prop · GY03155 · 2011-07-06 00:00:00 — behövs för att nå det nuvarande målet om en ökning av den förnybara elproduktionen med till 2020 jämfört med nivå. Elcertifikaten handlas på spotmarknaden för per elcertifikat, vilket är ca lägre jämfört med genomsnitts- priset på elcertifikat . Regeringen delar, liksom flertalet remissinstanser, bedömning att de olika möjliga åtgärder som myndigheten utrett för att skydda elkunden mot för höga elcertifikatspriser skulle leda till ett väsentligt mer komplicerat elcerti- fikatssystem, riskera att öka osäkerheten och minska förtroendet för Det skulle i sin tur riskera att leda till att kostnaden för elkunderna ökar och att målet för elcertifikatssystemet inte uppnås. bedömer att sannolikheten är liten för begränsningar i utbud, och därmed också att risken för höga elcertifikatspriser är liten fram till nästa kontrollstation. med som föreslås i denna proposition minskar även riskerna för höga elcertifikatspriser genom bl.a. den ökade likviditet detta innebär. har framfört att införandet av ett pristak är den enda åtgärden bland dem som analyserats av som skulle erbjuda ett verkligt skydd mot höga kostnader för elkunderna. Införandet av ett prisgolv och en lånemöjlighet kan också vara lämpliga Regeringen bedömer i likhet med att risken för höga elcertifikatspriser är liten. Vidare är erfarenheterna från det tak för kvotpliktsavgiften som gällde att det fick en prisstyrande effekt på elcertifikatspriset. I samband med den första Prop. 2010/11:155 kontrollstationen inom elcertifikatssystemet som slutfördes bedömdes det att ett fortsatt tak för kvotpliktsavgiften inte överensstämde med det långsiktiga syftet med elcertifikatssystemet. Ett långsiktigt tak för kvotpliktsavgiften bedömdes leda till att både priset på elcertifikat och stödnivån i praktiken styrs av det fastställda taket. Om ett tak skulle bibehållas bedömdes det att elcertifikatsprisets möjligheter att ge korrekta signaler till marknaden begränsas, vilket påverkar marknadens möjligheter att anpassa sig till nya förhållanden. Någon förlängning av det tak för kvotpliktsavgiften som gällt skedde mot denna bakgrund inte. De utredningar som redo- visat i dessa frågor ger inte underlag för någon annan bedömning . Under elcertifikatssystemets första femårsperiod fanns även ett successivt avtrappande garantipris som ett skydd mot allt för låga elcertifikatspriser. Garantipriset syftade till att under elcertifikats- systemets första år säkra systemets trovärdighet och stabilitet, men kom aldrig att behöva utnyttjas. Elcertifikatssystemet är etablerat och ger ett tillräckligt stöd för utbyggnaden av förnybar elproduktion. Det finns även en fungerande handel med elcertifikat. Regeringen ser mot denna bakgrund inte heller skäl för införande av golvpriser. saknas därför behov av andra åtgärder för att skydda elkunden mot för höga elcertifikatspriser än att ytterligare öka transparensen på elcertifikatsmarknaden och en fortsatt löpande uppföljning av utvecklingen på elcertifikatsmarknaden. Ökad transparens på elcertifikatsmarknaden och information till elkonsumenterna Utbudet på elcertifikat påverkas framför allt av antalet anläggningar som är godkända för tilldelning av elcertifikat och storleken på dessa. Även yttre faktorer så som temperatur, vind, nederbörd, biobränslepriser och konjunktur inom pappers- och massaindustri påverkar utbudet. Vid utgången av mister merparten av anläggningarna som togs i drift före rätten till att tilldelas elcertifikat. upphör även tilldelningen av elcertifikat till de anläggningar som var nya . Därtill finns anläggningar som godkänns för tilldelning av elcertifikat för ökad produktionskapacitet och äldre anläggningar som godkänns för en ny tilldelningsperiod efter så omfattande investeringar att den motsvarar en ny anläggning. Informationsbehovet hos marknadens aktörer kring dessa anläggningar kommer att öka framöver. kännetecknas den svenska elcertifikatsmarknaden av ett överskott av elcertifikat som utbyggnadsplanerna för ny förnybar elproduktion är omfattande och bedöms kunna svara mot den kvotkurva som fastställts i elcertifikatslagen. Det finns emellertid ett behov av löpande uppföljning av utbud och efterfrågan på elcertifikatsmarknaden, särskilt utifrån de effekter som utfasningen av anläggningar vars tilldel- ningsperiod för elcertifikat upphör 2012, anläggningar som godkänns för ny tilldelningsperiod och effekterna av en gemensam elcertifikats- Regeringen delar bedömning att det finns ett Prop. 2010/11:155 behov av ökad transparens på marknaden när det gäller utbud och efter- frågan på elcertifikat för att skapa förutsättning för en mer korrekt pris- sättning i förhållande till förväntningar om framtida utbud och efter- frågan. Ökad transparens kan minska risken för eventuell brist på elcerti- fikat då prissignalerna till investerarna kommer i ett så tidigt skede som möjligt. En ökad förståelse hos marknadsaktörerna kan även ha betydelse för elcertifikatssystemets måluppfyllelse och minska risken för höga kostnader för elkonsumenterna. Det är också angeläget med en gemensam kommunikationsstrategi mellan de svenska och norska myndigheterna så att informationen till den gemensamma elcertifikats- marknaden samordnas när denna startar. Regeringen bedömer att sammanställningar av de anläggningar för förnybar elproduktion som planeras redan i tillståndsledet bör kunna tillgängliggöras vid sidan av de sammanställningar som Energi- myndigheten redovisar av de anläggningar som är godkända för tilldelning av elcertifikat. Marknaden får på så sätt kontinuerligt information om hur många nya anläggningar som planeras tillkomma, och deras planerade kapacitet. Vidare är det angeläget att kontinuerligt följa upp tillståndsprocesserna för den förnybara elproduktionen och att dessa fungerar utan flaskhalsproblem. Regeringen bedömer även att det finns behov av ökade informations- insatser gentemot elkonsumenterna för att de ska få en ökad kunskap och medvetenhet om elcertifikatssystemet, vilket är angeläget för systemets utveckling. Exempel på sådana informationsinsatser är hur konsumen- terna kan beräkna kostnaden för elcertifikat. Även andra myndigheter som informerar elkonsumenter, såsom , bör tillhandahålla information om elcertifikatssystemet, elcertifikats- kostnadens storlek samt hur denna beräknas. Andra åtgärder för att öka elkonsumenternas kunskap och medvetenhet om elcertifikatssystemet bör även övervägas. En möjlig åtgärd är att ställa krav på särredovisning av elcertifikatskostnaden gentemot elkonsumenterna i samband med fakturering. En sådan åtgärd behöver dock vägas mot den ytterligare administration detta innebär och att elfakturan kan bli mer svårtillgänglig för konsumenten. I och med de ändringar som genomfördes i elcertifikatslagen 2006 hanteras prisbildningen på den konkurrensutsatta elmarknaden där elcertifikatskostnaden inkluderas tillsammans med elhandelspriset gentemot elkonsumenterna. var erfarenheterna att elleverantörer behandlade elcertifikatsersättningen som en offentlig- rättslig avgift eller en skatt, som oavkortat vältrades över på elan- vändarna. Detta trots att elcertifikaten är marknadsprissatta med dags- noterade priser. bör få i uppdrag att utreda förutsättningarna för, att genom ett krav på särredovisning av elcertifikatskostnaden på elkon- sumenternas faktura, öka konsumenternas kunskap och medvetenhet om elcertifikatssystemet och om konsumentens eget bidrag till detta system. Målet i elcertifikatssystemet är en ökning av produktionen av förnybar el med jämfört med nivå. Elcertifikats- systemet ska bidra till att uppnå det av fastställda målet om att andelen förnybar energi ska vara av den totala energianvändningen i . Den föreslagna nya lagen om elcertifikat innebär i huvudsak regelförenklingar och inga förändringar i elcerti- fikatssystemets mål eller funktionssätt. De föreslagna ändringarna innebär att elcertifikatslagen görs mer lättillgänglig och medför minskade administrativa kostnader för de berörda aktörerna i elcertifikatssystemet. Konsekvensanalysen avser i huvudsak de nya förslagen. En översyn av alla de bestämmelser som flyttats över års lag har inte genomförts. Alla bestämmelser i den föreslagna lagen har därmed inte heller konsekvensanalyserats. I (ER 2010:30) finns även en mer detaljerad konsekvensutredning. har i samband med remitteringen av promemorian med förslag till en ny lag om elcertifikat framfört att konsekvensutredningen även ska omfatta de regler där inga eller endast smärre förändringar görs. Innehållet och konsekvenserna av det föreslagna avtalet mellan och om en gemensam elcertifikatsmarknad har behandlats i avsnitt 9. Konsekvenserna för de olika aktörerna i elcertifikatsystemet behandlas närmare nedan. är tillsynsmyndighet enligt lagen (2003:113) om elcertifikat. ansvarar bl.a. för godkännande av anläggningar som tilldelas elcertifikat, för att lämna förhandsbesked om möjligheten för tilldelning av elcertifikat och för att utfärda närmare föreskrifter om villkoren för att tilldelas elcertifikat. Myndigheten har även i uppdrag att följa upp, utvärdera och redogöra för utvecklingen inom elcertifikatssystemet. Förslaget om en bestämmelse som gör det möjlighet att inrätta gemen- samma elcertifikatsmarknader innebär i sig inga nya arbetsuppgifter för . Bestämmelsen innebär att elcertifikat som har utfärdats för produktion av förnybar el i en annan stat får användas för uppfyllelse av kvotplikt om det svenska elcertifikatssystemet genom en internationell överenskommelse har samordnats med elcertifikats- systemet i en annan stat i syfte att skapa en gemensam elcertifikats- marknad. Avtalet mellan och om att etablera en gemensam elcertifikatsmarknad med start innebär dock ytterligare arbetsuppgifter för . Etableringen av en sådan gemensam marknad kommer att kräva ökat samarbete med berörda norska myndigheter, bl.a. i den kommitté som ska följa upp reglerna för tilldelning av elcertifikat och vad gäller den löpande uppföljningen. Informationsinsatser kommer också att behöva intensifieras i och med införandet av en gemensam marknad. har för avsikt att ta i drift ett nytt IT-stöd som bl.a. innebär att man i ökad omfattning kommer att kunna kommunicera med berörda aktörer elektroniskt. Att kommunicera elektroniskt leder till att aktören omgående får bekräftat att ansökan är mottagen och kan följa processen från beredning till avslutat ärende. Dessutom kan kompletteringar undvikas genom att många uppgifter kan kontrolleras redan innan handlingarna skickas in såsom skrivfel, beräkningsfel, avsaknad av obligatoriska uppgifter. Handläggningstiden kommer därmed att kortas. Generellt innebär förslagen om regelförenklingar minskad administra- tiv börda för . En viss omfördelning av arbetsupp- gifter kommer dock att ske mellan de två myndigheter Energimyndig- heten och , som har administrativa uppgifter i elcertifikatssystemet. kommer att få ytterligare en uppgift genom att det blir de som, enligt förslaget, ska besluta om hur många elcertifikat som ska annulleras. ska dock myndig- heten granska den kvotpliktiges deklarationer så den nya uppgiften torde inte innebära ytterligare arbete utöver själva beslutsfattandet. Eftersom regeländringen innebär en tydligare rollfördelning mellan myndigheterna torde den innebära andra positiva effekter. Även bestämmelsen om att tillsynsmyndigheten får besluta om nedsättning av elcertifikat innebär tillkommande arbetsuppgifter. Även i dessa fall medför de dock positiva effekter genom en tydligare ordning, rollfördelning och färre beslut om sanktionsavgift. arbetsuppgifter minskar genom bestämmelsen om det utvidgade undantaget från kvotplikt för elanvändare som själva producerar och använder sin el. Bestämmelsen medför färre registre- ringar av kvotpliktiga och färre deklarationer. kommer att behöva förbättra informationen när det gäller utbud och efterfrågan på elcertifikat till marknadens aktörer och konsumenter. bör få i uppdrag att överväga om ett krav på särredovisning av elcertifikatskostnaden på elkonsumenternas faktura skulle kunna vara en möjlig åtgärd för att öka elkonsumenternas förståelse för elcertifikatssystemet och hur dess kostnader beräknas. Eventuella kostnader som skulle kunna uppstå till följd av en gemen- sam marknad med bedöms rymmas inom myndighetens befintliga ekonomiska ramar. är kontoföringsmyndighet i elcertifikatssystemet vilket bl.a. innebär att man tilldelar och registrerar utfärdade elcertifikat i ett elcertifikatsregister, registrerar överlåtelser av elcertifikat och annullerar elcertifikat. ansvarar också för att fortlöpande offentlig- göra information om överlåtelser av elcertifikat. En etablering av en gemensam elcertifikatsmarknad med och eventuellt med andra länder innebär att registret för transaktioner av elcertifikat behöver utvecklas för att kunna överföra elcertifikat som utfärdas i till samt för att kunna annullera certifikat i som utfärdas i . Införandet av en gemensam marknad kommer troligtvis att inne- bära ett ökat antal transaktioner av elcertifikat. Kostnader som uppstår till Prop. 2010/11:155 följd av en gemensam marknad gällande utveckling av registret kommer att finansieras via den kontoavgift som finansierar kontoföringsmyndig- hetens kostnader. Generellt innebär förslagen om regelförenklingar minskad administra- tiv börda för myndigheterna i elcertifikatssystemet, däribland Svenska Vissa av Svenska kraftnäts nuvarande arbetsuppgifter kommer att föras över till (se avsnittet om Energimyndig- Således innebär förslagen en viss minskning av Svenska kraftnäts arbetsuppgifter jämfört med . Elleverantören ansvarar för att hantera kvotplikten avseende elcertifikat, främst registrera, köpa in och handla med certifikat för den kvot- pliktiga el som de säljer. Förslagen innebär inga förändringar i de bestämmelser som berör elleverantörerna jämfört med den nuvarande lagen om elcertifikat. Elleverantörerna bedöms kunna gynnas av gemen- samma elcertifikatsmarknader då detta innebär en ökad likviditet och större handelsvolymer avseende elcertifikat. Producenter av förnybar el Förslagen om gemensamma elcertifikatsmarknader kommer att beröra både befintliga och nya producenter av förnybar el såväl i som i övriga berörda länder. Etableringen av en gemensam marknad med innebär en viss osäkerhet innan alla regelverk är på plats. bedöms en gemensam marknad leda till en bättre fungerande Elcertifikatspriset bedöms inte komma att påverkas på lång sikt. På kort sikt bedömer att elcertifikats- priset kan minska något. Generellt innebär förslagen om regelförenklingar minskad administra- tiv börda även för producenterna av förnybar el. till att göra regelverket mer överskådligt och lättillgängligt. sen om det utvidgade undantaget från kvotplikt för elanvändare som själva producerar och använder sin el får direkta konsekvenser eftersom den innebär att färre producenter behöver registrera sig som kvotpliktiga En ändring föreslås också som innebär att varken innehavaren eller måste hantera varje produktionsenhet för vattenkraft och vindkraft som en separat anläggning. Det innebär att endast en ansökan per anläggning (med bakomliggande produktionsenheter) behöver ske vilket medför minskade administrativa kostnader. När det gäller förslagen till de skärpta krav för el som produceras med vattenkraft i en anläggning som har en installerad effekt som är högre än väntas detta få små konsekvenser för investeringarna i Ändringarna syftar till att tydliggöra elcertifikats- systemets huvudsyfte om att tilldelningen av elcertifikat ska främja en ökad produktion av förnybar el. De investeringar som framöver är aktuella i den storskaliga vattenkraften syftar huvudsakligen till att effektivisera och öka produktionskapaciteten i befintliga anläggningar. 2010/11:155 För sådana investeringar kommer även fortsättningsvis tilldelning av elcertifikat kunna ske för den elproduktion som följer av investeringar i en ökad produktionskapacitet. föreslås också möjligheten att begära förhandsbesked hos om möjligheterna att godkännas för tilldelning av elcertifikat utvidgas till att omfatta alla typer av vattenkraftsanläggningar. Detta innebär att förhandsbesked kan sökas även inför ombyggnader av vattenkraftsanläggningar som ska återupptas i drift eller för anläggningar där kostsamma ombyggnader eller andra stora investeringar ska göras för att upprätthålla en långsiktigt lönsam elproduktion. Därmed ges investerare i vattenkraft möjlighet till bättre planeringsförutsättningar. Elkundernas kostnad beror dels av kvotplikten, dels av priset på elcerti- fikat. Införandet av en gemensam elcertifikatsmarknad med eller andra länder påverkar inte de svenska elkundernas kvotplikt. Elcerti- fikatspriset bedöms inte komma att påverkas på lång sikt. På kort sikt bedömer att elcertifikatspriset kan minska något. En gemensam elcertifikatsmarknad väntas leda till ökad likviditet och därmed ökad stabilitet när det gäller certifikatpriset. Förslagen om regelförenklingar förväntas inte få några direkta effekter De elintensiva industrier som får undanta el, för att den förbrukats eller sålts för förbrukning för vissa skattebefriade ändamål, föreslås omfattas av möjligheten att även undanta övrig el som inte överstiger 60 mega- wattimmar och därigenom kunna befrias från deklarationsskyldig- het enligt lagen om elcertifikat. Det rör sig el för vilken avdrag för skatt på el får göras enligt 11 kap. 9 § 2, 3 eller 5 lagen (1994:1776) om skatt på energi, Den föreslagna ändrade bestämmelsen innebär att samma möjligheter till undantag av övrig el ska gälla alla grupper av registrerade Genom den formulering som bestämmelsen har i dag utesluts den grupp av elintensiva industrier, som förbrukar eller säljer el för förbrukning för vissa särskilda, enligt lagen om skatt på energi skattebefriade ändamål från möjligheten att göra detta undantag. Den föreslagna ändringen innebär minskade administrativa kostnader för de berörda företagen. Införandet av en gemensam elcertifikatsmarknad med medför inga tillkommande uppgifter för domstolarna. Kammarrätten i har framfört en generell synpunkt om att det är olyckligt att olika myndigheter fullgör uppgifter enligt elcerti- fikatslagen och att det bör övervägas om inte endast en förvaltningsrätt och en kammarrätt ska handlägga frågor enligt lagen för att domstolarna ska få en helhetsbild över rättsområdet och dessutom kunna upprätthålla Prop. 2010/11:155 kompetensen inom området. Omfördelningen av arbetsuppgifter mellan myndigheterna med anled- ning av regelförenklingsförslagen kommer att medföra att fler beslut från och färre beslut från kommer att överklagas. Eftersom Svenska kraftnäts beslut och beslut prövas vid olika förvaltningsrätter respektive kammarrätter, på grund av att myndigheterna ligger inom olika domkretsar, medför för- slagen en omfördelning mellan förvaltningsdomstolarna. Detta innebär att en högre andel av besluten kommer att överklagas till förvaltnings- rätten i . Förvaltningsrätten i och Kammarrätten i anser att konsekvenserna för domstolarna bör följas upp. Förvaltningsrätten i lämnar inga synpunkter avseende konsekvenserna för domstolarna. Kammarrätten i anser att det är sannolikt att antalet mål kommer att öka inledningsvis med anledning av den nya bestämmelsen om nedsättning av tilldelning av elcertifikat. Förslaget om att ska kunna besluta om nedsättning av elcertifikat kan komma att medföra fler överklagade ärenden. Det torde dock röra sig om ett begränsat antal. Det kommer in ca 160 s.k. särskilda månadsdeklarationer bl.a. för biobränsle . I de fall myndigheten beslutar om nedsättning av elcertifikat utifrån uppgifterna i månadsdeklarationen kan beslutet förväntas överklagas. Det bör dock framhållas att myndigheterna, som en följd av förslaget, sannolikt kommer att meddela färre antal beslut om sanktionsavgift som kan komma att överklagas. Det kan också framhållas att bestämmelserna om vilka biobränslen som berättigar till elcertifikat, som finns på förordningsnivå, är föremål för en översyn inom . Frågan om en översyn har bl.a. väckts av eftersom bestämmelserna inte har en tillfredställande utformning. Översynen av bestämmelserna syftar till att förbättra utformningen båda när det gäller tydlighet och omfattning. Avsikten är att de nya bestämmelserna ska träda i kraft som lagförslagen enligt denna proposition. Ändringarna som föreslås bedöms därför sammantaget inte komma att innebära någon ökad måltillströmning till domstolarna. I sammanhanget kan även framhållas att få elcertifikatsärenden har överklagats sedan systemet inrättades . De myndighetsuppgifter som följer av de regelförändringarna och etable- ringen av den gemensamma elcertifikatsmarknaden med bedöms rymmas inom befintliga ekonomiska ramar. Kostnaderna som uppstår till följd av en gemensam marknad gällande utveckling av elcertifikats- registret kommer att finansieras via den kontoavgift som finansierar kontoföringsmyndighetens kostnader. Förslagen kommer inte särskilt att påverka de små företagens arbets- Förslagen bedöms inte heller påverka den kommunala självstyrelsen, brottsligheten, det brottsförebyggande arbetet, syssel- sättningen och den offentliga servicen i olika delar av landet, jämställd- heten mellan kvinnor och män eller möjligheten att nå de integrations- 12.1Förslag till lag om elcertifikat Förslaget till lag om elcertifikat utgör i huvudsak en omarbetning av lagen (2003:113) om elcertifikat, nedan kallad lag. I bilaga 8 finns jämförelsetabeller där det framgår vilka bestämmelser i den nya lagen som motsvarar bestämmelser lag och vice versa. För ytterligare kommentarer till de bestämmelser i den nya lagen som motsvaras av bestämmelser lag hänvisas till förarbetena till sistnämnda bestämmelser. Utöver den kommentar som ges nedan kan sägas att bestämmelserna i förhållande till lag har setts över språkligt och redaktionellt. Paragrafen beskriver lagens syfte. Den motsvarar 1 kap. 1 § lag (prop. 2002/03:40, s. 153, prop. 2003/04:42, s. 22 och prop. 2005/06:154, s. 67). Syftet beskrivs kortfattat med stöd av den nya definitionen av förnybar el. Paragrafen har utformats enligt Lagrådets förslag. I paragrafens första stycke definieras de uttryck som återkommer i flera av lagens bestämmelser. I förhållande till lag införs fyra nya definitioner; förnybar el, anläggning, kvotplikt och beräkningsår. Defini- tion av certifikatberättigad producent som funnits lag utgår och i stället används begreppet innehavare av anläggning genomgående i den nya lagen. Definitionerna i paragrafen är följande: Förnybar el Utgångspunkten är definitionen av förnybara energi- källor i det s.k. förnybartdirektivet. Det är dock endast vissa energislag inom ramen för den definitionen som berättigar till elcertifikat. Uttrycket förnybar el omfattar, utöver el som producerats med förnybara energi- källor, även el som produceras med användande av torv. Uttrycket förnybar el användes även lag (prop. 2002/03:40, s. 153 och prop. 2003/04:42, s. 22). Punkten har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Förnybar energikälla Genom definitionen anges vilka energikällor som är förnybara. Definitionen motsvarar 1 kap. 2 § 1 och 2 kap. 1 § första stycket och 2 § första stycket lag (prop. 2002/03:40 s. 154 och prop. 2003/04:42, s. 22). Anläggning Den eller de elproduktionsenheter som finns bakom varje mätpunkt där el matas in på ledningsnätet utgör genom definitionen en anläggning. Definitionen innebär att det anläggningsbegrepp som i praktiken tillämpats sedan elcertifikatssystemet infördes lagregleras (jfr kommentaren till 1 kap. 2 § 3 i prop. 2002/03:40, s. 154). Övervägandena finns i avsnitt 5.2. Elcertifikat Elcertifikat är ett bevis om att förnybar el har produ- cerats. Elcertifikatet ska ha utfärdats enligt bestämmelserna i elcerti- fikatlagen eller av en annan stat enligt en internationell överenskommelse enligt 5 §. Elcertifikatet får överlåtas och kan därigenom generera en intäkt till producenten. Definitionen motsvarar 1 kap. 2 § 2 lag (prop. 2002/03:40 s. 154).