prop · GY03100 · 2011-04-13 00:00:00 — Återfall i brott ska mötas av en skärpt reaktion från samhället. Regeringen har redan genomfört ändringar av straffskalorna för bl.a. allvarliga våldsbrott, vilket även inkluderar sexualbrott. Under den förra mandatperioden höjde regeringen de årliga 2.8Utmaningar för tillväxt i hela Regeringen vill förbättra förutsättningarna för hållbar tillväxt i alla delar av genom att skapa attraktiva företags- och livsmiljöer. Att låta hela växa handlar om att bejaka förutsättningarna för arbete, entreprenörskap, företagande och boende i alla delar av landet. Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för att stödja arbetet när det t.ex. gäller tillgänglighet till service. Ett löpande strategiskt arbete bedrivs i enlighet med den strategi som tagits fram.15 Gles- och landsbygdsregioner är ofta särskilt utsatta vid ekonomiska nedgångar. Även den åldrande befolkningen utgör i många delar av landet en utmaning genom en minskad skattebas och problem med arbetskraftsförsörjningen. En viktig utmaning för politiken är att stärka företagandet och därmed sysselsättningen i hela . Mindre samhällen och kommuner ska vara attraktiva att driva företag, arbeta och bo i. Attraktiva boendemiljöer är en av landsbygdens konkurrensfördelar, som god tillgänglighet till service är viktigt för att möjliggöra en attraktiv boendemiljö. Kommunikationer, såväl elektroniska som fysiska, är av stor betydelse för att människor ska kunna verka i hela landet och är grundläggande för näringslivets konkurrenskraft och för investeringsklimatet. Tillgång till kunskap och kompetens samt regionalt flexibla arbetsmarknader är viktiga faktorer för att näringslivet i alla delar av ska kunna utvecklas. En utgångspunkt är att målet om hållbar tillväxt i alla delar av främst uppnås genom generella insatser, även om det också kan vara motiverat med riktade åtgärder. I syfte att kraftsamla kring en sammanhållen strategi för att tillvarata de möjligheter som digitaliseringen erbjuder människor och företag pågår inom arbetet med en digital agenda för . Förstärkta insatser för banhållning Väl fungerande järnvägstransporter är viktigt för såväl människor som företag. har problemen i järnvägssystemet varit påtagliga och behovet av stärkt drift, underhåll, reinvesteringar och trimningsåtgärder aktuali- serats. Regeringen kommer att fatta nödvändiga beslut för att skapa det utrymme som krävs för att öka insatserna för banhållning med . 2.9En human och rättssäker migrationspolitik Regeringen och de gröna har träffat en ramöverenskommelse om migrations- politiken. Överenskommelsen innebär ett gemensamt ansvarstagande för den samlade svenska asyl- och migrationspolitiken. Regeringens och gemensamma mål är att säkerställa en human, rättssäker och ordnad migrationspolitik. Asylrätten ska värnas och den som vill komma till för att arbeta ska kunna göra det. Arbetskrafts- invandring ger enskilda möjligheter att förverkliga sina drömmar och stärker förut- sättningarna att utveckla den svenska välfärden. Under förutsättning att det ekonomiska läget tillåter, är det regeringens och avsikt att vidta åtgärder på det migrations- politiska området. Ambitionen är att rätten till subventionerad hälso- och sjukvård ska utvidgas för vissa grupper som saknar tillgång till subventionerad hälso- och sjukvård. Med utgångspunkt från de förslag som lämnats av Utredningen om rätt till skolgång för barn som vistats i landet utan tillstånd (SOU 2010:5) ska rätten till skolgång utökas. Praxisavgöranden i anhöriginvandringsärenden har fått stora konsekvenser för vissa grupper. Med utgångs- punkt i principen om barnets bästa och rätten till familjeåterförening ska en lösning hittas på problematiken med kravet på pass och styrkt identitet i familjeåterföreningsfall. Regeringen och är överens om att arbetskraftsinvandringsreform ligger fast. Eventuellt missbruk av regelverket ska för- hindras, arbetsmarknadsprövning ska inte åter- införas och reglerna för arbetskraftsinvandring ska fortsätta att utvecklas. Det europeiska och internationella samarbetet ska fördjupas. Regeringen och prioriterar att genomföra det gemensamma europeiska asyl- systemet. Detta ska vara humant, rättssäkert och effektivt. 15 Se skrivelsen En strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder (skr. 2008/09:167). 2.10.1Stärka konkurrenskraften för att möta globaliseringen Det är viktigt att fortsätter att bygga vidare på sina styrkor såsom den konkurrens- kraftiga industrin, den växande tjänstesektorn och den välutbildade arbetskraften. Det är med kunskap och kvalitet som svenska företag bäst kan konkurrera. Genom privata och offentliga satsningar på infrastruktur, utbildning, forskning och innovationer skapas förutsättningar för svenska företag att konkurrera på världs- marknaden. Den nationella innovationsstrategin, som utformas av regeringen i dialog med näringsliv, offentlig sektor, akademi och civil- samhälle, kommer att vara ett viktigt verktyg för att skapa morgondagens jobb, välfärd och samhälle. Handeln med varor och tjänster, företagens direktinvesteringar och arbetskraftens rörlighet över gränserna är förutsättningar för ekonomiskt välstånd i ett litet land som . Avskaffade handelshinder och teknisk utveckling har medfört en effektivare produktion av både varor och tjänster på global nivå. Genom handel och direktinvesteringar kan företagen få avsättning för sina produkter på andra marknader, vilket skapar ökad produktion och sysselsättning. Minskade hinder för direktinvesteringar har bidragit till att företag har kunnat dela upp produktionen mellan olika länder. Denna utveckling bidrar till ökad produktivitet genom den strukturomvandling som följer därav. har den globala handeln med varor och tjänster ökat nära dubbelt så snabbt som utvecklingen av global BNP. För många länder, däribland och , har denna utveckling inneburit en mycket snabb ökning av välståndet. Den snabba tillväxten i många utvecklingsländer har gynnat . Den svenska exportindustrin har kunnat dra nytta av tillväxtekonomiernas expanderade marknader, vilket bidragit till kraftigt ökad export i flera branscher. En utmaning för den ekonomiska politiken på lång sikt är att även tillvarata globaliseringens fördelar, som ekonomins anpassning till ändrade förut- sättningar underlättas. offentliga finanser, låg inflation, stabila spelregler på arbets- marknaden, upprätthållandet av arbetslinjen, satsning på utbildning, forskning och innovation samt en väl utvecklad infrastruktur och ett gott företagsklimat utgör grunden i regeringens politik för att möta globaliseringens utmaningar. För att utnyttja globaliseringens fördelar är det också viktigt att politiken inriktas på att främja god konkurrens. Onödiga hinder för företagsetableringar ska tas bort. Därmed ökar konkurrensen, vilket leder till lägre priser samt ett större och mer varierat utbud av varor och tjänster. Ökad internationell konkurrens bidrar också till att göra svenska företag mer produktiva genom att de får tillgång till ny kunskap samt nya idéer och produktions- metoder. Regeringen verkar i EU för att den inre marknaden ska utvecklas och förbättras med beaktande av att detta är förenligt med medlemsstaternas legitima intressen och för att frihandeln ska värnas i utformningen av den gemensamma handelspolitiken. Regeringen arbetar även aktivt med att stärka den svenska miljötekniksektorn och arbetet med en bred, nationell miljöteknikstrategi pågår. 2.10.2En ambitiös och effektiv klimat- och energipolitik Klimatfrågan är en av vår tids största utmaningar och därmed regeringens högst prioriterade miljöfråga. Regeringens klimatpolitik innebär att ska visa ledarskap genom att agera både här hemma och internationellt. Med nationella åtgärder kan gå före och visa vägen för den omställning som är nödvändig i världen. Regeringen har därför kraftigt höjt ambitionen för att minska utsläppen i . Utsläppen av växthusgaser för de verksamheter som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem ska minska till 2020 jämfört med nivå. ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Det är de mest ambitiösa målen inom hela EU. Utmärkande för klimatfrågan är dess globala omfattning. internationella överens- kommelser om radikalt minskade utsläpp av växthusgaser är helt avgörande för att nå framgångar i det globala klimatarbetet. verkar för ett långsiktigt mål om minst en halvering av de globala utsläppen till 2050 och ett beslut om att de globala utsläppen måste börja minska . har en stark tradition och hög ambition, och därmed också ansvar, i den internationella processen för att nå en överenskommelse om lägre utsläppsnivåer. nationella klimatpolitik bygger i hög grad på samarbetet inom EU. Arbetet inom EU är viktigt för att åstadkomma utsläpps- minskningar och avgörande för att åstadkomma globala överenskommelser. EU är plattformen för en klimatpolitik där gemensamma krav och spelregler skapas över hela . Därför vill se att EU sätter mål . arbetar för att EU ska föra en ambitiös klimatpolitik, t.ex. genom att verka för att EU:s alla medlemsländer inför en nationell kol- dioxidskatt i sektorer utanför EU:s utsläpps- handelssystem. En långsiktigt hållbar energipolitik Genom Alliansens energi- och klimat- överenskommelse 2009 har grunden lagts för en långsiktig, hållbar och kostnadseffektiv klimat- och energipolitik. Kostnadseffektiviteten är central då den möjliggör en internationellt unikt hög ambitionsnivå, som långsiktig- heten ger de signaler som energimarknadens aktörer behöver. Energipolitiken syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Visionen är att ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Att effektivisera användningen av energi är ett medel för att minska utsläppen av växthusgaser. På en väl fungerande elmarknad är det nödvändigt att kundernas ställning är definierad och stark. Förlängd nedsättning av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar I departementspromemorian Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen , som remitteras i anslutning till ekonomiska vårproposition, presenteras ett förslag som innebär att den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar förlängs med för bilar som är utrustade med teknik för drift med elektricitet som tillförs genom laddning från yttre energikälla eller med annan gas än gasol. Nedsättningen kommer därmed att gälla t.o.m. det beskattningsår som slutar . Åtgärden är en reformambition som presenterades i budget- propositionen . Skärpta krav för skattebefrielse (miljöbilsdefinitionen) Som tidigare uttalats i budgetpropositionen bör miljöbilsdefinitionen skärpas. Regeringen anser att en ny definition, som baseras på Europarlamentets och rådets förordning (EG) om utsläppsnormer för nya personbilar (443/2009), bör införas . Genom införandet skärps kraven för att få befrielse från fordonsskatt. var av de personbilar som registrerades miljöbilar, vilket kan jämföras med miljöbils- andelen på vid miljöbilspremiens införande 2007. Miljöbilsdefinitionen bör också därefter skärpas successivt för att en ungefär andel av de nya bilarna ska omfattas av definitionen. Skatteskillnad miljöklass 1 och Europadiesel har tillkännagivit att regeringen bör undersöka i vilken utsträckning skatteskillnaden mellan diesel miljöklass 1 och miljöklass 3 (i vilken Europadiesel ingår) kan minskas . Regeringen avser att ge berörda myndigheter i uppdrag att utreda denna fråga. I uppdraget bör särskilt ingå att belysa skillnader i hälso- och miljöpåverkan av att använda olika dieselkvaliteter. 2.10.3Trygga välfärdens långsiktiga finansiering Den positiva trenden med en växande andel äldre i befolkningen kommer att påverka såväl arbets- utbudet och tillväxten som de offentliga välfärdssystemen . SCB:s befolk- ningsprognoser visar att andelen av befolkningen kommer att öka från dagens till 2030. Barnafödandet förväntas vara , som andelen av befolkningen i arbetsför ålder minskar. Denna demografiska utveckling innebär att det kommer att finnas fler unga och gamla i förhållande till antalet yrkesverksamma än . Detta medför i sin tur sannolikt att efterfrågan på offentligt finansierade tjänster ökar. Det blir således en utmaning för samhället att möta den åldrande befolkningens framtida behov av vård och omsorg inom ramen för en långsiktigt hållbar ekonomisk politik. Kostnaderna för välfärdstjänsterna har under stigit mer än vad som varit motiverat av den demografiska utveck- lingen. Dels stiger efterfrågan på välfärdstjänster med ökad levnadsstandard, dels leder vissa kvalitetsförbättringar inom sjukvården till ökade kostnader. Även om långtidsberäkningarna visar att nuvarande finanspolitik är långsiktigt hållbar (se vidare avsnitt 12), måste arbetet med att upprätthålla långsiktig stabilitet fortsätta. En hög varaktig sysselsättningsnivå är avgörande för att på lång sikt finansiera en offentlig välfärd som omfattar alla. Om fler personer kommer i arbete och arbetslivet förlängs ökar antalet arbetade timmar och där- med skatteintäkterna. En ökad effektivisering av välfärdssystemen är ett led i att på lång sikt stärka den offentligt finansierade välfärden. Det är därför viktigt att effektiviseringsarbetet är kontinuerligt och om- fattar åtgärder som både höjer produktiviteten i de offentligt finansierade tjänsterna och minskar överutnyttjandet i trygghetssystemen. Reger- ingens arbete med att främja ökad konkurrens och entreprenörskap inom vård och omsorg är en viktig del i arbetet med att stimulera förnyelse, vilket även bidrar till att öka produk- tiviteten och effektiviteten inom välfärdssektorn. Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen I budgetpropositionen redovisade regeringen ett antal reformambitioner för mandatperioden på skatteområdet (prop. 2010/11:1, Förslag till statsbudget , finansplan m.m., avsnitt 1.7.4). Tidpunkterna för när de olika reformambitionerna skulle genomföras gjordes beroende av kommande bedömningar av det ekonomiska läget, av reformutrymmet och av finansieringsbehoven. Sedan budgetpropositionen presenterades för har arbetet med de olika reform- ambitionerna fortsatt. Därutöver har ett antal andra skattefrågor aktualiserats i regeringens arbete på olika politiska områden. Inför budgetpropositionen är det angeläget att skatteförslagen kan beredas genom remittering av olika förslag och granskning av Lagrådet. För att möjliggöra en samlad behandling av skatteförslag med budgeteffekter i budgetpropositionen kommer därför en särskild departementspromemoria att remitteras där huvuddelen av dessa förslag behandlas. Denna promemoria presenteras i samband med att den ekonomiska vårpropositionen över- lämnas till . Om de skatteåtgärder som remitteras på detta sätt kommer att presenteras i budget- propositionen som förslag inför , och i vilken omfattning och med vilken dimensionering så kommer att ske, blir beroende av de bedömningar av det ekonomiska läget, av reformutrymmet och finansieringsbehoven samt de prioriteringar som regeringen kommer att göra i det slutliga arbetet med budget- propositionen . Förslagen i den särskilda promemorian är: -reformambitionen om förstärkt jobb- skatteavdrag, höjning av den nedre skikt- gränsen för uttag av statlig inkomstskatt, sänkt skatt för pensionärer och sänkt inkomstskatt för utomlands bosatta, -reformambitionen om nedsatt förmåns- värde för vissa miljöbilar, -reformambitionen om höjd punktskatt på alkohol och tobak, -förenkling av expertskatten, -utökad avdragsrätt för företags utgifter för forskning och utveckling, samt -förändringar av de s.k. 3:12-reglerna, av reglerna för enskilda näringsidkare och för oäkta bostadsrättsföreningar. Reglerna om expertskatt föreslås ändras genom att det införs en schablonregel om att personer med en lön över 2 prisbasbelopp (2011) alltid ska anses utgöra en nyckelperson. Detta skulle öka förutsebarheten och underlätta tillämpningen. Den valda lönenivån förenklar regelverket som den signalerar att det ska vara fråga om en person som har stor betydelse för arbetsgivaren. Utöver förslagen i den särskilda promemorian kommer regeringen att fortsätta arbetet med övriga reformambitioner. -sänkt mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster där ett utredningsförslag remitterats, -skattereduktion för privatpersoners gåvor till bedrivande av hjälpverksamhet bland behövande, och -förslag om investeringssparkonto och investeringsfonder som fortsätter att beredas efter avslutade remissomgångar. Även för de senare förslagen gäller att för- verkligandet av dem är beroende av regeringens slutliga bedömning av det ekonomiska läget, reformutrymmet m.m. . finanspolitiska ramverk samt ekonomisk styrning och samordning i EU 3 finanspolitiska ramverk samt ekonomisk styrning och samordning i EU I detta avsnitt beskrivs det finanspolitiska ramverket samt de åtgärder som genom- förts och som planeras att genomföras för att stärka den ekonomiska styrningen och samordningen inom EU. 3.1Beskrivning av det finanspolitiska ramverket Det finanspolitiska ramverket omfattar ett antal principer som finanspolitiken utformas efter och som syftar till att finanspolitiken ska vara långsiktigt hållbar och transparent. Vissa delar av ramverket är reglerade av lagstiftning, medan andra utgår från den praxis som utvecklats sedan den statsfinansiella krisen . Regeringen vidtog under den förra mandat- perioden ett antal åtgärder för att stärka det finanspolitiska ramverket. blev utgiftstaket och överskottsmålet obligatoriska. Som ett led i arbetet med att öka transparensen i finanspolitiken och förbättra möjligheten till extern uppföljning och utvärdering, inrättade regeringen ett finanspolitiskt råd. Regeringen har också arbetat aktivt med att gradvis förbättra redovisningen av finans- politiken i de ekonomiska propositionerna. ekonomiska vårproposition (prop. 2007/08:100). förtydligade regeringen hur reformutrymmet eller behovet av budget- förstärkningar fastställs med utgångspunkt från det finanspolitiska ramverket. I samma proposi- tion förtydligade regeringen också sin syn på rollfördelningen i stabiliseringspolitiken och efter vilka principer stabiliseringspolitiken bör bedrivas. Där presenterade regeringen även rikt- linjer för skattepolitiken som därefter kommen- terats löpande i efterföljande budgetproposi- tioner. Regeringen har också stegvis förbättrat redovisningen av effektberäkningar av nya reformer avseende bl.a. effekter på BNP, sysselsättning och inkomstfördelning. Vidare har regeringen förbättrat redovisningen av hur be- dömningen av finanspolitikens långsiktiga håll- barhet görs. ekonomiska vår- proposition (prop. 2009/10:100) förtydligade även regeringen sin syn på motiven för över- skottsmålet och dess nivå utifrån dessa motiv. Vid sidan av detta har regeringen också arbetat aktivt med att förbättra de interna berednings- procedurerna i i syfte att ytterligare stärka budgetprocessen. Regeringen kommer att fortsätta arbetet med att stärka det finanspolitiska ramverket även under innevarande mandatperiod. Ett första steg har varit att regeringen, såsom utlovades ekonomiska vårproposition, överlämnat en skrivelse till som beskriver det finans- politiska ramverket (skr. 2010/11:79). Skrivelsen syftar framför allt till att samlat beskriva ramverket och därigenom stärka förtroendet för att utformningen av finanspolitiken är långsiktigt hållbar och att den redovisas på ett transparent sätt. Den syftar också till att i vissa delar precisera ramverket och regeringens tillämpning av det. För de delar av ramverket som inte regleras i lag kan skrivelsen ses som en institutionalisering av delar av den praxis som gradvis utvecklats inom finanspolitiken . fortlöpande i den ekonomiska vårpropositionen och i årsredovisningen för staten följa upp hur ramverket efterlevs. Givet att det finns en bred politisk förankring av det finanspolitiska ramverket kan det bidra till att minska osäkerheten om den framtida utformningen av de delar av finanspolitiken som ramverket omfattar. Detta bidrar också till att minska osäkerheten om inriktningen på dessa delar av finanspolitiken vid regeringsskiften. Det finanspolitiska ramverket kan på så vis bidra till en stabilare makroekonomisk utveckling och minska risken för att finanspolitiken blir en källa till instabilitet. syftar även till att öka trovärdigheten för att uppfyller kraven i EU:s samt i det kommande EU-direktivet om nationella budget- politiska ramverk (se avsnitt 4.2). De centrala delarna i det finanspolitiska ramverket kan i enlighet med skrivelsen sammanfattas enligt följande. Det finanspolitiska ramverkets roll i den politiska beslutsprocessen Finanspolitikens övergripande mål är att skapa så hög välfärd som möjligt genom att bidra till en hög och hållbar ekonomisk tillväxt och sysselsättning (genom strukturpolitiken), en väl- färd som kommer alla till del (genom fördelningspolitiken) och ett stabilt resursut- nyttjande (genom stabiliseringspolitiken). Med hållbar tillväxt menas att ekonomisk tillväxt inte får åstadkommas med oacceptabla effekter på miljön, klimatet eller människors hälsa. En grundförutsättning för att finanspolitikens över- gripande mål ska kunna nås är långsiktigt hållbara offentliga finanser. Finanspolitiken omfattar flera olika mål och medel. De målkonfliker som uppstår måste hanteras av de folkvalda i . Beroende på sammansättning kommer finans- politikens utformning att variera över tiden. Av denna anledning kan finanspolitiken i sin helhet inte vara mekanisk eller beskrivas utifrån en uppsättning principer. Det finns dock ett antal grundläggande principer som finanspolitiken bör följa för att vara långsiktigt hållbar och transparent. Dessa principer utgör tillsammans det finanspolitiska ramverket. En central del av det finanspolitiska ramverket är det budgetpolitiska ramverket. Det budget- politiska ramverket omfattar ett överskottsmål för den offentliga sektorns sparande, ett utgifts- tak för statens primära utgifter och ålders- pensionssystemets utgifter kombinerat med en stram statlig budgetprocess samt ett kommunalt balanskrav. Regeringen är enligt budgetlagen (2011:203) skyldig att lämna ett förslag till mål (överskotts- mål) för den offentliga sektorns finansiella sparande. har fastställt överskotts- målet till att det finansiella sparandet ska uppgå till igenomsnitt av BNP över en kon- junkturcykel. Den nuvarande nivån på över- skottsmålet ska upprätthållas under innevarande mandatperiod och så länge det är nödvändigt för att de offentliga finanserna ska utvecklas på ett långsiktigt hållbart sätt. Överskottsmålet följs i huvudsak upp framåt- blickande för att bedöma om det finns ett reformutrymme eller behov av budgetförstärk- ande åtgärder. Eftersom konjunkturläget inte går att mäta entydigt följs överskottsmålet upp med flera olika indikatorer. Dessutom beaktas vid uppföljningen osäkerheten i bedömningen, risken för att utvecklingen blir en annan än den som prognostiserats och möjligheten att konjunkturcykeln kan vara asymmetrisk. Utifrån dessa faktorer görs en samlad bedömning av reformutrymmet eller behovet av budget- förstärkande åtgärder. Avvikelser från överskottsmålet ska korri- geras. Detta kan dock inte göras mekaniskt. Vid en bedömning av när och hur en avvikelse ska korrigeras måste en samlad bedömning göras utifrån såväl stabiliserings-, fördelnings- som strukturpolitiska utgångspunkter. Enligt budgetlagen är det obligatoriskt för regeringen att i budgetpropositionen föreslå ett utgiftstak för det tredje tillkommande året. Det är sedan som fastställer utgiftstaket. En viktig funktion hos utgiftstaket är att ge förutsättningar för att uppnå överskottsmålet. Nivån på utgiftstaket bör även främja en önskvärd långsiktig utveckling av de statliga utgifterna. Tillsammans med överskottsmålet är utgiftstaket styrande för det totala skatteuttagets nivå och bidrar till att förhindra en utveckling där skatteuttaget stegvis måste höjas till följd av bristfällig utgiftskontroll.