m. Bestämmelsen i 3 kap. 3 § 2 lagen (2008:145) om Lagen om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659) träder också i Bestämmelsen ska dock tillämpas för tid från Ändringen i alkohollagen (2010:1622) träder i kraft Övriga lagförslag träder i kraft . Förslag i Ds 2010:42: Överensstämmer inte med regeringens förslag. promemorian föreslogs att lagändringarna skulle träda i kraft Förslag i promemorian Slopad skyldighet för vårdgivare inom tandvården att anmäla aktuella priser till : Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av instanserna påtalar vikten av att berörda aktörer får tid att genomföra de förändringar som krävs för att reformen ska bli lyckad och att datum för ikraftträdande bör anpassas betonar vikten av god tid för ett genomför- Förslagen kräver en omfattande utveckling av har löpande kontakt med de företag som ut- vecklar vårdgivarnas patientjournalsystem och dessa har framfört att det är förenat med betydande svårigheter att hinna med ett genomförande vill även understryka vikten av att tydliga föreskrifter från och Tandvårds- och Läke- medelsförmånsverket finns innan ikraftträdandet. instanser, bl.a. , påpekar att det tidigare med- fört svårigheter när reformer inom tandvårdsområdet sommaren och att lämpligare tidpunkt ur verksamhetssynpunkt därför Prop. 2011/12:7 bör väljas. () föreslår att reformen träder i kraft och betonar att tid krävs för att ta fram föreskrifter och åtgärdslista för förebyggande tandvård och därefter anpassa IT-system hos och journalleverantörer. anser att en mer realistisk bedömning är efter att har fattat beslut. Detta då framtagande av föreskrifter och handböcker enligt utredningens förslag är mycket komplicerat och förut- sätter ett omfattande arbete. Vidare måste tandhälsoregistret hos Social- styrelsen förberedas för att kunna ta emot fler patientgrupper och fler variabler. Ingen remissinstans har haft synpunkter på förslaget att ändringen i 3 kap. 3 § lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd ska träda i kraft . Skälen för regeringens förslag: För de patientgrupper som på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning har särskilda behov av tandvård är det viktigt att reformen träder i kraft så snabbt som möjligt. Erfaren- heterna av tidigare reformer på tandvårdsområdet visar också att patien- terna avvaktar med insatser i väntan på ett nytt stöd. Det kan leda till ackumulerade behov och, om patienter inte söker vård , oönskade hälsoeffekter. Ett tidigt ikraftträdande måste dock vägas mot att reformen ska vara väl förberedd hos de många aktörer som är inblandade. Huvudmännen för de selektiva stöden och landstingen kommer behöva tid för förberedelsearbete inför den praktiska hanteringen av de nya stöden. Även andra aktörer såsom myndigheter och branschorganisa- tioner kommer att behöva tid för förberedelsearbete. Det handlar inte bara om den dentala vården utan även om samspelet mellan hälso- och sjukvård och tandvård för att stöden ska kunna fungera på bästa sätt. Regeringens förslag är därför att reformen ska träda i kraft . En ny prisjämförelsetjänst för tandvård lanseras . För- slaget att vårdgivare inte längre ska ha en lagstadgad skyldighet att lämna aktuella prisuppgifter till bör därför träda i kraft . Det är enligt regeringens mening angeläget att de föreslagna ändring- arna i patientsäkerhetslagen (2010:659) och alkohollagen (2010:1622) träder i kraft . När det gäller ändringen i patient- säkerhetslagen bedöms denna kunna träda i kraft tidigast . Rättelsen bör, för att undvika tillämpningsproblem, ges retroaktiv verkan och tillämpas från och med den dag då felet uppstod, dvs. då patientsäkerhetslagen trädde i kraft. Ändringen i alko- hollagen bedöms kunna träda i kraft . Regeringens bedömning: Inför ikraftträdandet av de nya tandvårds- stöden bör informationsinsatser genomföras. bör överväga om en sär- skild undersökningsåtgärd ska införas för information till patienter om de nya stöden. Promemorians bedömning: Överensstämmer med