prop · GZ031d33 · 2011-09-20 00:00:00 — Vidare har den period under vilken dubbdäck får användas avkortats. Åtgärderna har gett effekt men det är fortfarande oklart om EU:s gränsvärden för PM10 kommer att i hela landet varför ytterligare åtgärder kan bli aktuella. Regeringen beslutade att ändra trafikförordningen så att det blir möjligt att förbjuda dubbdäck på samtliga kommunala vägar inom ett område. Ett viktigt arbete för att förbättra luftkvaliteten lokalt och regionalt är att utarbeta och genomföra åtgärdsprogram för luftkvaliteten. I syfte att förbättra luftkvaliteten i de mest belastade områdena ses åtgärdsprogrammen för Stockholms- och Göteborgsregionerna, Malmös och kommuner nu över av respektive länsstyrelser. I översynerna ingår att lämna förslag om kompletterande åtgärder som ska vidtas regionalt och lokalt ifall miljökvalitetsnormerna inte uppnås. Delvis ny kunskap har satt fokus på utsläppen från småskalig vedeldning. Problemet är tudelat, vedeldning orsakar både lokala hälsoproblem och påverkar klimatet genom utsläpp av kortlivade klimatgaser som metan och sotpartiklar. har på regeringens uppdrag analyserat om kommunerna behöver utökade befogenheter att inskrida mot störande vedeldning. Myndighetens bedömningar och förslag i redovisningen bereds nu i . Däremot är kunskapen om storleken hos och effekterna av utsläppen av sotpartiklar från vedeldning bristfällig. Regeringen analyserar därför hur kunskapen kan förbättras Miljökvalitetsmålet är att de försurande effekterna av nedfall och markanvändning ska underskrida gränsen för vad mark och vatten tål. Nedfallet av försurande ämnen ska heller inte öka korrosionshastigheten i tekniskt material eller kulturföremål och byggnader. Fyra delmål har beslutats till miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller minskad försurning av sjöar, rinnande vatten och skogsmark samt minskning av utsläppen av svaveldioxid och kväveoxider till luft. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Tillståndet i miljön förändras i en positiv riktning för miljökvalitetsmålet i stort, svaveldioxidutsläppen var mindre än en tredjedel jämfört med utsläppen . Vad gäller utsläppen av kväveoxid har de totalt sett minskat . För sjöar och vattendrag märks en viss förbättring . Skogsmarken i sydvästra är dock fortfarande starkt försurad. Orsakerna är en kombination av ett fortsatt stort nedfall av gränsöverskridande luftföroreningar och jordar med låg buffertkapacitet. I övriga delar av har tillståndet i skogsmarken varit relativt oförändrat . Delmålen om minskad försurning av sjöar och vattendrag och utsläpp av svaveldioxid är uppnådda. Delmålet om utsläpp av kvävedioxid uppnåddes troligen . Däremot uppnåddes inte delmålet om försurning av skogsmark. Orsaken är att markens återhämtning genom naturlig vittring sker långsammare än förutsett. Regeringen bedömer att det är möjligt att inom en generation skapa skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet om ytterligare åtgärder vidtas. Den största delen av nedfallet som påverkar miljötillståndet i , , kommer från utsläpp i andra länder och från internationell sjöfart. Åtgärderna är därför till stor del de samma som beskrivs ovan under avsnittet om miljökvalitetsmålet luft. Särskilt viktiga är de beslut som gäller bl.a. nya utsläppsmål och åtgärder inom EU och , CLRTAP, och den internationella sjöfartorganisationen, IMO:s, strängare krav på den internationella sjöfarten. Även vissa beslut som tagits med syfte att minska utsläppen av klimatgaser underlättar arbetet med att nå Bara naturlig försurning. Bland annat ger EU:s utsläppshandelssystem en positiv bieffekt i form av minskade utsläpp av svaveldioxid. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Miljökvalitetsmålet är att förekomsten av ämnen i miljön som har skapats i eller utvunnits av samhället inte ska hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden, att halterna av naturfrämmande ämnen är nära noll och att deras påverkan på människors hälsa och ekosystemen är försumbar. Målet innebär även att halterna av naturligt förekommande ämnen är nära bakgrundsnivåerna. Nio delmål har beslutats till miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller kunskap om kemiska ämnens hälso- och miljöegenskaper, miljö- och hälsoinformation om varor, utfasning av farliga ämnen, fortlöpande minskning av hälso- och miljöriskerna med kemikalier, riktvärden för miljökvalitet för kemiska ämnen, sanering och efterbehandling av förorenade områden, dioxiner i livsmedel samt exponering för kadmium. Det går inte att se någon tydlig utvecklingsriktning för tillståndet i miljön. Produktion av och handel med kemiska ämnen ökar globalt och sker ofta med bristfälliga regler och bristfällig kemikaliesäkerhet. Viktiga regler har tillkommit, men ytterligare kraftfulla styrmedel behövs på alla nivåer. Det tar tid att minska halterna av farliga ämnen i miljön och riskerna i samhället. Delmålet om kunskap om kemiska ämnens hälso- och miljöegenskaper nåddes inte . Enligt (Miljömålen på ny grund) saknades 2010 viktiga uppgifter om miljö- och hälsoegenskaper för de allra flesta industri- och hushållskemikalierna. Genom krav enligt EU:s kemikalielagstiftning Reach hade dock registreringsunderlag kommit in till Europeiska kemikaliemyndigheten (ECHA) avseende ämnen som tillverkas/importeras i volymer större än , med cancerframkallande, arvsmasseskadande eller fortplantningsstörande egenskaper samt med miljöfarliga egenskaper. Framsteg har även skett för vissa specialreglerade kemikalier såsom biocider och växtskyddsmedel där EU:s lagstiftning har eller håller på att revideras och högre krav kommer att leda till bättre skydd för hälsa och miljö. För läkemedel, kosmetika och livsmedelstillsatser saknas dock till största delen fortfarande uppgifter om miljö- Kunskapen om effekter då flera ämnen samverkar med varandra är låg. Delmålet om information om farliga ämnen i varor uppnåddes inte 2010. Det är mycket svårt för konsumenter, inköpare, återförsäljare, avfallshanterare och andra berörda att få information om farliga ämnen i varor. Delmålet om utfasning av farliga ämnen uppnåddes inte 2010. Särskilt farliga ämnen förekommer fortfarande i nyproducerade varor, även om framsteg har gjorts genom arbetet inom EU. Delmålet om fortlöpande minskning av hälso- och miljörisker med kemikalier uppnåddes inte 2010. Även om många kända risker med kemiska ämnen har kunnat minskas kommer det ständigt nya ämnen och tekniker ut på marknaden som ger nya möjligheter, men också nya risker. Delmålet om riktvärden för miljökvalitet uppnåddes 2005. Det finns riktvärden för mer än 100 ämnen fastlagda av myndigheterna. har det funnits två delmål om förorenade områden (6 och 7). Delmål 6 om åtgärdande av förorenade områden som innebär akuta risker, med målår 2010, har uppnåtts genom att alla sådana områden har fått åtminstone ett temporärt skydd, även om arbete återstår innan alla områden har åtgärdats slutgiltigt. Be- dömningen är en annan än den som tidigare gjorts. pågick åtgärder vid 29 prioriterade områden. , då anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden skapades, har efterbehandlingsåtgärder med statlig finansiering genomförts och avslutats vid 75 prioriterade områden. Delmål 7 är möjligt att nå under förutsättning att områdena utreds och åtgärdas i högre takt än . De åtgärder och organisatoriska förändringar som föreslogs i propositionen försäkringar och avhjälpande av förorenade områden m.m. (prop. 2008/09:217, bet. 2009/10:MJU6, 2009/10:26) har genomförts. ansvarar numera för att samordna, prioritera och administrera det statliga bidraget för efterbehandling, samt följa upp, utvärdera och rapportera effekterna av bidraget. Geologiska Undersökning (SGU) utreder förorenade områden där staten har ett eget ansvar som verksamhetsutövare, men där den myndighet som har orsakat föroreningen inte längre finns kvar. SGU kan också vara huvudman för utredningar och åtgärder i bidragsfinansierade projekt. Det kan till exempel ske då en kommun inte har möjlighet att agera som huvudman. () har ett ansvar för forskning, teknikutveckling och kunskapsuppbyggnad inom området. som varit verksam och som var världens största kopparproducent, var också en av mest inkomstbringande industrier. Verksamheten har påverkat miljön i med omgivning. Regeringen tillsatte därför 1987 den s.k. Dalälvsdelegationen. Till sitt förfogande fick delegationen för saneringsåtgärder. Tre objekt har åtgärdats : tvätt av en deponi, sluttäckning av ett sandmagasin samt uppsamling och rening av lakvatten från gruvområdet. Åtgärderna beräknas ha reducerat metallutsläppen för zink och kadmium och för koppar. Den totala kostnaden uppgick till , varav Stora, nuvarande , betalat . Det är oklart om delmålet om dioxiner i livsmedel har uppnåtts. Denna osäkerhet beror främst på dessa ämnens beständighet i miljön, vilket innebär att effekterna av åtgärderna inträffar först på lång sikt. Delmålet om kadmium bedöms som mycket svårt att nå . Återhämtningstiden i miljön är mycket lång och beslutade åtgärder för att minska exponeringen är inte tillräckliga för att nå en säker exponeringsnivå. Regeringen bedömer att det är mycket svårt att inom en generation skapa förutsättningar att nå miljökvalitetsmålet, men bedömer att förutsättningarna har förbättrats genom skärpt lagstiftning inom EU och genom internationella avtal. Regeringen bedömer därför att det är viktigt att agerar i dessa forum för att minska risker för människors hälsa och miljö. Giftfri miljö är ett av regeringens miljöpolitiskt prioriterade områden . Regeringen satsar ökade resurser och tar nya initiativ för att kemikalier som skadar miljön eller riskerar människors hälsa ska fasas ut eller oskadliggöras. Regeringen har bland annat gett Kemikalieinspektionen i uppdrag att ta fram och genomföra en nationell handlingsplan för en giftfri vardag. Arbetet med handlingsplanen ska genomföras i samarbete med 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 företrädare för näringslivet, konsumentorganisationer, miljöorganisationer, och berörda myndigheter, särskilt , , , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, och . Arbetet med fokusområdet om livsmedel ska ske efter samråd med . För att genomföra detta arbete har regeringen förstärkt Kemikalieinspektionens anslag med . Regeringens ambition är att detta uppdrag och de extra resurserna ska stärka arbetet med att uppnå miljökvalitetsmålet giftfri miljö och särskilt möjliggöra åtgärder för att minska riskerna för farliga kemikalier i vår vardagsmiljö genom till exempel ökad tillsyn av farliga ämnen i varor, förslag till EU-reglering av specifika ämnen samt branschdialoger för att företagen ska byta ut farliga ämnen. Ett av de viktigaste områdena för att nå miljökvalitetsmålet är att få en bättre kunskap om hur kemikalier påverkar miljön och människors hälsa. Den första registreringsomgången för Reach har genomförts enligt plan, vilket innebär att det för ca 3 400 ämnen ska finnas tillräckliga uppgifter för att hantera dessa på ett säkert sätt. kvarstår dock att de registreringskrav som ska uppfyllas för ämnen som tillverkas/importeras i volymer om bedöms vara otillräckliga för att uppnå miljökvalitetsmålet. Det finns också frågetecken om hur nya rön om risker med nanomaterial respektive hormonstörande ämnen samt kombinationseffekter som kan uppstå vid exponering för flera ämnen ska fångas upp. Regeringen verkar aktivt för att få kommissionen att i enlighet med tidigare antagna rådsslutsatser om kombinationseffekter överväga ändringar i relevant befintlig unionslagstiftning. Regeringen bedömer att den svenska toxikologiska och ekotoxikologiska forskningen behöver bli mer långsiktig och samordnas bättre. Det finns t.ex. behov av att kartlägga och undersöka om exponeringen för hormonstörande ämnen påverkar reproduktionsförmågan i form av sämre spermiekvalitet hos män. När det gäller delmålet om information om farliga ämnen i varor skiftar måluppfyllelsen mycket mellan olika varugrupper. För kemiska produkter (ämnen och blandningar) finns det inom EU ett klassificerings- och märkningssystem som ger information om farliga ämnen. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 När det gäller varor som innehåller eller har behandlats med farliga ämnen finns det bara generella krav inom Reach. Det har dock inte varit möjligt för medlemsstaterna att enas om vägledning för hur tröskelvärdet på av varans vikt ska tolkas. kunde en politisk överenskommelse om en gemensam position fattas om en revidering av biociddirektivet. Förhandlingarna planeras att slutföras . Genom den nya biocidförordningen ökar säkerheten för människor och miljö eftersom de farligaste aktiva ämnena inte blir godkända utom i vissa undantagsfall. En internationell workshop har genomförts inom ramen för den globala kemikaliestrategin SAICM (Strategic Approach to ). Workshopen resulterade i rekommendationer till nästa högnivåmöte att utveckla en uppförandekod på global nivå med syfte att förbättra information om kemikalier i varor. När det gäller utfasning av farliga ämnen finns det en god grund genom arbetet i Reach. De ansvariga EU-kommissionärerna har uppmanat medlemsstaterna att tillsammans identifiera minst 50 ämnen att föra upp på kandidatlistan för tillståndsprövning. Resursförstärkningen till Kemikalieinspektionen kommer att möjliggöra att bidrar med 45 dossierer . Inom ramen för har verkat för att bl.a. insektsgiftet endosulfan ska fasas ut. Detta blev också beslutat vid partsmötet . fortsätter att agera inom EU och globalt för att ytterligare ämnen läggs till . 2010/11:226, 2010/11:MJU15) har tillkännagivit för regeringen som sin mening att det är viktigt att inom EU och internationellt verkar för att användningen av parakvat som bekämpningsmedel stoppas samt vikten av att svenska och europeiska köttproducenter ges förutsättningar och incitament att sluta köpa djurfoder som odlats med hjälp av parakvat. Regeringen anser att krafttag behöver tas för en global utfasning av det giftiga bekämpningsmedlet parakvat och agerar för att detta ska ske. verkar genom EU för att parakvat läggs till i Rotterdamkonventionen. Förslaget till upptag av ämnet ligger för Även branschen och konsumenterna har möjlighet att ställa krav på hur produktionen av en vara går till. Detta är möjligt genom att t.ex. efterfråga certifierade varor och genom att branschen arbetar för att certifieringen tar ansvar för angelägna frågor så som bekämpningsmedelsanvändningen. Det är viktigt att det finns ett samarbete inom EU för att de krav som ställs ska ge effekt. hölls det första förhandlingsmötet av fem för att ta fram en ny global konvention som reglerar kvicksilver. Mötet som hölls i och finansierades av lade en bra grund för de fortsatta förhandlingarna. Det andra partsmötet hölls i , , . arbetar aktivt för att en ambitiös konvention ska finnas för undertecknande när förhandlingarna avslutas . fortsätter också arbetet mot en ramverkskonvention för att skapa en sammanhållen struktur för det internationella kemikaliearbetet. Med en sådan skulle det bland annat vara möjligt att kunna reglera ytterligare ämnen av globalt intresse. beslutade EU efter påtryckningar från bl.a. att förbjuda det hormonstörande ämnet bisfenol A i nappflaskor. Kemikalieinspektionen och har redovisat sitt regeringsuppdrag om nationella förbud för bisfenol A. Ärendet bereds inom . Även om utvecklingen i huvudsak är positiv behöver efterbehandlingstakten öka för att målet att minska riskerna med förorenade områden ska nås. Regeringen bedömer att de organisatoriska förändringar som har genomförts kommer att leda till en bättre samordning av arbetet. Förändringarna beräknas leda till en effektivisering av arbetet och därmed öka möjligheterna att nå delmålet. När det gäller delmålet om dioxiner i livsmedel har fortfarande problem med höga halter av dioxiner och PCB-liknande ämnen i vissa fiskarter från . Kommissionen har föreslagit att ge ett fortsatt undantag från gränsvärden för dioxin och PCB i fisk. fortsätter att på internationell nivå arbeta för att minska spridningen av dioxiner till miljön, dels globalt inom , dels regionalt inom den så kallade , konventionen om gränsöverskridande luftföroreningar. ska även förstärka informationen om kostråden om fisk. För att nå delmålet om kadmium behöver det vidtas fler åtgärder. har vissa delar av befolkningen halter av kadmium i urin som ligger vid eller över de nivåer som kan relateras till påverkan på skelett och njurar. Den generella kadmiumexponeringen behöver därför minska. För att åstadkomma detta behövs en samlad strategi, som innefattar ett kraftigt sänkt nationellt gränsvärde för kadmium i mineralgödsel, att EU antar stränga gränsvärden för kadmium i mineralgödsel och att åtgärder vidtas för att minska tillförseln av kadmium till via andra källor än mineralgödsel. Regeringen har anmält ett sänkt svenskt gränsvärde till Europeiska kommissionen. Vidare har regeringen gett i uppdrag att i samråd med och efter samråd med Kemikalieinspektionen göra en analys av konsekvenserna för jordbrukssektorn och för livsmedelsindustrin, om gränsen för det nationella förbudet om saluföring av mineralgödsel innehållande fosfor skulle sänkas till respektive kadmium per ton fosfor. I uppdraget ingår också att föreslå ett lägsta gränsvärde som förenar ett gott miljöskydd med minimala negativa effekter för jordbruket. Uppdraget ska redovisas till (Landsbygdsdepartementet) . Inom ramen för Kemikalieinspektionens arbete med handlingsplanen för giftfri vardag arbetar myndigheten med att identifiera vilka ytterligare kadmiumkällor som är av betydelse för förorening av med kadmium. Miljökvalitetsmålet innebär att ozonskiktet ska utvecklas så att det långsiktigt ger skydd mot skadlig UV-strålning. Ett delmål har beslutats kopplat till miljökvalitetsmålet. Delmålet avser utsläpp av ozonnedbrytande ämnen. Tillståndet i miljön förändras i en positiv riktning. Uttunningen av ozonskiktet, som ett globalt genomsnitt, upphörde . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 nare år har ozonskiktets tjocklek stabiliserats. Ozonskiktet över var 2010 tillbaka nivå. Ozonskiktet varierar dock naturligt och det går inte att med statistisk säkerhet säga att vändpunkten för uttunningen är nådd. Allt tyder dock på att ozonskiktet börjar växa till och den vändpunkt man förväntas passera runt 2020 ska kunna uppnås. Ozonskiktet kommer då att motsvara förhållandena , dvs. så kallade naturliga förhållanden (förhållandena används som definitionen av naturliga förhållanden). Ett delmål med slutår avsåg utsläpp av ozonnedbrytande ämnen och angav inriktning och tidsperspektiv för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålet har uppnåtts. redovisade ett regeringsuppdrag om för- och nackdelar med att helt förbjuda att yrkesmässigt överlåta och saluhålla varor som innehåller klorfluorkarboner (CFC) och klorfluorkolväten (HCFC). Rapporten pekade på att ändringar i de svenska bestämmelserna är nödvändiga i ljuset av den europeiska lagstiftningen. Ändringarna fördes in i den svenska förordningen (2007:846) om fluorerade växthusgaser och ozonnedbrytande ämnen . Regeringen bedömer att det inom en generation är möjligt att skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet med redan vidtagna och planerade åtgärder. En fullständig återhämtning av ozonskiktet kan ske på norra halvklotet ungefär . Målets uppfyllelse är beroende av att Montrealprotokollet genomförs effektivt. Det är också viktigt att arbetet inte undermineras av illegal handel, inklusive import och export, med ozonnedbrytande ämnen och produkter. Det är viktigt att HCFC fasas ut, att åtgärder vidtas för att hantera upplagrade ozonnedbrytande ämnen och att utsläpp av koltetraklorid (CTC) kartläggs och ytterligare minskar. Det är även viktigt att utfasningen av HCFC inte innebär infasning av klimatskadliga ersättningsgaser som hög klimatpåverkande HFC. Utsläppen av CFC i har minskat avsevärt . Det finns fortfarande en viss mängd i material för isolerändamål, kylanläggningar, värmepumpar och i halon- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Skärpta krav och förenklingar kring hantering av farligt avfall ger dock goda förutsättningar för att omhänderta de kvarvarande mängderna. Miljökvalitetsmålet är att människors hälsa och den biologiska mångfalden ska skyddas mot skadliga effekter av strålning i den yttre miljön. Tre delmål har beslutats till miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller utsläpp av radioaktiva ämnen, hudcancer orsakad av solen samt risker med elektromagnetiska fält. Resultatredovisning av området Strålsäkerhet finns under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Det går inte att se någon tydlig utvecklingsriktning för tillståndet i miljön. Exponeringen för all strålning är normalt låg jämfört med gränsvärdena. Det tar för hudcancer att utvecklas och att förändra beteenden avseende UV-strål- ning är svårt. Den nationella avfallsplanen är en bra grund för omhändertagande av allt radioaktivt avfall. Delmålet om radioaktiva ämnen är uppnått. Delmålet om elektromagnetiska fält bedöms kunna nås med redan vidtagna åtgärder. Dagens exponering för joniserande strålning och elektromagnetiska fält anses generellt sett inte innebära något miljö- eller hälsoproblem. Delmålet om hudcancer bedöms däremot inte vara möjligt att nå om inte ytterligare åtgärder för att minska exponeringen av UV-strålning vidtas. Regeringen bedömer att det är möjligt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet om ytterligare åtgärder vidtas för att minska exponeringen av UV-strålning. Bedömningen är en sammanvägning, dels av en ganska positiv bild vad gäller radioaktiva ämnen och elektromagnetiska fält, dels av en mer problematisk bild för UV-strålning. Enligt har allmänhetens totala exponering för elektromagnetiska fält inte ökat , men teknisk utveckling och nya tillämpningar kan både minska och öka exponeringen framöver. () bevakar forskning inom EMF- området och kartlägger kontinuerligt riskerna med elektromagnetiska fält. SSM:s vetenskapliga råd lämnar en rapport om det vetenskapliga läget på elektromagnetiska fält-området. SSM bedömer att den senaste rapporten (SSM 2010:44-Recent Research on EMF and Health Risk) inte föranleder några förändrade rekommendationer. Regeringen delar SSM:s bedömning. SSM rekommenderar att försiktighetsprincipen ska tillämpas på två områden: allmänhetens exponering för magnetfält från kraftledningar och vid användning av mobiltelefon. Regeringen bedömer att det kommer att vara svårt att nå delmålet om hudcancer. Det är svårt att ändra på värderingar och attityder kring livsstil, utseende och solning. Det är därför en stor utmaning att försöka minska befolkningens exponering för UV-strålning. SCB har på uppdrag av SSM genomfört en årlig enkät om svenskarnas solvanor. Syftet med enkäten är att öka myndigheternas kunskap om svenskarnas solvanor. Detta förbättrar SSM:s möjligheter att lämna information avseende risker med solning. har SSM informerat kommunerna om risker med solens strålning och om möjligheter till skydd mot UV- strålning på skolor och förskolor. Denna satsning bedöms på lång sikt leda till färre hudcancerfall. har lämnat sitt slutbetänkande (Strålsäkerhet gällande rätt i ny form, SOU 2011:18). Utredningen föreslår bland annat att en 18-årsgräns införs för kosmetiskt solarium. Utredningens främsta uppgift var annars att lämna förslag på en samordnad reglering på strålsäkerhetsområdet. Förslagen i betänkandet remitteras och bereds vidare inom . Regeringen avser att återkomma till i denna fråga. Miljökvalitetsmålet är att halterna av gödande ämnen i mark och vatten inte ska ha någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningarna för biologisk mångfald eller möjlig- heterna till allsidig användning av mark och vatten. Fyra delmål har beslutats till miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller minskning av utsläpp av fosfor- och kväveföreningar samt minskning av utsläppen av ammoniak och kväveoxider. Tillståndet i miljön förändras i en positiv riktning. En positiv utveckling har framför allt setts i flera kustområden .