prop · GY03104 · 2011-03-22 00:00:00 — 2010/11:104 gett att handledarna inte kan vara borta från arbetet så länge att de hinner genomgå en handledarutbildning. Det skulle bli för kostsamt. En obliga- torisk handledarutbildning riskerar enligt regeringens mening att minska arbetsgivarnas intresse för att ta emot lärlingar. Det är också osäkert om en obligatorisk handledarutbildning skulle ge önskad effekt och därför lämnas inte något sådant förslag. Frågan om handledarnas kompetens är central för utbildningens kvalitet och regeringen avser att följa utveck- lingen noga. Det är enligt regeringens mening inget som hindrar att parterna reglerar frågan om ersättning till den som tillhandahåller lärlingsplatsen, så som Frisörföretagarna har föreslagit. Det behövs dock inte någon reglering av detta. Regeringens bedömning: Bestämmelsen i 3 kap. 3 § gymnasieför- ordningen (2010:2039) om att arbetsplatsens arbetstider ska följas vid arbetsplatsförlagt lärande, om inte rektorn bestämmer annat, bör för- tydligas på så sätt att det framgår att de föreskrifter som finns om arbetstider för minderåriga även ska gälla elever. Promemorians förslag: Överensstämmer huvudsakligen med regeringens bedömning. Utredarens bedömning: Den som är minderårig och genomgår gymnasial lärlingsutbildning på arbetsplats ska omfattas av arbetstids- reglerna för anställd. Remissinstanserna: Flera av remissinstanserna delar utredarens upp- fattning om att minderåriga som genomgår en gymnasial lärlingsutbild- ning på en arbetsplats ska omfattas av arbetstidsreglerna som gäller för anställda. Det gäller t.ex. Industriarbetsgivarnas kompetensråd (, , Svetsmekaniska industrins yrkesnämnd och ), IF-Metall och Trä- och stoppmöbelindustrins yrkes- nämnd. och TransportGruppen konstaterar att varken arbetstidslagen eller arbetstidsreglerna i minderårigföreskrifterna gäller för en gymnasieelev som genomför arbetsplatsförlagd utbildning. och Transportgruppen anser att gymnasieförordning- ens bestämmelser om arbetstid bör gälla. Även anser att gymnasieförordningens bestämmelser om att arbetsplatsens arbetstider ska tillämpas, om inte rektor beslutar annat, ska gälla. poängterar rektorns möjlighet att besluta om andra arbetstider för elever som har rätt att läsa utökat program. Skälen för regeringens bedömning: Enligt 3 kap. 3 § andra stycket gymnasieförordningen (2010:2039) ska arbetsplatsens arbetstider till- lämpas när skolarbetet förläggs till en arbetsplats utanför skolan, om inte rektor beslutar något annat. För anställda på en arbetsplats reglerar arbetstidslagen (1983:673) arbetstider på arbetsplatsen. För minderåriga som är anställda finns där- utöver särskilda regler i föreskrifter om minderåriga . 2010/11:104 (AFS 1996:1). De senare bestämmelserna är tvingande och kan inte frångås genom kollektivavtal. Föreskrifterna är föranledda av bl.a. rådets direktiv /33/EG av om skydd av minderåriga i arbetslivet. ser över föreskrifterna om minderåriga. Reglerna om arbetstid i föreskrifterna om minderåriga gäller alltså inte för en gymnasieelev som genomför arbetsplatsförlagd utbildning inom ramen för gymnasial lärlingsutbildning. I den nya gymnasieskolan kommer elever i allt större utsträckning att genomföra en del av sin utbildning på arbetsplatser. Det är därför rimligt att de föreskrifter som finns för att skydda minderåriga även ska gälla elever som genomför utbildning på en arbetsplats. Regeringen kommer därför att ändra gymnasieförordningens bestämmelse på detta sätt. Flera remissinstanser har påpekat att det kan finnas behov för elever i lärlingsutbildning att delta i undervisning i skolan eller i andra av gymnasieskolans verksamheter, t.ex. nationella prov. För att möjliggöra detta kan rektor bestämma att eleven ska ha andra arbetstider än de som annars gäller på arbetsplatsen. Ansvar för lärlingens arbetsmiljö Regeringens bedömning: och bör få i uppdrag att gemensamt utarbeta informationsmaterial om arbets- givarnas arbetsmiljöansvar för elever som genomgår gymnasial lär- Promemorians förslag: Inga förslag lämnas i denna del. Utredarens förslag: Utredaren lämnar inget förslag i denna del. Remissinstanserna: Remissinstanserna är över lag eniga med utreda- ren om att arbetsgivaren har ansvar för elevernas arbetsmiljö under den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen. Vissa uttrycker dock att ansvarsfrågan i praktiken kan framstå som något oklar, däribland Statens på att eftersom skolan har ett arbetsmiljöansvar vid placeringen av eleven kan det bli svårt att bedöma om en verksamhet drivs i enlighet med handlar om ett delat eller parallellt ansvar där arbetsgivaren har ett arbetsmiljöansvar i de frågor som rör arbetsplatsen medan skolan har kvar det mer långsiktiga ansvaret som t.ex. rehabiliteringsansvaret. Kommuner och Landsting anser att skolans kontroll av arbetsplatsen för att säkerställa lärlingens arbetsmiljö skulle kunna ske i dialogen mellan skolan, eleven och arbetsplatsen och hanteras i det kontrakt som skrivs. anser att det bör klargöras att huvudmannens arbetsmiljöansvar sträcker sig fram till beslutet att placera en elev vid en viss arbetsplats. arbetsmiljöansvaret till arbetsplatsen. Skälen för regeringens bedömning: När det gäller arbetsmiljön i Prop. 2010/11:104 skolan finns i 5 kap. 4 § skollagen (2010:800) en direkt hänvisning till arbetsmiljölagens bestämmelser om kraven på en god arbetsmiljö. I samma kapitel finns också särskilda bestämmelser, som syftar till att skapa trygghet och studiero för alla elever. Vidare finns i 6 kap. skollagen bestämmelser om åtgärder mot kränkande behandling. omfattar arbetsmiljölagens bestämmelser även elever i , gymnasieskolan m.fl. skolformer (1 kap. 3 §). Ansvar för arbetsmiljön vilar på den som driver den verksamhet i vilket arbetet utförs. I skolan vilar ansvaret på rektor och lärare, men betydelsen av att annan personal och särskilt eleverna och deras vårdnadshavare är invol- verade framhålls särskilt (prop. 2009/10:165 s. 320). I anslutning till detta ger den nya skollagen rektor och lärare ökade befogenheter att vidta disciplinära åtgärder i situationer där förebyggande åtgärder har visat sig vara otillräckliga. Arbetsmiljölagen omfattar enligt 1 kap. 3 § även elever som fullgör praktik och som utredaren har redovisat har huvudmannen ansvar för att skaffa och fördela arbetsplatser åt eleverna. Denna roll för också med sig ett ansvar för skolan som utbildningsmyndighet att välja lämpliga prak- tikmiljöer (prop. 1976/77:149 s. 200, SOU 1976:1 s. 287). Däremot är det företrädaren för arbetsplatsen som har ansvaret för eleverna när de vistas på arbetsplatsen, på samma sätt som arbetsgivaren svarar för de som är anställda. Detta framstår som en rimlig ordning med hänsyn till vem som har möjlighet att bedöma och påverka förhållandena på arbets- platsen. Att huvudmannen skulle ansvara för detta under det arbetsplats- förlagda lärandet skulle vara högst olämpligt eftersom rektorn saknar faktisk möjlighet att kunna ta det ansvaret. Mot bakgrund av att flera remissinstanser uppfattar frågan om ansvar för arbetsmiljön som oklar gör regeringen bedömningen att det är angeläget att ett informations- material utformas som beskriver rättsläget. Något ytterligare behov av reglering bedöms inte finnas. Regeringens bedömning: och bör få i uppdrag att gemensamt utarbeta informationsmaterial om vad som krävs för att elever som genomgår gymnasial lärlingsutbildning ska få utföra riskfyllda uppgifter. Promemorians förslag: Inga förslag lämnas i denna del. Utredarens förslag: I betänkandet konstaterar utredaren att det under vissa omständigheter är möjligt för minderåriga personer att genomföra riskfyllda arbetsuppgifter, om dessa ingår i en yrkesutbildning. Remissinstanserna: och till- styrker att elever i gymnasial lärlingsutbildning som fullgjort och god- känts i de moment i kursplanen som innefattar riskfyllda arbetsuppgifter under den fortsatta utbildningstiden ska ha möjlighet att utföra dessa arbetsuppgifter. Även Industriarbetsgivarnas kompetensråd (Gruvind- strins yrkesnämnd, , Svets- mekaniska industrins yrkesnämnd och . 2010/11:104 kemigruppen) har samma uppfattning som utredaren om att den som är minderårig och genomgår gymnasial lärlingsutbildning på en arbetsplats ska ha möjlighet att utföra vissa riskfyllda arbetsuppgifter om dessa ingår i yrkesutbildningen. påtalar att en minderårig inte kan utföra riskfyllda uppgifter på loven då detta inte är en del av yrkesutbild- ningen och heller inte nödvändigt för yrkesutbildningen. Skälen för regeringens bedömning: Huvudregeln i minderårigföre- skrifterna (AFS 1996:1) innebär att en minderårig som genomgår utbild- ning inte får anlitas till eller utföra riskfyllda arbetsuppgifter. Enligt en bestämmelse i minderårigföreskriften finns dock möjlighet för den som fullgjort sin skolplikt och fyller minst under kalenderåret att utföra vissa riskfyllda arbetsuppgifter om arbetsuppgifterna ingår i en yrkesut- bildning och utförs under direkt ledning av särskilt utsedd instruktör, alternativt att den minderårige har fullgjort yrkesutbildning för de aktuella arbetsuppgifterna. I båda fallen måste innehållet i utbildningen vara reglerat i kursplanen (numera ämnesplanen). En elev som genomgår gymnasial lärlingsutbildning kan med andra ord utföra riskfyllda arbetsuppgifter, om han eller hon har fullgjort och god- känts i de delar av ämnesplanen för yrkesutbildningen som innefattar de riskfyllda arbetsuppgifterna, eller om han eller hon är under direkt led- ning av en utsedd instruktör. Om eleven arbetar under semestrar och lov ingår arbetsuppgifterna normalt inte längre i yrkesutbildning. I dessa fall tillämpas följaktligen huvudregeln om att minderåriga inte får anlitas till eller utföra riskfyllda arbetsuppgifter. Enligt regeringens mening är det angeläget att även frågan om risk- fyllda arbetsuppgifter behandlas i samband med att informationsmaterial utformas om ansvaret för lärlingarnas arbetsmiljö. Regeringens bedömning: Det bör vara möjligt att förena en anställ- ning med gymnasial lärlingsutbildning. Regeringen avser att åter- komma till med förslag om lärlingsanställning. Promemorians förslag: Inga förslag lämnas i denna del. Utredarens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens be- dömning. Remissinstanserna: När det gäller utredarens förslag om möjligheten att förena anställning med en gymnasial lärlingsutbildning är remiss- bilden splittrad. De flesta kommuner som yttrat sig är positiva, t.ex. , , och kommuner. Det finns även kommuner som avstyrker förslaget, t.ex. kommun. Av de yrkesnämnder som yttrat sig är en majoritet emot förslaget om lärlingsanställning. Det gäller t.ex. , , och . Två yrkesnämnder är dock positiva till förslaget om lärlingsanställning, nämligen Grafiska Lärarorganisationerna ser olika på förslaget; ser både för- och nackdelar medan är negativa till förslaget. i avstyrker förslaget med motiveringen att det inte påvisats något behov eller något tungt vägande skäl för att införa lärlingsanställning. ser inte heller något stort behov av en särskild anställ- ningsform, men menar att om anställning ska vara möjlig så är syftet med anställningen så starkt kopplat till en utbildning att det finns anledning att den omfattas av särskilda bestämmelser. anser vidare att utredarens förslag är väl avvägt. De myndigheter som yttrat sig i frågan är huvudsakligen för förslaget. Det gäller t.ex. , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Myndigheten för , samt . Arbetsdomstolen har inget att in- vända mot en särskild anställningsform för lärlingar, men anser att för- slaget delvis är motsägelsefullt då vissa lärlingar ska betraktas som an- ställda medan andra inte ska vara anställda, trots att förutsättningarna är desamma. Skälen för regeringens bedömning: I andra länder är lärlingar, även under grundutbildning, normalt anställda på lärlingsföretaget. I t.ex. , och dominerar inom yrkesutbildningen den så kallade duala lärlingsutbildningen där en yrkesutbildning bedrivs växelvis i yrkesskola och på arbetsplats. Dessa lärlingssystem känne- tecknas av ett mycket långtgående partsansvar för hela systemet. De bygger dels på en stark statlig lagstiftning i förhållande till parterna, dels på att eleverna är anställda i de företag där utbildningen bedrivs. På närmare håll bedrivs även i våra nordiska grannländer och yrkesutbildning på gymnasial nivå huvudsakligen i form av lär- lingsutbildning. I omfattar den och ungefär en tredje- del av utbildningen är skolförlagd och resterande två tredjedelar är arbetsplatsförlagda. I inleds yrkesutbildningen med skol- förläggning varefter följer en tvåårig, i huvudsak arbetsplatsförlagd, lärlingsperiod. Gemensamt även för dessa länder är att eleverna är anställda och har lön på lärlingsnivå. I bägge fallen bygger lärlingsutbildningen också på ett långtgående och reglerat sam- arbete mellan utbildningsmyndigheter, skolor och arbetsmarknadens parter. Systemen bygger även på kollektivavtal om lärlingsutbildning mellan parterna och att dessa tar ett långtgående ansvar för lärlingsut- bildningen. Förordningen om försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning (2007:1349) gör det möjligt att förena den gymnasiala lärlingsutbild- ningen med en anställning. Även om båda alternativen, elevstatus eller anställd, står öppna inom försöket visar Nationella lärlingskommitténs kontakter med huvudmän och skolor att det är mycket ovanligt att ett anställningsförhållande råder för gymnasiala lärlingar. Däremot före- kommer det ofta att eleven, utöver sin lärlingstid under ferier och lov, är tillfälligt anställd på arbetsplatsen. Anledningen till att så få gymnasielärlingar är anställda under utbild- ningen kan troligen sökas i den tradition av skolförlagd yrkesutbildning som utvecklades i . Svenska arbetsgivare är vana vid att arbetskraften får sin grundutbildning inom gymnasieskolan och att arbetsgivarna endast ger sina anställda den färdigutbildning som even- Prop. 2010/11:104 tuellt krävs inom respektive yrkesområde och bransch. lingskommitténs uppföljning av lärlingsförsöket visar att ca hälften av de tillfrågade företagen var öppna för att anställa lärlingen under utbild- ningstiden (SOU 2010:75). Dessa företag pekar på att anställning skulle kunna vara en viktig för lärlingen och bidra till ökat engagemang och motivation. Företagen menar dock att detta kan vara aktuellt först i slutet av utbildningen när lärlingen har lärt sig en hel del. I princip alla tillfrågade företag anser sig vilja anställa lärlingen efter avslutad utbild- ning, vilket också är ett av huvudskälen till att man tagit emot en lärling. En annan anledning till att inte fler lärlingar anställts under utbild- ningstiden kan vara den osäkerhet som råder om vilka regler som gäller vid anställning . Redan i gymnasieutredningens betänkande en reformerad gymnasieskola (SOU 2008:27) pekade den särskilda utredaren på att ett antal juridiska frågor måste få en tillfredsställande lösning vid kombinationen av anställning och utbildning. Utredaren avsåg bl.a. de gränsdragningsproblem som kan uppstå om vem som ansvarar för lärlingen i olika avseenden. Remissinstansernas synpunkter på betänkandet Lärling en bro mellan skola och arbetsliv (SOU 2010:19) bekräftar behovet av att förtydliga förutsättningarna för de elever som vid arbetsplatsförlagt lärande inte ska betraktas som anställda. När det gäller förslagen om gymnasial lärlings- anställning är remissbilden mer splittrad. En majoritet framför argument mot förslaget, t.ex. att något behov inte har dokumenterats i betänkandet. Det finns dock ett stort antal remissinstanser som ser positivt på att göra det möjligt för elever att vara anställda som de genomför en gymnasial lärlingsutbildning. Som ovan redovisats har den Nationella lärlingskommittén i sitt andra delbetänkande (SOU 2010:75) presenterat resultatet av en undersökning riktad till de arbetsplatser som tagit emot lärlingar. Hälften av arbetsgivarna är intresserade av att anställa lär- lingar, framför allt i slutet av utbildningen. Regeringen bedömer att resultatet bekräftar att många arbetsgivare är intresserade av att anställa lärlingar, . Förslaget om lärlingsanställning kräver dock ytterligare beredning. Regeringen avser att återkomma med förslag om lärlingsanställning när detta har skett. Utredaren har också lämnat förslag om att eleven som huvudregel ska anses som elev vid arbetsplatsförlagt lärande. Det förslaget hänger nära samman med frågan om anställning. Regeringen avser därför att återkomma även i den frågan. har redan fattat beslut om att lärlingsutbildning ska införas som en alternativ utbildningsväg till en yrkesexamen (prop. 2008/09:199, 2009/10:UbU03, rskr. 2009/10:8). I och med beslut lades ramarna fast för den nya lärlingsutbildningen och där aviserades även fortsatt utredning av vissa frågor rörande utbildningen. proposition lämnas förslag om reglering av det utbildningskontrakt som ska finnas för varje lärling. bör få ett bemyndigande att utarbeta föreskrifter om utbildningskontraktets utformning. För att Prop. 2010/11:104 underlätta för huvudmännen inför läsårstarten då bestämmelserna om den gymnasiala lärlingsutbildningen ska börja tillämpas avser regeringen att, i avvaktan på beslut, ge i uppdrag att inleda arbetet med att utforma förslag till utbildningskontrakt. pågår en försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbild- ning. Den har enligt regeringens mening i flera avseenden varit mycket framgångsrik. Intresset från elever, huvudmän och arbetsplatser har varit stort. Behov av att säkerställa och utveckla kvaliteten i arbetsplatsförlagt lärande och lärlingsutbildning har uppmärksammats i flera olika sammanhang, bl.a. av den Nationella lärlingskommittén som har i upp- gift att följa försöksverksamheten med lärlingsutbildning, av i en kvalitetsgranskning om arbetsplatsförlagd utbildning vid ett urval av skolor (rapport 2011:2) och av ett flertal remissinstanser. Regeringen har gett Skolinspektionen och i uppdrag att inom sina respektive områden arbeta aktivt med kvaliteten inom det arbets- platsförlagda lärandet. Skolinspektionen har i regleringsbrevet getts i uppdrag att redovisa hur myndigheten inom ramen för sitt tillsyns- och kvalitetsgranskningsuppdrag granskar yrkesutbildningen i gymnasieskolan med avseende på såväl skolförlagt som arbetsplats- förlagt lärande. har regeringens uppdrag att analysera kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärandet och att föreslå insatser i syfte att stödja ut- vecklingen av gymnasial lärlingsutbildning av hög kvalitet. De nationella programråden vid kommer, enligt regeringens bedömning, att ha en viktig funktion för att fortlöpande ge råd när det gäller vilka insatser som krävs för att säkerställa god kvalitet i det arbetsplats- förlagda lärandet. Regeringen anser att det behövs fortsatta insatser på nationell nivå för att följa och stödja utvecklingen och har för avsikt att återkomma i denna fråga. Som framgår i avsnitt 6.1 och 6.2 i denna proposition avser regeringen vidare att uppdra åt och att gemensamt utarbeta informationsmaterial om arbetsgivarnas arbetsmiljöansvar för elever i gymnasial lärlingsutbildning och om lärlingars utförande av riskfyllda arbetsuppgifter. har redan beslutat om införande av gymnasial lärlingsutbild- ning (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8). ekonomiska konsekvensbeskrivningen begränsas därför till det förslag som regeringen lämnar i denna proposition, dvs. kontrakt ska upprättas för varje elev som genomgår gymnasial lärlingsut- I de fall en elev behöver vara på flera olika arbetsplatser, ska ett utbildningskontrakt per arbetsplats upprättas. Kontraktet är att betrakta som en normal dokumentation av de över- enskommelser som alltid bör komma till stånd mellan skola och arbets- plats när en elev placeras där för genomförande av en del av sin utbild- Kostnaden för själva upprättandet av utbildningskontraktet är låg Prop. 2010/11:104 och ingår som en normal del av den totala utbildningskostnaden för den Vidare gäller att erbjudande av gymna- sial lärlingsutbildning är frivilligt för skolhuvudmännen. Förslagen i denna proposition innebär inga nya kostnader för staten utöver de stimulansbidrag som aviserats i budgetpropositionen . Regeringens förslag: Bestämmelserna om ändring i skollagen (2010:800) ska träda i kraft . Promemorians förslag: Förslag om ikraftträdande lämnas inte i promemorian. Utredarens förslag: Utredaren lämnar inget förslag om ikraftträdande. Remissinstanserna: Inga remissinstanser har yttrat sig i denna del. Skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna om utbildnings- kontrakt är en viktig del i regelverket om den gymnasiala lärlingsutbild- ningen. Bestämmelserna om den gymnasiala lärlingsutbildningen börjar tillämpas på utbildning som påbörjas efter . Lagändringen föreslås mot denna bakgrund träda i kraft . 11.1Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) Ändringen är endast redaktionell och består i att det nuvarande tredje stycket har tagits bort och i stället placerats i en 16 kap. 11 b §, med en ny bemyndigandet utvidgas till att omfatta utbildningskontrakt och då lämpligen placeras efter både 16 kap. 11 och 11 a §§. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om det utbildnings- kontrakt som ska tecknas inför det arbetsplatsförlagda lärandet för den elev som genomgår gymnasial lärlingsutbildning. Eftersom avtalet bl. är avsett att reglera fördelningen av ett eventuellt framtida ansvar för den skada som eleven kan orsaka ska det enligt första stycket undertecknas av företrädare för skolhuvudmannen och inte en person som enbart repre- Av första stycket framgår också att det är skol- huvudmannens ansvar att avtal upprättas. Det har betydelse bl.a. för Statens skolinspektions tillsyn av utbildningen. Vem som ska företräda arbetsplatsen avgörs av i vilken form den verksamheten bedrivs. Det kan vara en verksamhet, ett aktiebolag eller en enskild närings- idkare. Av bestämmelsens första stycke framgår vidare att det kan tecknas flera utbildningskontrakt för varje elev. Det blir aktuellt om eleven genomför den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen hos flera arbetsgivare, t.ex. om en viss del av utbildningen inte kan erbjudas hos en viss arbetsgivare. När det gäller bestämmelsens andra stycke följer redan av att även vårdnadshavaren ska underteckna utbildningskontraktet om eleven är och inte har ingått äktenskap. I skolförfattningarna anges dock regelmässigt de fall vårdnadshavaren ska medverka i kontakten med skolan. Det är därför lämpligt att det följer av bestämmelsen även i detta fall. I bestämmelsens tredje stycke behandlas vad avtalet ska innehålla. En- ligt första punkten ska det i kontraktet anges vilka delar av utbildningen som ska genomföras på arbetsplatsen och omfattningen av de delar av utbildningen som ska genomföras på arbetsplatsen. Med omfattningen kan avses t.ex. antal gymnasiepoäng eller hur stor del av en kurs som ska genomföras på arbetsplatsen. Av tredje punkten framgår att avtalstiden ska regleras i kontraktet. Avtalstiden motsvaras av elevens utbildningstid på den aktuella arbetsplatsen. Grunderna för att avtalet och därmed ut- bildningsplatsen på en viss arbetsplats ska kunna upphöra ska också regleras i kontraktet. Paragrafens innehåll behandlas närmare i avsnitt 5.2. Paragrafen är ny och innehåller ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter. Be- myndigandet var tidigare placerat i 16 kap. 11 §. Bestämmelsen har ut- ökats till att utöver gymnasial lärlingsutbildning omfatta utbildnings- kontrakt. Det ska påpekas att bemyndigandet inte kan användas för att meddela föreskrifter av civilrättslig innebörd, dvs. föreskrifter om vad som ska gälla mellan avtalsparterna, eftersom sådana ska meddelas genom lag. Paragrafens innehåll behandlas också i avsnitt 5.2. Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Lärling en bro mellan skola och arbetsliv (SOU 2010:19) kommer det vara möjligt att inom ramen för yrkesprogrammen gå gymnasial lärlingsutbildning.