prop · GZ031d13 · 2011-09-20 00:00:00 — , 2014 och 2015 beräknas anslaget till , respektive . 11.2.3 8:3 Myndigheten för radio och tv 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 25 432 tkr prisnivå. 3Motsvarar 25 397 tkr prisnivå. 4Motsvarar 25 396 tkr prisnivå. Anslaget används för Myndigheten för radio och tv:s förvaltningskostnader. Myndigheten ansvarar för bl.a. tillstånd, avgifter och registrering som rör ljudradio- och tv-sändningar riktade till allmänheten, för granskning och tillsyn av programföretagen samt bevakning av utländska radio- och tv-sändningar som riktas till den svenska allmänheten. Anslaget får även användas för att täcka underskott på äldreanslagen 8:4 Radio- och samt 8:5 och TV. Tabell 11.6 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 8:3 Myndigheten för radio och tv Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Delar av verksamheten vid Myndigheten för radio och tv finansieras genom att medel anvisas från rundradiokontot till statsbudgetens inkomstsida. föreslås att delfinansierar myndighetens verksamhet (se utg.omr. 17 avsnitt 14.6). Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:3 Myndigheten för radio och tv . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till , respektive . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 11.7 Offentligrättslig verksamhet Lokalradioavgift (som inte får 1 Varav 62 844 tkr är engångsbelopp 2011. Tabell 11.8 Offentligrättslig verksamhet Särskild avgift och viten (som inte får Myndigheten för radio och tv ansvarar för inkassering och eventuell indrivning av särskild avgift enligt radio- och tv-lagen (2010:696). inkasserades sammanlagt ca i särskilda avgifter. Tabell 11.9 Offentligrättslig verksamhet Avgifter för tillstånd att sända tv samt digital kommersiell radio (som inte får 1 Ansökningsavgifter för tillstånd att sända digital kommersiell radio. Möjligheten att utlysa och meddela tillstånd för marksänd tv är beroende av hur stort frekvens- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 utrymme som fördelats för sådana sändningar. Hur många tillstånd som kan meddelas är också beroende av hur det tillgängliga utrymmet fördelats mellan olika tjänster och tekniska lösningar. Ansökningsavgiften uppgick till per ansökt programtjänst. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Myndigheten för radio och tv ansvarar för att utfärda utgivningsbevis för webbsidor m.m. En ansökningsavgift om per ansökan eller ändringsansökan tas ut enligt förordningen (2002:916) om avgifter i vissa yttrandefrihetsärenden. Verksamheten är avgiftsfinansierad och målet är att eftersträva att avgifterna ska täcka myndighetens kostnader fullt ut. Myndigheten för radio och tv arbetar aktivt med att informera om möjligheten att söka utgivningsbevis för att på detta sätt öka avgiftsintäkterna. 11.3Kommersiell radio och tv Ändrade avgifter för analog kommersiell radio Regeringens förslag: Avgifterna för dem som sänder analog kommersiell radio och har tillstånd som ursprungligen meddelades före , sänks med totalt . Sänkningen ska fördelas proportionellt mellan tillståndshavarna i förhållande till respektive tillstånds andel av de totala avgifterna. Bestämmelse om avgiftssänkningen ska införas i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till radio- och tvlagen. Den föreslagna lagändringen ska träda i kraft . Myndigheten för radio och tv ska fastställa de belopp som ska betalas . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Ärendet och dess beredning: Inom har en promemoria med förslag till ändring i radio- och tv-lagen (2010:696) om avgifter för analog kommersiell radio utarbetats (dnr Ku2011/1117). Promemorian har remitterats. Förslaget är av sådan beskaffenhet att något yttrande från Lagrådet inte har inhämtats. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har haft något att invända mot förslaget i sak. Några remissinstanser har dock framfört att sänkningen borde ha varit större för att uppnå önskat resultat. Det har också inkommit synpunkter på utformningen av författningstexten. Bakgrund: blev det genom lokalradiolagen (1993:120) tillåtet att sända kommersiell radio i , förutsatt att tillstånd beviljades. Varje tillstånd auktionerades ut till den som betalade mest och auktionsbudet blev sedan den årliga koncessionsavgift som tillståndshavaren fick betala. I syfte att öka mångfalden och den lokala förankringen i lokalradion beslutades nya regler som trädde i kraft . De innebar dels att koncessionsavgiften bestämdes till per tillstånd och år, dels att tillstånden skulle fördelas utifrån särskilda kriterier där den mängd eget och lokalt material som en aktör åtog sig att sända blev utslagsgivande. För tillstånd beviljade före utgick dock oförändrad avgift. trädde den nya radio- och tv-lagen (2010:696) i kraft, med bl.a. ett nytt regelsystem för kommersiell radio. Övergångsregleringen innebär emellertid att befintliga tillståndshavare betalar avgifter enligt de tidigare gällande bestämmelserna. I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1, utg.omr. 17 s. 35 f.) konstateras att aktörer på mediemarknaden möter konkurrens i allt större utsträckning, bl.a. eftersom det nu är möjligt att ta del av radio, tv och tidningar på fler sätt . Vidare konstaterades att de ekonomiska förutsättningarna för olika medier skiljer sig åt, bl.a. genom att de aktörer som har tillstånd att sända kommersiell radio betalar höga avgifter för att sända. I budgetpropositionen anges vidare att regeringens ambition är att skapa goda förutsättningar för en livskraftig kommersiell radio och ökad konkurrens på hela radioområdet. Regeringen aviserade mot denna bakgrund en sänkning av avgifterna med . Skälen för regeringens förslag: Den kommersiella radion har haft stora lönsamhetsproblem sedan starten . De tillståndshavare som fick tillstånden före betalar generellt de högsta avgifterna, som innehållskraven numera är lika för alla tillståndshavare. För de förstnämnda tillståndshavarna kan den nuvarande avgiften minska deras möjlighet att utveckla verksamheten. I och med den nya radio- och tv-lagen togs betydande steg för att förbättra villkoren för den kommersiella radion, bl.a. genom slopad innehållsreglering och bättre möjligheter till sponsring. De ekonomiska förutsättningarna för de olika medieslagen bör emellertid bli mer likvärdiga. Det är också angeläget att främja mångfalden på mediemarknaden. Regeringen föreslår därför att avgifterna för dem som sänder analog kommersiell radio, och har tillstånd som ursprungligen meddelades före , sänks med totalt . Sänkningen ska fördelas proportionellt mellan tillståndshavarna i förhållande till respektive tillstånds andel av de totala avgifterna. Föreslagen avgiftssänkning bör framgå av punkt 7 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till radio- och tv-lagen. Därutöver bör några smärre redaktionella ändringar göras. Den föreslagna lagändringen bör träda i kraft . För att avgiftssänkningen ska få avsett genomslag bör Myndigheten för radio och tv kunna fastställa avgifter . Avgiftssänkningen får på så sätt regleras genom förfallodagarna , . koncessionsavgifter uppgick, enligt beslut av Myndigheten för radio och tv , till . Förslaget om sänkning av avgifterna innebär att statens intäkter av koncessionsavgifter sänks med totalt . Förslaget bidrar till att minska skillnaderna när det gäller de ekonomiska förutsättningarna för olika medieslag och innebär att avgifterna 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 sänks för den grupp av tillståndshavare som betalar de högsta avgifterna. Regeringen bedömer att en avgiftssänkning utgör ytterligare ett led i arbetet med att skapa goda förutsättningar för den kommersiella radion och förslaget bedöms skapa bättre möjligheter för radion att utveckla sin verksamhet. Förslaget bedöms inte ha någon påverkan på miljön. Inte heller i övrigt bedöms förslaget ha någon påverkan på den kommunala självstyrelsen, det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 12 Sieps samt EU-information Området omfattar den forsknings- och analysverksamhet som bedrivs av för europapolitiska studier (Sieps). Inom detta område finansieras vidare verksamhet gällande information om EU och om utvecklingen av samarbetet inom unionen. En majoritet av de frågor som ryms inom samhällspolitiken har en EU-dimension. Politiska processer på EU-nivå påverkar det offentliga samtalet och den politiska diskussionen i . ska tillhöra kärnan i det europeiska samarbetet. En viktig del i detta och i en demokrati är att det finns underlag för en aktiv och initierad debatt. Det är också av vikt att forskning och analys kring de långsiktiga politiska problemställningarna bedrivs och kan bli en del av det offentliga samtalet. Det gäller såväl på nationell nivå som i överväganden kring EU- politik och de vägar som bör förorda för unionens långsiktiga utveckling. I sammanhanget är det vidare värdefullt med kunskaper om hur EU:s gemensamma institutioner fungerar och deras betydelse för medborgarna. Regeringen vill därför även på olika sätt bidra till att det finns en god kunskapsgrund kring EU och att det kan föras en initierad, mångfasetterad och livlig debatt kring EU-politiska överväganden. för europapolitiska studier spelar härvid en viktig roll. EU står inför många utmaningar under det kommande decenniet. Frågan om den europeiska integrationens framtida utveckling är ständigt aktuell och har fått ny näring av vissa ekonomiska svårigheter. Behovet av utveckling inom den fria rörlighetens område och vad gäller den inre marknaden är en långsiktig utmaning liksom att skapa förutsättningar för ekonomisk tillväxt och fler jobb inom EU. Klimatpolitiken kommer inom överskådlig framtid att stå i fokus för initiativ på EU- nivå, till viss del kopplat till energifrågorna. EU är en aktör på en världspolitiska arenan och externa relationer är av växande betydelse. Den av Sieps fastlagda inriktningen på forsknings- och utredningsverksamheten bestående av sex ramprojekt ligger i linje med behovet att av få initierad belysning kring dessa problemställningar, ge regeringen och andra beslutfattare underlag för överväganden och lägga grund för ett offentligt samtal i dessa frågor. En förutsättning därvidlag är att det sker en bra spridning av resultat och rapporter. Regeringen lägger därför vikt vid att Sieps även fortsättningsvis har en hög målsättning när det gäller spridning, bl.a. genom publikationer och seminarier. EU:s gemensamma institutioner rekryterar och anställer hundratals personer. En ny och mer ambitiös rekryteringsprocedur har införts . är andelen svenska medborgare i institutionerna minskande. Det finns således ett behov för nyrekrytering av 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 svenskar till dessa institutioner, ett behov som är tilltagande på grund av att många kommer att avgå med pension inom det närmast decenniet. Inom ramen för EU-informationen avser regeringen att använda medel inom anslaget för att genom särskilda informationsinsatser höja kunskapsnivån i kring detta viktiga område. Det är regeringens ambition att insatsen ska leda till att fler svenska medborgare söker tjänst i EU:s gemensamma institutioner och också får anställning. har en lång tradition av att samhällsfrågor debatteras i samhällets alla förgreningar. Folkrörelserna och andra aktörer har spelat och spelar fortfarande en aktiv roll i dessa sammanhang. Det gäller även det offentliga samtalet kring EU-politik. Regeringen avser avsätta medel från anslaget för att ge stöd till olika aktörer i syfte att stimulera en mångsidig debatt kring EU:s framtidsfrågor. Åtgärder vidtas även på andra områden när det gäller kommunikation kring EU-frågor, bl.a. inom ramen för ett initiativ av EU- kommissionen, det s.k. förvaltningspartnerskapet. Regeringen har inom den ramen ingått avtal med kommissionen och med för perioden 20092012, med målet att öka kunskapen om och engagemanget för EU-frågor främst hos gymnasielärare i samhällskunskap. Medel för detta ändamål har avsatts under utgiftsområde 16, anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. 12.3.19:1 för europapolitiska studier samt EU- information 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 19 042 tkr prisnivå. 3Motsvarar 19 015 tkr prisnivå. 4Motsvarar 19 016 tkr prisnivå. Anslaget används för att finansiera verksamheten vid myndigheten för europapolitiska studier. Anslaget används även för att informera om EU, om EU:s gemensamma institutioner samt om utvecklingen av samarbetet inom unionen. föreslår regeringen att anslaget ska uppgå till . , 2014 och 2015 beräknas anslaget uppgå till , respektive . Tabell 12.2 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 9:1 för europapolitiska studier samt EU- information Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Förteckning över samt ackrediteringar för de Stockholmsbaserade ambassadörerna 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 BILAGA 1 Förteckning över samt ackrediteringar för de Stockholmsbaserade ambassadörerna I. Beskickningar...................................................................................................... 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 BILAGA 1 1.1Förteckning över samt ackrediteringar för de Stockholmsbaserade ambassadörerna (sidoackrediteringar inom parentes) (, , , ) () Astana1) (, , ) (, , ) () () (, , ) (, , , , , , ) Chisinau (, , , , Panamà) (NDjamena, Juba) (, , , , ) (, , ) () () (, , , ) (, , , , ) (, , , ) () Ouagadougou1) () 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 BILAGA 1 (, , ) Pristina1) (, , 'a) () () () Tirana1) (, , ) 1) Beskickningen förestås av en chargé d'affaires ständiga representation vid Europeiska Unionen (EU) i ständiga representation vid i ständiga representation vid de internationella organisationerna i delegation vid och utveckling () i ständiga representation vid i ständiga delegation vid () i delegation vid NATO i De tio sändebuden har följande ackrediteringar: 1.Basseterre (och ), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () 2.Tripoli(), () 3.Heliga Stolen, () 5.Astana (), (), Bisjkek (), Dusjanbe (Tadzjkistan), , () 8.Abidjan (), (), (), (), ()