prop · GY03142 · 2011-05-30 00:00:00 — (nr 410) vissa till i statens tjänst skadade vissa till i statens tjänst skadade arbetare med flera av statsmedel arbetare med flera av statsmedel livräntan och tillägget till grund (nr 216) för höjning enligt första stycket. statsmedel åt vissa livräntetagare enligt lagen angående ersättning för skada till följd av olycksfall i arbete, lägges livräntan jämte tillägget till grund för höjning enligt första stycket. Denna lag träder i kraft . 2.8Förslag till lag om upphävande av Kungl. Maj:ts kungörelse (1958:484) angående avskrivning av statsbidrag till anordnande av pensionärshem, m.m. Härigenom föreskrivs att Kungl. Maj:ts kungörelse (1958:484) angå- ende avskrivning av statsbidrag till anordnande av pensionärshem, m.m. ska upphöra att gälla vid utgången av 2011. 2.9Förslag till lag om upphävande av lagen (1967:866) med anledning av sammanslagning av medicinalstyrelsen, medicinalstyrelsens sjukvårdsberedskapsnämnd och Härigenom föreskrivs att lagen (1967:866) med anledning av samman- slagning av medicinalstyrelsen, medicinalstyrelsens sjukvårdsbered- skapsnämnd och ska upphöra att gälla vid utgången av 2011. Ärendet och dess beredning (S 2008:05) Etapp 1 - Analysfasen (dnr S2009/1191/SF) frågan om hanteringen av olika avgifter och därefter i en särskild promemoria flera redovisnings- tekniska frågor, där avgiftshanteringen var en del. fick i uppdrag i regleringsbrevet (dnr S2009/9929/SF) att utreda möjligheten för en alternativ och mer samlad redovisning av hela den inkomstgrundade ålderspensionen. inkom med rapporten samlad redovisning från (dnr S2010/3644/SF). Rapporten har beretts med Ekonomistyrnings- verket, , Första AP-fonden, Andra AP-fonden, Tredje AP-fonden, , , Inspektionen för socialförsäkringen, samt , och Sjunde AP-fonden. De tre sistnämnda avstod dock från att lämna några synpunkter. Synpunkterna från övriga finns tillgängliga i . I samband med bildandet av den nya infördes som en tillfällig ordning att skulle sköta fordringshanteringen avseende de återkrav som Pensions- myndigheten beslutat om. hemställde i budgetunderlaget för 20112013 (dnr S2010/1796/SF) om en förlängning av fordringshanteringen till och med . inkom till regeringen även med en skrivelse och rapporten (dnr S2010/7907/SF) vilka behandlade behovet av en förlängning . Rapporten har beretts med . Till grund för socialförsäkringsbalken (SFB) och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken (SFBP) ligger regeringens proposi- tioner Socialförsäkringsbalk (prop. 2008/09:200) och Kompletteringar av socialförsäkringsbalken (prop. 2009/10:69). En sammanfattning av be- tänkandet Socialförsäkringsbalk (SOU 2005:114) och en förteckning över de remissinstanser som har yttrat sig finns i bilagor till prop. 2008/09:200. En sammanställning av remissyttranden över betänkandet finns tillgänglig i (dnr S2006/202/SF). har antagit regeringens förslag till SFB och SFBP med kompletteringar (bet. 2009/10:SfU11, rskr. 2009/10:194, SFS 2010:110 och 111). Författningarna trädde i kraft . Med anledning av införandet av SFB har det gjorts följdändringar i lagstiftning utanför socialförsäkringsområdet (prop. 2009/10:222, bet. 2010/11:SfU4, rskr. 2010/11:7, SFS 2010:12021311). Dessa bygger i huvudsak på de förslag till följdändringar som finns i det tidigare nämnda betänkandet Socialförsäkringsbalk. Vissa kompletteringar har dock gjorts med följdändringar i senare införda författningar. De frågor som aktualiseras har beretts under hand med Försäkrings- kassan och . Genom förordningen (2002:231) om upphävande av vissa författningar inom det sociala området har ett antal äldre författningar inom Social- departementets område upphävts med anledning av att de inte längre Det återstår nu att upphäva ytterligare några äldre författningar som inte tillämpas längre. Upphävandet har under hand beretts med För- Prop. 2010/11:142 säkringskassan och . Tre av de aktuella författningarna, förslagen 2.1, 2.6 och 2.8, är i och sig av sådant slag att Lagrådets yttrande ska inhämtas. Emellertid är ändringarna i förslagen 2.1 och 2.6 respektive upphävandet i 2.8 av sådan beskaffenhet att Lagrådets granskning skulle sakna betydelse. Något yttrande behöver enligt regeringens mening därför inte inhämtas. 4Överföring av ålderspensionsavgifterna till de allmänna pensionsfonderna Regeringens förslag: ska inte längre överföra ålders- pensionsavgifterna till FörstaFjärde AP-fonderna. I stället ska över- föring göras till , som i sin tur ska överföra dem till FörstaFjärde AP-fonderna. Skälen för regeringens förslag: och dess verk- samhet omfattas av flera krav på redovisning. komma en förenkling och ökad tydlighet i redovisningen av de ekono- miska sammanhangen inom ålderspensionssystemet. regeringen föreslog i rapporten samlad redo- visning från , att nuvarande redovisningskrav skulle kvarstå då man inte utan svårigheter och andra negativa konsekvenser skulle kunna ändra på dessa krav. Det fanns enligt myndigheten dock skäl till vissa förändringar för att få en bättre samlad redovisning, med ökad tydlighet och transparens. Ett par av dessa förslag har redan genom- I rapporten lämnades också förslag om hanteringen och bokfö- ringen av pensionsavgifter. Den inkomstgrundade ålderspensionen finansieras, förutom genom avkastning på avgiftsmedel, av tre olika avgifter; ålderspensionsavgifter, allmänna pensionsavgifter och statliga ålderspensionsavgifter. pensionsavgiften är en av de socialavgifter som arbetsgivare och egna företagare betalar in. mellan avgiftsändamålen, så även ålderspensionsavgiften. med det överför en del av ålderspensionsavgifterna till FörstaFjärde Allmänna pensionsfonderna (AP-fonderna). överförs en del av ålderspensionsavgifterna till konto i som disponeras av , för den tillfälliga förvaltningen av avgifter för premiepension. Vidare är det som fördelar och överför de allmänna pensionsavgifterna och de statliga ålderspensionsavgifterna till FörstaFjärde AP-fonderna. myndigheten överför även den del av de statliga ålderspensionsavgifterna som rör den tillfälliga förvaltningen av premiepensionen, till myndig- hetens konto vid . Detta innebär således att ålderspen- sionsavgifterna förutom den del som avser premiepension inte bok- förs hos , vilket bidrar till vissa otydligheter i redo- Prop. 2010/11:142 visningen. För del understiger i myndighetens årsredovisning redovisade överförda pensionsavgifter kraftigt de totala avgifter som redovisas för inkomstpensionssystemets finansiella ställning i bl.a. Pensionssystemet årsredovisning (PÅR). För att åstadkomma större överensstämmelse mellan Pensionsmyndig- hetens årsredovisning och pensionssystemets årsredovisning föreslår regeringen att inte längre ska överföra ålderspensions- avgifterna till AP-fonderna, utan i stället till för vidare överföring till AP-fonderna. Därmed blir samtliga dessa avgifter bokförda hos och myndigheten behöver inte längre hämta in uppgifter om ålderspensionsavgifter när den ska sammanställa den årliga redovisningen av det inkomstgrundade pensionssystemets finansiella ställning och utveckling. Förslaget innebär också att FörstaFjärde AP-fonderna endast får en överföring av pensionsavgifter, och det från . Där- med minskar antalet överföringstransaktioner. överföring av avgifterna till respektive AP-fond förutsätter dock att i förväg aviserar om storleken av avgifterna. Regeringen förutsätter vidare att nuvarande ordning med transaktioner via ett icke räntebärande konto hos även fortsättningsvis ska gälla. Liksom ska överföringarna ske omgående, så att kapitalet görs tillgängligt för AP-fonderna lika snabbt som med nuvarande ordning. fordringar efter beslut om återkrav Regeringens förslag: Den övergångstid under vilken i stället för handlägger ärenden på grund av Pen- sionsmyndighetens beslut om återkrav förlängs . Skälen för regeringens förslag: I propositionen och dess verksamhet (prop. 2008/09:202, s. 114) anfördes att under den korta tid som återstod till dess att skulle inleda sin verksamhet, var det inte administrativt möjligt att genomföra en lösning enligt vilken själv skulle kunna hantera återkrav efter beslut, dvs. hantering av fordringar. därför sköta fordringshanteringen avseende de åter- krav som beslutat om. infördes i lagen (2009:986) med anledning av inrättande av Pensions- myndigheten, som ersatts av bestämmelser i 9 kap. 3 a § lagen (2010:110) om införande av socialförsäkringsbalken. hanteringen av fordringar togs således fram som en tillfällig lösning. hemställde i budgetunderlaget (S2010/1796/SF) om en förlängning av den tillfälliga ordningen för fordringshanteringen. har myndigheten närmare analyserat möjligheterna till en administrativ lösning av fordringshanteringen. 2010/11:142 hantering (S2010/7907/SF) föreslog att nuvarande ordning förlängs till och med utgången av 2014. redovisar alternativa utformningar av den framtida fordringshanteringen. Enligt har det av verksamhetsmässiga skäl , emellertid inte varit möjligt att prioritera frågan om fordringshanteringen tillräckligt för att kunna ha en varaktig lösning till 2012. De olika lösningar som nämns är att ansvarar för hela hanteringen, dvs. handläggningen och tillhandahållande av IT- system. kan även välja en lösning att ansvara för den del som är myndighetsutövning, dvs. fatta beslut om återkrav och kvittning, men där resterande arbetsmoment utförs av annan myndighet, vilken även då kan tillhandahålla IT-system. Tänkbara myndigheter an- ges vara eller Kammarkollegiet. Om själv skulle ansvara för fordringshanter- ingen, behöver såväl kompetensutveckling som nyrekrytering ske efter- som erforderlig kompetens saknas . När det gäller IT-system anser att det behövs utveckling av IT-stödet. IT-stödet måste nämligen ge möjlighet till behörighetsmässig separation och en uppdelning av ärendena som avser såväl som Pen- sionsmyndigheten. finns svårigheter med att sortera de inregistre- rade uppgifterna på pensionsförmåner som är hänförliga till Försäkrings- kassan eller till . Detta gäller t.ex. tidigare återkrav avseende bostadstillägg till personer med sjuk- och aktivitetsersättning som beslutades , och som då inte specificerades särskilt. Det finns därför en stor mängd ärenden som skulle behöva tidskrävande hantering för att fördelas mellan de två myndigheterna. Med en förlängning av nuvarande regelverk kommer enligt denna fordringsstock väsentligt ha minskat, vilket underlättar en senare uppdelning. Mot bakgrund av vad som framkommit genom utredning anser regeringen att det finns skäl att förlänga den tid som För- säkringskassan ska hantera fordringar till och med utgången av 2014. På så sätt ges tid till utveckling av organisato- riska förutsättningar och utveckling av IT-system som kan ge en så effektiv fordringshantering som möjligt. Följdändringar med anledning av införandet Regeringens förslag: De hänvisningar till äldre socialförsäkringslag- stiftning som kvarstår i lagen (1991:1047) om sjuklön ska ändras till att avse socialförsäkringsbalken. En tidigare följdändring i bestämmelserna om sjuklönegarantin ska rättas. Skälen för regeringens förslag: Med anledning av införandet av socialförsäkringsbalken har sådana hänvisningar till den numera upp- hävda lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) som förekommer i lagen (1991:1047) om sjuklön (SjLL) tidigare följdändrats till att avse motsvarande bestämmelser i socialförsäkringsbalken (SFS 2010:1248, prop. 2009/10:222, bet.2010/11:SfU4, rskr. 2010/11:7). Till följd av ett förbiseende kom emellertid sådana följdändringar inte att göras i 4 a, 9, 12 och 13 §§ SjLL, vilket nu bör korrigeras. I SjLL regleras även den s.k. sjuklönegarantin. Den innebär att vid tvist om sjuklön kan under vissa förutsättningar lämna ersättning med skäligt belopp till en arbetstagare som är försäkrad för sjukpenning enligt SFB. gällde enligt 23 § SjLL dock den be- gränsningen att ersättningen fick uppgå till högst ett belopp som för dag utgör en trehundrasextiofemtedel av av en sjukpenning- grundande inkomst som uppgår till 7,5 prisbasbelopp. När de ovan nämnda följdändringarna gjordes ändrades denna be- stämmelse så att ersättningen i stället kom att uppgå högst till ett belopp som för dag utgör en trehundrasextiofemtedel av beräkningsunderlaget för sjukpenning enligt 28 kap. 7 § 1 socialförsäkringsbalken (SFB) för en försäkrad med en sjukpenninggrundande inkomst som uppgår till 7,5 prisbasbelopp. Denna hänvisning medför att högsta belopp för ersättning enligt sjuklönegarantin uppgår till av tidigare beloppsgräns. En sådan ändring var inte avsedd. Bestämmelsen i 23 § SjLL bör därför ändras så att den beloppsmässigt fullt ut motsvarar vad som gällde innan SFB trädde i kraft. 7Förtydliganden och komplettering m.m. i socialförsäkringsbalken och dess införandelag Regeringens förslag: I socialförsäkringsbalken görs vissa förtydligan- den samt en komplettering. Det görs också några rättelser av felskriv- ningar i såväl balken som dess införandelag. Skälen för regeringens förslag: Enligt bestämmelser som trädde i kraft utökades bestämmelserna om SGI-skydd i dåvarande 3 kap. AFL till att omfatta även den som deltar i aktiviteter enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. I samband med det gjordes också motsvarande ändringar i En bestämmelse om SGI-skydd för den aktuella gruppen togs in i en ny paragraf, 26 kap. 16 a § SFB. Av förbiseende gjordes emellertid inte någon följdändring i bestämmelserna om försäkringstid i 6 kap. 10 § SFB. Enligt dessa fortsätter den arbetsbaserade försäkringen att gälla efter efterskyddstiden så länge de i 6 kap. 10 § angivna bestämmelserna om SGI-skyddad tid är tillämpliga. Uppräkningen i 6 kap. 10 § SFB av bestämmelserna om SGI-skyddad tid ska rätteligen kompletteras med en hänvisning även till 26 kap. 16 a §. Enligt 27 kap. 9 § SFB lämnas inte sjukpenning på grundval av anställningsförmåner för tid som ingår i en sjuklöneperiod när den för- säkrades arbetsgivare ska svara för sjuklön. Bestämmelsen motsvarar 3 kap. 1 § andra stycket AFL, som emellertid innehöll en hänvisning till sjuklön enligt lagen (1991:1047) om sjuklön (SjLL). Av förbiseende kom bestämmelsen i SFB att sakna en hänvisning till SjLL. Bestämmelsen ska därför nu kompletteras med sådan. Om en försäkrad har fått sjukpenning på normalnivån inom en ramtid av kan sjukpenning på fortsättningsnivån läm- nas . Vid beräkningen av antalet dagar med sjuk- penning på normalnivån anses enligt 27 kap. 22 § SFB som sådana dagar bland annat även dagar med rehabiliteringsersättning enligt 31 kap. 3 §. Enligt de äldre bestämmelserna i 3 kap. 4 § tredje stycket andra meningen och 3 kap. 10 a § andra stycket andra meningen AFL är det emellertid dagar med rehabiliteringspenning som ska anses som dagar med sjukpenning. Mot bakgrund av detta bör det förtydligas att av rehabiliteringsersättningen är det den del som består av rehabiliterings- penning som ska beaktas vid beräkning av antalet dagar med sjukpenning på normalnivån. Vid tillkomsten av SFB förutsattes att det inte fanns några arbetstagare som omfattades av regleringen i 3 kap. 16 § första stycket AFL (prop. 2008/09:200, Del 2, s. 446), varför denna inte fick någon motsvarighet i SFB. Ett fall som förbisågs var rätten för sjömän till lön under sjukdom enligt sjömanslagen (1973:282). Regleringen i 27 kap. 56 § SFB bör därför förses med ett klarläggande så att den i detta hänseende fullt ut motsvarar vad som gällde enligt AFL. Enligt 113 kap. 22 § andra stycket SFB ska i fråga om omprövning av och beslut i ärenden om allmän ålderspension tillämpas endast vissa i lagrummet angivna paragrafer. Av förbiseende har hänvisningen kommit att omfatta även några paragrafer som inte handlar om omprövning. Detta bör justeras på så sätt att hänvis- ningen kommer att omfatta enbart bestämmelser om omprövning. I övrigt bör det på några få ställen i SFB och lagen (2010:111) om in- förande av socialförsäkringsbalken (SFBP) göras justeringar av rent språklig natur. Vidare bör det närmast före 9 kap. 3 a § SFBP införas en ny rubrik Återkrav för att uppnå bättre överskådlighet. Författningar som ska upphävas Regeringens förslag: Följande författningar ska upphävas Maj:ts förordning (1938:216) om livräntetillägg av statsmedel åt vissa livräntetagare enligt lagen angående ersättning för skada till följd av olycksfall i arbete, Maj:ts kungörelse (1958:484) angående avskrivning av stats- bidrag till anordnande av pensionärshem, m.m., och lagen (1967:866) med anledning av sammanslagning av medicinal- styrelsen, medicinalstyrelsens sjukvårdsberedskapsnämnd och social- styrelsen. Följdändringar till upphävandet ska göras i förordningen (1950:295) om tillägg av statsmedel å vissa ersättningar enligt lagen om försäkring för olycksfall i arbete m.m., och förordningen (1967:920) om värdesäkring av yrkesskadelivräntor, som utgår av statsmedel, m.m. Skälen för regeringens förslag: Några livräntor betalas inte längre ut med stöd Kungl. Maj:ts förordning (1938:216) om livräntetillägg av statsmedel åt vissa livräntetagare enligt lagen angående ersättning för skada till följd av olycksfall i arbete. Några nya ärenden kan heller inte bli aktuella med stöd av förordningen. Eftersom förordningen inte längre tillämpas bör den upphävas. Detta medför att ändringar bör göras i förordningen (1950:295) om tillägg av statsmedel å vissa ersättningar enligt lagen om försäkring för olycksfall i arbete m.m., och förordningen (1967:920) om värdesäkring av yrkesskadelivräntor, som utgår av statsmedel, m.m. så att det i dessa inte längre finns några hänvisningar till den upphävda förordningen. Maj:ts kungörelse (1958:484) angående avskrivning av stats- bidrag till anordnande av pensionärshem, m.m. tillämpas heller inte längre och bör även den upphävas. Lagen (1967:866) med anledning av sammanslagning av medicinal- styrelsen, medicinalstyrelsens sjukvårdsberedskapsnämnd och social- styrelsen saknar praktisk betydelse. Även den bör därför upphävas. Regeringens förslag: Författningsförslagen ska träda i kraft utom förslagen till ändringar i socialförsäkringsbalken och lagen (1991:1047) om sjuklön, vilka ska träda i kraft . Skälen för regeringens förslag: Förslagen bör träda i kraft . Emellertid bör ändringarna i SFB och SjLL träda i kraft något tidigare, , för att underlätta samordning med eventuella andra ändringar som kan komma att föreslås inför årsskiftet. När det gäller föreslagna ändringar i lagen (2000:192) om allmänna Prop. 2010/11:142 pensionsfonder (AP-fonder) bedöms inte detta medföra några konse- kvenser av betydelse. Inte heller förslagen till följdändringar med anledning av införandet av SFB eller förtydligandena och komplettering m.m. i SFB och dess in- förandelag, bedöms medföra några konsekvenser av betydelse. Samma gäller förslagen i avsnitt 8 att upphäva vissa förordningar och med anled- ning av det göra vissa följdändringar i andra författningar. 10.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön Ändringarna i 4 a, 9, 12 och 13 §§ avser följdändringar till SFB som förbisågs i tidigare lagstiftningsärende (prop. 2009/10:222, lagförslag 2.47). Ändringen i 23 § innebär en justering av en tidigare följdändring till SFB (prop. 2009/10:222, bet. 2010/11:SfU4, rskr. 2010/11:7, SFS 2010:1248). Detta innebär att någon reducering av den sjukpenning- grundande inkomsten till inte ska göras vid beräkning av högsta möjliga ersättning från till arbetstagare inom ramen för sjuklönegarantin. 10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) Ändringen i paragrafen innebär att inte längre ska överföra de i paragrafen angivna medlen direkt till FörstaFjärde AP- fonderna. Medlen ska i stället överföras till som i sin tur ska överföra medlen till FörstaFjärde AP-fonderna. 10.3Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Ändringarna i 6 kap. 10 §, 18 kap. 14 §, 27 kap. 9 §, 59 kap. 6 §, 63 kap. 13 §, 66 kap. 20 §, 95 kap. 2 §, 102 kap. 8 § och 113 kap. 22 § socialför- säkringsbalken (SFB) innebär endast rättelse av förbiseenden och skrivfel. I 27 kap. 22 § görs ett förtydligande av vilka dagar som likställs med dagar med sjukpenning när det gäller förmånstid för sjukpenning på Detta sker genom att rehabiliteringspenning förs in i stället Prop. 2010/11:142 för rehabiliteringsersättning. I begreppet rehabiliteringsersättning inne- fattas även särskilt bidrag, som kan avse exempelvis kursavgifter och kursmaterial och som inte i egentlig mening utges för dag, och inte ska beaktas vid bedömningen. I paragrafen införs ett klargörande av arbetsgivares rätt till ersättning när lön under sjukdom har betalats ut enligt sjömanslagen (1973:282). En sådan arbetsgivare har rätt till ersättning oberoende av om det föreligger kollektivavtal. 10.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken Ändringarna, utom såvitt avser 9 kap. 3 a §, innebär endast rättelse av förbiseenden. Ändringen i paragrafen innebär endast att den tid som gäller för de sär- skilda handläggningsreglerna för ärenden om återkrav förlängs att gälla . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , Adelsohn , , , , , , , Hatt Regeringen beslutar proposition Vissa socialförsäkringsfrågor m.m.