prop · GZ031 · 2011-09-20 00:00:00 — Även regelverket för hantering av finansiella kriser och möjligheterna för myndigheterna att ingripa vid en hotande kris ses över. Re- geringen har tillsatt , med uppdrag att se över dessa och närliggande frågor (dir. 2011:6). 17 Med kärnprimärkapital avses något förenklat aktiekapital och ackumulerade vinster. Kapitaltillskott, garantier och stabilitetsfond Om den finansiella stabiliteten skulle vara hotad har regeringen ytterligare verktyg för att ingripa i en akut situation. Stödlagen ger regeringen ett långtgående mandat att med kort varsel eller genom en sär- skild stödmyndighet ingripa med olika former av stöd till svenska banker och hindra en allvarlig störning i det finansiella sy- stemet. Stödet kan t.ex. ges i form av garantier eller kapitaltillskott. är den myndighet som enligt stödlagen har möjlighet att vidta åtgärder om det finns en risk för en all- varlig störning i det finansiella systemet. I dessa fall kan efter regeringens godkännande ge ett kapitaltillskott enligt för- ordningen (2008:820) om statligt stöd till kre- ditinstitut. Regeringen förfogar också över en stabili- tetsfond för finansieringen av eventuella stödin- satser. Fonden finansieras genom stabilitetsav- gifter från kreditinstitut och andra finansiella fö- retag. Stabilitetsfonden minskar risken för att en finansiell kris förvärras genom att fonden utgör en finansiell buffert. Målsättningen är att stabi- litetsfonden , i genomsnitt, ska uppgå till av BNP. Om medlen i fonden inte skulle räcka i en framtida krissitua- tion får en obegränsad kredit i Riksgäldskonto- ret användas. Stabila marknadsförhållanden och välfungerande finansiella marknader är viktiga hörnstenar för att upprätthålla finansiell stabilitet. Riksgälds- kontoret är statens internbank och hanterar sta- tens upplåning. Myndigheten har en viktig roll när det gäller att upprätthålla en välfungerande marknad för handeln med statspapper (stats- skuldväxlar och statsobligationer). Under perio- der av finansiell instabilitet tenderar många inve- sterare att söka sig till mindre riskfyllda placer- ingar och statspapper är i de situationerna ofta mycket efterfrågade. ansvarar för tillsynen av de finansiella institut som har sitt säte i . Genom den löpande tillsynen kan myndigheten på ett tidigt stadium få indikationer på eventuella brister och problem i instituten. Stresstesten är ett av de verktyg som an- vänder sig av för att bedöma institutens förmåga att motstå olika negativa scenarier. Om ett kreditinstitut inte följer den lagstiftning som reglerar dess verksamhet ska Finansin- spektionen ingripa. Inspektionen kan bl.a. åter- kalla ett instituts tillstånd, utdela en varning eller en anmärkning eller besluta att ett institut ska betala en straffavgift. För att finansiella företag inte ska ta för stora risker har Finansinspektio- nen infört regleringar av ersättningssystemen till de anställda i finansiella företag, som syftar till att dessa företag ska tillämpa ersättningssystem som är förenliga med effektiv riskhantering och som inte leder till överdrivet risktagande. Ett väl fungerande betalningssystem är en förut- sättning för finansiell stabilitet. an- svarar för betalningssystemet och för att finansi- ella transaktioner mellan ekonomins alla aktörer går lätt och smidigt att genomföra. Genom att se till att betalningssystemet fungerar väl även un- der perioder av finansiell stress bidrar Riksban- ken till att upprätthålla den finansiella stabilite- ten. Under en kris kan det vara svårt för banker och kreditinstitut att förnya finansiering som lö- per ut och att ta upp nya lån. Det kan även upp- stå brist på likviditet i banksystemet. I sådana situationer kan tillföra likviditet till det finansiella systemet. kan t.ex. underlätta för banker att låna av Riks- banken genom att bredda kraven på vad man tar emot som pant för bankernas lån av likviditet, eller genom att erbjuda lån på längre löptider än normalt. kan också erbjuda lån i ut- ländsk valuta. Vidare kan ge likvidi- tetsstöd till enskilda kreditinstitut. Det gäller i första hand om ett institut bedöms vara system- viktigt i den situation som råder. Likviditetsstöd kan ges till institut som bedöms vara solida. Stö- det syftar dels till att förhindra att en bank tvingas ställa in sina betalningar, dels till att för- hindra att de effekter som en sådan händelse kan ge upphov till sprids i hela det finansiella syste- met. ansvarar också för insätt- ningsgarantin, som är ett viktigt verktyg för att dämpa oron vid en finansiell kris. Genom att staten garanterar hushålls och företags insätt- ningar upp till motsvarande mins- kar risken för s.k. uttagsanstormningar. Uttags- anstormning är en situation när allmänheten uppfattar att det gäller att så fort som möjligt få ut sina pengar från en bank. Uttagsanstorm- ningar kan leda till att en fullt solid bank mycket snabbt får finansiella problem. Genom insätt- ningsgarantin minskar den risken avsevärt. Där- igenom minskar också det potentiella hotet mot den finansiella stabiliteten. Regelverk finns på plats men utmaningar kvarstår Genom de olika åtgärder som vidtagits, t.ex. in- förandet av stödlagen och förstärkningen av in- sättningsgarantin, har regeringen och myndig- heterna en väl fungerande verktygslåda för att hantera finansiella kriser. står därmed bättre rustat jämfört med . Nya utmaningar kvarstår dock, inte minst när det gäller att motverka finansiella kriser genom att öka bankernas motståndskraft och få till stånd ett effektivt regelverk till så låga kostnader som möjligt för samhället. 1.6Utmaningar för fler i arbete och Jobbskatteavdragets fyra steg har stärkt incita- Regeringen arbetar kontinuerligt med att för- bättra arbetsmarknadens funktionssätt genom ytterligare åtgärder som förstärker arbetsutbu- det, motverkar långa tider utan arbete och för- stärker efterfrågan på grupper med svag förank- ring på arbetsmarknaden samt förbättrar match- ningen mellan arbetssökande och lediga jobb. Det är viktigt att på kort sikt möta den utmaning som inbromsningen på arbetsmarkna- den innebär. De åtgärder som föreslås kan komma att behöva kompletteras ifall utveck- lingen blir sämre än vad som förutses. Stärka drivkrafterna till arbete och utbildning Avgörande för ett högt välstånd, för såväl indivi- den som för samhället i stort, är att det lönar sig att ta ett arbete för dem som inte arbetar och att anstränga sig mer för dem som redan har ett ar- bete. menten till arbete genom att sänka marginal- och tröskeleffekterna, främst för låg- och medelin- komsttagarna (se fördjupningsrutan Jobbskatteavdraget). Ett högre arbetsutbud in- nebär en högre produktionskapacitet i ekonomin och ökad sysselsättning . För många med låga inkomster är det fortfarande inte tillräckligt lönsamt att ta ett arbete eller öka den arbetade tiden. Ytterligare förstärkning av jobbskatteav- draget bör därför, om möjligt, genomföras . Enligt bedömningar är utbuds- effekterna av ytterligare jobbskatteavdrag fort- satt stora.18 För att stärka drivkrafterna för bl.a. utbildning och företagande bör även den nedre skiktgränsen för statlig skatt höjas. 18 Se departementspromemorian Arbetsutbudseffekter av ett förstärkt jobbskatteavdrag och förändrad statlig inkomstskatt (Ds 2010:37). Jobbskatteavdraget infördes och har därefter förstärkts se- nast den 1 januari 2010.19 Sammanlagt uppgår jobbskatteavdraget, beräknat vid vardera stegs ikraftträdande, till ca 71 miljarder kronor.20 Jobbskatteavdragets omfattning gör det till en av de största skatteförändringarna /skattereform. Jobbskatteavdraget innebär att varje löntagare och företagare får behålla en väsentligt större del av sin inkomst från arbete och företagande. Detta medför att det lönar sig mer att träda in på arbetsmarknaden för dem som inte arbetar, men också att det genom sänkt marginalskatt lönar sig mer att arbeta fler timmar för dem som redan arbetar. Ett större deltagande i arbetskraften motver- kar flaskhalsar i ekonomin, vilket fördröjer över- hettningstendenser i högkonjunkturer. Vidare ökar drivkraften att stanna kvar i arbetskraften under lågkonjunkturer, vilket kan påskynda återhämtningen i ekonomin. Jobbskatteavdraget ökar även efterfrågan på arbetskraft. Med jobbskatteavdraget blir fler jobb lönsamma som den positiva ef- fekten på hushållens disponibla inkomster kan dämpa löneökningstakten. Den första effekten uppkommer på kort sikt och bidrar till en bättre matchning på arbetsmarknaden. Den andra ef- fekten är mer långsiktig genom att kon- kurrenskraft gradvis stärks. Jobbskatteavdraget skapar utrymme för nyanställningar, som förmågan att möta konkurrens från företag i andra länder stärks. Sammantaget bidrar jobbskatteavdraget till att öka såväl utbudet som efterfrågan på arbetskraft. Det motverkar utanförskap, förbättrar match- ningen och stärker konkurrenskraften. Ytterli- gare steg i jobbskatteavdraget, när ekonomin så tillåter, skulle därför bidra till att öka sysselsätt- ningen och motverka arbetslöshet. av jobbskatteavdraget är ett centralt verktyg för att nå full sysselsättning. Jobbskatteavdraget innebär dessutom en för- stärkning av hushållens inkomster, vilket stimu- lerar den inhemska efterfrågan. Genom jobb- skatteavdragets inverkan på löneökningstakten kan detta ske utan ökade inflationsförväntningar. Jobbskatteavdraget kan därför antas ha balanse- rat en vikande internationell efterfrågan samti- digt som ekonomins funktionssätt förbättrats. Diagram 1.7 visar marginal- och genomsnitts- skatten vid olika årsarbetsinkomster med och utan jobbskatteavdraget. Nästan alla heltidsar- betande () har fått skattesänkningar och . Tabell 1.10 vi- sar hur stort jobbskatteavdraget blir 2012 vid olika månadslöner och hur mycket nettoin- komsten ökat till följd av avdraget. Diagram 1.7 Marginalskatt (svarta linjer) och genomsnitts- skatt (gråa linjer) på årsinkomster utan jobbskatteavdraget (tunna linjer) och med jobbskatteavdraget 2012 (feta linjer) Anm.: Beräkningarna utgår från att övriga inkomster är , en kommunal- skattesats på (vägt genomsnitt 2011), en nedre skiktgräns på , en övre skiktgräns på samt ett prisbasbelopp på . Källa: Egna beräkningar. 2006/07:1, bet. 2006/07:FiU1, rskr. 2006/07:9; prop. 2007/08:22, bet. 2007/08:SkU11, rskr. 2007/08:61; prop. 2008/09:39, bet. 2008/09:SkU12, rskr. 2008/09:108; prop. 2009/10:42, bet. 2009/10:SkU23, rskr. 2009/10:110. 20För prognostiseras jobbskatteavdraget att uppgå till . Att värdet av jobbskatteavdraget har ökat beror på att de sammanlagda arbetsinkomsterna i ekonomin har blivit högre dels genom löneökningar, dels genom att sysselsättningen har ökat. Tabell 1.10 Jobbskatteavdraget vid olika månadslöner 2012 till följd av jobbskatte- avdraget (%) Anm.: Beräkningarna utgår från att övriga inkomster är , en kommunal- skattesats på (vägt genomsnitt 2011), en nedre skiktgräns på samt ett prisbasbelopp på . Källa: Egna beräkningar. Ett antal olika bedömare, däribland Riksrevisio- nen, och , har utvärderat jobbskatteavdragets effek- ter på sysselsättning och arbetade timmar. I ta- bell 1.11 sammanfattas några av dessa bedöm- ningar. Den samlade bedömningen är att jobb- skatteavdraget har betydande positiva effekter på antalet personer i arbete. Effekten bedöms vara i storleksordningen 70 000120 000 fler årsarbets- krafter och fler arbetade tim- mar. Tabell 1.11 Uppskattade effekter av jobbskatteavdraget European Economic Advisory Group1 1Inklusive förändringar i arbetslöshetsförsäkringen. 2LO:s bedömning baseras på beräkningar från SNS Konjunkturråd, 2008. Källor: Respektive bedömare. har tillkännagivit för regeringen som sin mening att jobbskatteavdraget behöver ut- värderas och dessutom prövas mot andra refor- mer som ger liknande effekt (bet. 2010/11:FiU20, rskr. 2010/11:319. Regeringen välkomnar utskottets tillkännagivande. Ett ar- bete har inletts och regeringen avser att åter- komma till i frågan. Vid empiriska utvärderingar av reformer, såsom jobbskatteavdraget, kan man skilja mellan två olika typer av utvärderingar. Den första är att ut- värdera på förhand, vilket innebär att effekterna av en regelförändring utvärderas innan den in- förs eller innan förändringens faktiska utfall kan observeras. Dessa utvärderingar sker med ut- gångspunkt från etablerade ekonomiska sam- band och ger en prognos om förväntade effekter av en regelförändring. Till grund för dessa utvär- deringar ligger simuleringar med hjälp av empi- riskt skattade modeller. Den andra typen av ut- värderingar sker i efterhand, där regelförändring- ens utfall utvärderas, dvs. vilken faktisk effekt regelförändringen har haft. När det gäller jobb- skatteavdraget är det nästan uteslutande den första typen av utvärderingar som ge- nomförts. har deltagit i ett omfat- tande metodutvecklingsarbete för att möjliggöra att på förhand kunna utvärdera jobbskatteavdra- gets effekter på t.ex. arbetsutbudet.21 Regeringen och har , både i propositioner och i särskilda skrifter, pre- senterat resultat från utvärderingar av jobbskat- teavdragets förväntade effekter.22 Även andra har med hjälp av liknande metoder utvärderat jobb- skatteavdraget (se tabell 1.11). Dessa utvärde- ringar visar genomgående på positiva effekter på arbetsutbudet. Utvärderingar på utfallsdata är fortfarande sällsynta. I en bilaga till görs en första ansats till att utvärdera det faktiska utfallet av det förhöjda jobbskatteavdra- get för äldre (SOU 2011:2). Skillnaden i syssel- sättningsgraden bland personer över och under jämförs före och efter införandet av jobb- skatteavdraget. Resultaten indikerar att det för- höjda jobbskatteavdraget har haft positiva ef- fekter på sysselsättningsgraden bland äldre, men i bilagan påpekas att fler utvärderingar behövs på området. nadspolitisk utvärdering har aviserat att de avser 21Arbetsutbudseffekter av reformer på inkomstskatteområdet 2007- 2009, Rapport från Ekonomiska avdelningen på 2009:1, . 22Se t.ex. departementspromemorian Arbetsutbudseffekter av ett förstärkt jobbskatteavdrag och förändrad statlig inkomstskatt (Ds 2010:37). publicera en utvärdering av jobbskatteavdraget under hösten 2011.23 Att utvärdera jobbskatteavdraget är dock för- knippat med vissa svårigheter. Eftersom alla med arbetsinkomst är berättigade till jobbskatteav- draget saknas det en kontrollgrupp, dvs. en grupp som inte berörs av jobbskatteavdraget, vilket försvårar jämförelser. som jobb- skatteavdraget infördes gjordes vidare flera andra regelförändringar som kan ha påverkat arbetsut- budet och sysselsättningen, t.ex. förändringar i arbetslöshetsförsäkringen, sjukförsäkringen och socialavgifterna, vilket innebär att det är svårt att identifiera den isolerade effekten av jobbskatte- avdraget. Ett annat problem är den relativt korta tid som gått sedan införandet 2007, eftersom jobbskatteavdraget förväntas få full effekt först på . I den internationella forskningslitteraturen finns det ett stort antal utvärderingar av reformer som liknar jobbskatteavdraget. Framför allt har jobb- skatteavdragets motsvarigheter i och Stor- utvärderats. I dessa länder har reg- lerna varit på plats längre än i och deras konstruktion, med skattereduktioner riktade till specifika grupper av personer, ger andra möjlig- heter till utvärdering. Studierna visar generellt sett på positiva effekter på arbetsutbudet.24 23 Se IFAU:s remissvar på promemoria Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen (dnr Fi 2011/1936). 24 För en översikt av utvärderingar se t.ex. Eissa, N. och Hoynes, H.W. (2005), Behavioural Responses to Taxes: Lessons from the EITC and Labor Supply, NBER Working Paper 11729 och (2010), Svensk finanspolitik. Motverka långa tider utan arbete Trots att arbetslösheten har minskat ligger lång- tidsarbetslösheten fortfarande på en hög nivå. Inbromsningen på arbetsmarknaden innebär att det blir än svårare för de långtidsarbetslösa att hitta ett arbete. Regeringens reformer har medfört att indivi- der som varit borta från arbetsmarknaden har kommit in på arbetsmarknaden. Detta är positivt eftersom sannolikheten att få arbete är mycket större för personer som deltar i arbetskraften än för de som står utanför. Många av dessa individer har dock nedsatt arbetsför- måga och riskerar långtidsarbetslöshet. Förut- sättningarna för dessa personer att finna och be- hålla ett arbete kan därför även fortsättningsvis behöva förbättras. En stor utmaning är att säkerställa att lång- tidsarbetslösa får det stöd de behöver för att hitta ett arbete och motverka att fler blir långtidsarbetslösa. Regeringen anser att en väl fungerande och effektiv arbetsförmedling samt arbetslöshetsförsäkring är viktiga förut- sättningar för att åstadkomma detta. Det är t.ex. angeläget att regelbundet följa upp den arbetslö- ses jobbsökande dels för att kunna avgöra beho- vet av stöd eller insatser, dels för att säkerställa att den arbetssökande faktiskt står till arbets- marknadens förfogande. Det finns indikationer på att kontrollen av att arbetssökande står till ar- betsmarknadens förfogande inte fungerar ända- målsenligt. Även det stöd som arbetssökande behöver för att kunna hitta ett arbete kan för- bättras (se fördjupningsrutan Hörnstenarna i en aktiv arbetsmarknadspolitik). För att öka de långtidsarbetslösas konkur- renskraft på en arbetsmarknad med samman- pressad lönestruktur med relativt höga ingångs- löner är lönesubventionerade anställningar ett viktigt instrument. Syftet med exempelvis ny- startsjobb är att ge arbetslivserfarenhet och refe- renser som ökar möjligheterna att senare få ett osubventionerat arbete. Långtidsarbetslösa med kort utbildning kan också vara i behov av ytterli- gare utbildning för att bli konkurrenskraftiga på arbetsmarknaden. Sammantaget finns det behov av att effektivi- sera och förstärka stödet till de arbetslösa, och då särskilt stödet till de långtidsarbetslösa. Kon- junkturavmattningen kan även motivera ytterli- gare tillfälliga åtgärder riktade till långtidsar- betslösa och personer som riskerar långa tider utan arbete för att motverka att arbetslösheten biter sig fast på höga nivåer. Sjukfrånvaron har minskat avsevärt från de höga nivåerna . Det beror både på att färre individer blir sjukskrivna och på att sjukperioderna har blivit kortare. Sammantaget har den minskade ohälsan lett till ett minskat utanförskap. Regeringens reformer har bidragit till denna utveckling genom att den passivitet som tidigare präglade sjukskrivningsprocessen har ersatts med aktiva åtgärder som uppmuntrar en återgång i arbete. Sjukförsäkringsreformen har varit framgångsrik. Stora förändringar, likt denna, har emellertid lett till att vissa enskilda drabbas av orimliga och icke avsedda konsekven- ser. I den översyn som regeringen har genomfört av sjukförsäkringsreformen föreslås justeringar som syftar till att sjukförsäkringsreformen ska fungera som avsett. Att fler unga får aktivitetser- sättning är ett kvarstående problem inom sjuk- försäkringen. En långsiktig reformering av akti- vitetsersättningen är komplicerad och kräver vidare analys. Bland annat mot bakgrund av till- kännagivande (bet. 2010/11:SfU12) har reger- ingen fortsatt analysera den ekonomiska situa- tionen för personer som lämnar tidsbegränsad sjukersättning och saknar SGI. Liknande syn- punkter gällande ersättningsnivån har fram- kommit i remissbehandlingen av departements- promemorian Översyn av sjukförsäkringen (Ds 2011:18). Fortsatta beräkningar i regeringskans- liet har gett en delvis likartad bild. En högre in- komstnivå behövs för vissa hushållstyper för att regeringens intentioner med förslagen ska upp- nås. Med de förslag till sjuk- respektive rehabili- teringspenning i särskilda fall samt boendetillägg som lämnas i denna proposition beräknas flertalet försäkrade få ungefär samma disponibe- linkomst, efter att boendekostnaderna är betalda, som de hade i form av sjukersättning och BTP. Dessa förslag innebär således att regeringen även går till mötes. har i tillkännagivandet uppmärk- sammat ett viktigt problem. Det gäller svårighe- ten att säkerställa rättssäkerheten vid bedöm- ningen av arbetsförmågan efter dag 180 i sjukpe- rioden. Bedömningar av arbetsförmåga är kom- plicerat och regeringen anser att bättre bedöm- ningar av arbetsförmågan kan förbättra rättssäkerheten och därmed också förstärka till- tron till sjukförsäkringen. Därför har regeringen gett i uppdrag att, i samver- kan med och i samråd med , vidareutveckla metoder och instrument för bedömning av arbetsförmåga. Regeringen anser att för att garantera rättssäker- het, delaktighet och legitimitet behöver en änd- ring av arbetsmarknadsbegreppet vid dag 180, som föreslår, utredas vidare för att fastställa om en sådan förändring kan bidra till att lösa de komplexa problem som arbetsförmå- gebedömningen innebär. Regeringen avser där- för att ge ett uppdrag att ut- reda huruvida förändringar i regelverket kan sä- kerställa att bedömningen av den enskildes ar- betsförmåga vid blir rättssäker och uppfattas som legitim. Stärka svaga gruppers ställning på arbetsmarknaden En ytterligare utmaning är att förbättra arbets- marknadssituationen för grupper som har en re- lativt svag förankring på arbetsmarknaden och för vilka arbetsmarknaden fortfarande inte fun- gerar tillfredsställande. Unga, äldre, utrikes födda, personer med högst förgymnasial utbild- ning och personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga är grupper som har en sämre arbetsmarknadssituation än befolkningen som helhet. Dessa grupper drabbas dessutom hårdast vid ett försämrat konjunktur- läge. Unga är oftast arbetslösa , men de som saknar fullständiga gymnasiebetyg riskerar att fastna i långtidsarbetslöshet. Perso- ner med kort utbildning har även generellt sett en lägre sysselsättningsgrad och löper större risk att bli långtidsarbetslösa. Regeringen har bl.a. av dessa skäl genomfört omfattande reformer inom utbildningssystemet, t.ex. reformerat gymnasie- skolan, infört det s.k. lärarlyftet och genomfört en omfattande satsning på lärlingsutbildning. Den höga ungdomsarbetslösheten beror också på att unga håller på att etablera sig på arbets- marknaden. Under den fasen kan det vara svårt för arbetsgivare att bedöma deras kompetens eftersom unga ofta har en begränsad arbetslivs- erfarenhet och få referenser från tidigare arbets- givare. Detta kombinerat med relativt höga an- ställningskostnader (lön och arbetsgivaravgifter) gör att unga kan ha svårt att konkurrera om job- Regeringen har därför genomfört reformer för att öka arbetskraftsefterfrågan på unga, framför allt genom sänkta socialavgifter för denna grupp. Regeringen har vidare aviserat att den avser införa två nya anställningsformer för unga lärlingsanställning och lärlingsprovan- ställning för att underlätta inträdet på arbets- marknaden. Eftersom ungdomsarbetslösheten är fortsatt hög finns det anledning att fortsätta genomföra reformer inom bl.a. utbildningsvä- sendet för att långsiktigt förbättra arbetsmark- nadssituationen för unga och stimulera efterfrå- gan på ung arbetskraft. Den föreslagna sänk- ningen av momsen på restaurang- och catering- tjänster ökar efterfrågan särskilt på ung arbets- kraft eftersom arbete inom restaurangnäringen för många är första kontakten med arbetsmark- naden. Det är även viktigt att det stöd som unga arbetslösa får i sitt arbetssökande är av god kva- litet. Utrikes födda har en lägre sysselsättningsgrad och högre arbetslöshet än personer födda i Sve- rige. I likhet med unga håller utrikes födda som varit i på att etablera sig på ar- betsmarknaden och då kan höga anställnings- kostnader (lön och arbetsgivaravgifter) minska företagens benägenhet att anställa personer som är utrikes födda. Det finns stora skillnader inom gruppen utrikes födda, men för många tar det att etablera sig på arbetsmarknaden. Det är en stor förlust för individen och för samhället. En framgångsrik integration av invandrare och flyktingar bygger på möjlighet till egen försörj- ning genom arbete och företagande.