prop · GY03140 · 2011-06-29 00:00:00 — I 37 (41 föregående år) av de statligt ägda företagen uppnåddes målsättningen om balans avseende könsfördelning, det vill säga att andelen av var- dera könet var . I 20 företag uppnåddes inte målsättningen, i 14 av dessa företag var det övervikt av män, det vill säga män och kvin- nor. I 6 av dessa företag var det övervikt av kvinnor. Se figur Antal styrelser med balanserad könsfördelning. Andelen kvinnor som styrelseordförande har ökat från 22 pro- cent 2011, att jämföra bland börsbolagen. 2010 K = Kvinnor % M = Män % Diagrammet visar antal företag och könsfördelningen i styrelserna. I 37 av 57 företag är könsfördelningen kvinnor respektive män. 1)Baserat på antal styrelseuppdrag tillsatta av bolagsstämman. Omfattar samtliga företag med statligt ägande exklusive , Inlandsinnovation och det vilande bolaget . könsFörDelninG vD oCH leDninGsGrUpp1) Kvinnor (K), Män (M) I 12 av företagen finns ingen ledningsgrupp utöver VD. 1)Utvärderingen omfattar företag där statens ägarandel är större än , exklusive avvecklingsföretag. 2)Per var antalet kvinnor som var VD:ar 14, baserat på samtliga statligt ägda företag exklusive avvecklingsföretagen och vilande företag var andelen . 3)Exklusive VD. könsFörDelninG leDamöter UtseDDa av bolaGsstämman Kvinnor (K), Män (M) Hel- och delägda företag Summa ordförande och ledamöter Summa ordförande och ledamöter Regeringen eftersträvar balans avseende könsfördelning i styrelserna i de statligt ägda företagen. Per var andelen kvinnor och andelen män . I de helstatliga företagen var andelen kvinnor och andelen män . Andelen styrelseordförande som var kvinnor uppgick till . Redovis- ningen ovan omfattar samtliga företag med statligt ägande exklusive avvecklingsbolaget , det vilande bolaget samt Inlandsinnovation där extern styrelse ännu ej valts. VERKSAMhETSBERäTTELSE föR föRETAg MED STATLIgT ägAnDE 2010 VD i Apoteksgruppen, styrelse- Du har erfarenhet som styrelsemedlem både i statliga och privata bolag. Finns det skillnader? Vad avser statligt ägda bolag nns ett stort allmän- intresse och bolagen kan ibland bedömas utifrån poli- tiska aspekter mer än affärsmässiga. När det gäller ägarstyrning i privatägda bolag varierar den mer efter ägarsituationen, dvs är det ett familjeföretag, nns en eller era dominerande ägare, eller är bolaget börsno- terat. Hur har styrelsearbetet förändrats . Vilka trender ser du? Styrelsens ansvar för bolaget har accentuerats till- sammans med ett ökat fokus på Corporate Governance- frågor. Styrelsen lägger ned mer tid på formalia och kontrollfrågor, inte minst genom det utökade utskotts- arbetet. Risken nns att styrelsens största ansvar, det vill säga att arbeta med de strategiska frågorna, riskerar att komma i andra hand. Hur attraherar man duktiga styrelsemedlemmar? Framför allt genom att vara en tydlig ägare så att samtliga ledamöter förstår vilka spelregler som gäller och vilket uppdrag bolaget har. Arvoderingen är också viktig, arvodena måste hänga med i förhållande till kra- ven och den tid som åtgår för att göra ett gott styrelse- arbete. Vad är det som lockar dig i styrelsearbetet? Det är intressant att arbeta med ett bolags utveckling och kunna bidra med sina erfarenheter. Man träffar också många personer med annan bakgrund och erfa- renhet än man själv besitter, vilket är väldigt utveck- lande. Hur ser du på ordförandens roll gentemot övriga ledamöters? Styrelseordföranden har ett särskilt ansvar för bolaget och bör vara väl insatt i verksamheten. Kontakter med ägaren och VD:n tillhör vardagsjobbet och tar mycket tid och kraft. Det kan gälla tolkning och diskussioner vad avser uppdragets innehåll och det strategiska arbetet. Vad är viktigt att tänka på när man sätter samman en styrelse? Det viktiga är att ha en bra blandning av kompetenser och erfarenheter och gärna era med kompetens inom bolagets kritiska områden så man får någon/några att bryta dessa frågor med. Styrelsemedlemmarna måste också kunna avsätta tillräckligt med tid. Man pratar säl- lan om styrelsemedlemmars personliga egenskaper, men för att det ska bli ett bra styrelsearbete är det en fördel med en viss prestigelöshet, parad med integritet. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2010 Statligt ägda företag ska vara föredömen De statligt ägda företagen ska vara föredömen vad gäller miljöansvar och socialt ansvar. De riktlinjer med krav på rapportering som införts har bidragit till för- bättring av företagens hållbarhetsarbete och ökat transparensen. Företagens miljöansvar och sociala ansvar, de så kallade hållbar- hetsfrågorna, blir allt viktigare i ett aärsstrategiskt perspektiv för företags långsiktiga förmåga att konkurrera om sina kunder och skapa långsiktigt värde för sina ägare. ser en integrering av dessa frågor som en självklar del av sin långsik- tiga aärsstrategi för att ta tillvara på nya aärsmöjligheter på marknader där anställda, aärspartners, kunder och leverantö- rer ställer allt högre krav. De statligt ägda företagen ska vara föredömen för andra företag och leda denna utveckling. Regeringen beslutade om nya riktlinjer för extern rapportering för de statligt ägda företagen med utökade informationskrav för hållbarhetsredovisning. Enligt dem ska de statligt ägda företagen inför årsstämman med årsredo- visningen publicera en oberoende bestyrkt och kvalitetssäkrad hållbarhetsredovisning enligt Global Reporting Initiatives rikt- linjer (GRI). En ökad och förbättrad redovisning driver utveck- lingen och arbetet med hållbarhetsfrågorna framåt. Genom att använda GRI, den etablerade internationella standarden för hållbarhetsredovisning, som utgångspunkt ges möjlighet till jämförelser mellan företag inom branscher och sektorer både nationellt och internationellt. Företagens hållbarhetsarbete kan därmed bedömas både av ägare och andra intressenter. För sta- ten som ägare har hållbarhetsfrågorna och uppföljning av håll- barhetsarbetet en självklar plats som en del av en god ägarstyr- ning. De statligt ägda företagen ska vara föredömen och för staten som ägare är det viktigt att kunna följa upp detta. Regeringens riktlinjer bygger på principen följa eller förklara, som innebär att ett företag kan göra avvikelser från riktlinjerna om en tydlig förklaring anges. publicerade i princip alla statligt ägda företag, (49 av 53), en hållbarhetsredo- visning enligt GRI, vilket är en förbättring jämfört med 14 pro- cent 2007. Detta kan jämföras med börsens 100 största företag där av företagen hållbarhetsredovisar enligt GRI, vilket i och för sig är en förbättring från 2007. Genomgången av de statligt ägda företagens hållbarhetsredovis- ningar visar att företagen har fortsatt att öka sin ambition under 2010 jämfört med föregående år. och har höjt sin redovisningsnivå från C till B. STYRELSENS ANSVAR ENLIGT ÄGARPOLICY Hållbarhetsfrågorna är en bolagsstyrningsfråga och både rikt- linjerna för extern rapportering och ägarpolicyn fastslår att de statligt ägda företagen ska ta ett såväl miljöansvar som socialt ansvar och vara föredömen inom jämställdhets- och mångfalds- arbetet. Staten som ägare kan utvärdera och följa upp företagens arbete och styrelsernas ansvar genom att granska och följa upp hållbarhetsrapporteringen. Företagen har själva bäst kunskap om vilka frågor som är mest relevanta och väsentliga bland annat utifrån de branscher företagen är verksamma i. Arbetet med hållbarhetsfrågor ska vara ett pågående arbete, utifrån varje företags förutsättningar och utmaningar. Förbätt- ringen som ska vara i fokus och kraven på rapportering är verk- tyg för att driva utvecklingen framåt. Genom ett kontinuerligt förbättringsarbete stärks förutsättningarna för ett långsiktigt värdeskapande i företagen. ANALYS OCH DIALOG MED INTRESSENTER Även om kunskap om viktiga hållbarhetsfrågor nns internt i företagen är dialogen med företagens intressenter viktig. Genom att företagen i en intressent- och väsentlighetsanalys identierar sina viktigaste intressenter och förtroendefrågor skapas en agenda med prioriteringar för förändring. Resultaten från intressentdialogerna kan redovisas i hållbarhetsredovis- ningen som ett sätt att ytterligare öka transparensen. En viktig del av hållbarhetsarbetet är att ha en aktiv dialog med företagets intressenter. En intresseanalys identierar intressenterna och vilka för- väntningar de har på företagen samt ger information om viktiga förtroende- frågor och stöd i att skapa en agenda för förändring. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2010 Intressentdialogerna bidrar till att fånga upp förväntningar och kritiska synpunkter men även möjligheter som kan uppstå genom hållbarhetsarbetet. Staten är en viktig intressent i rollen som ägare, och i ägarpolicyn (sidorna 1321) framförs regeringens syn och förväntningar på de statligt ägda företagen kring bland annat hållbarhetsfrågor. Genom att föra dialog också med de andra intressenterna kan utvecklingen av hållbarhetsarbetet förstärkas ytterligare, liksom förtroendet från omgivningen generellt. Genom att vara lyhörd för förväntningarna på företagets miljö- mässiga och sociala agerande kan ett företag identiera och han- tera frågor som kan komma att bli kritiska längre fram i tiden. Det kan förebygga incidenter som leder till negativ uppmärk- samhet som kan skada företagets förtroende från omgivningen och missgynna företagets aärsmässiga utveckling, som vid konsumentbojkotter eller oentliga missförtroendeförkla- ringar. Integrerad rapportering nästa steg efter GRI Allt er företag gör en hållbarhetsredovisning enligt GRI (Global Reporting Initiative), men höjs röster världen över om beho- vet av att gå ett steg längre till en rapportering som integrerar både nansiella, miljömässiga och sociala faktorer. Investerare och analytiker på nansmarknaden hör till de mest pådrivande. De vill ha en dokumentation som på ett tydligt sätt ger en kor- rekt bild av ett bolags hela verksamhet. pågår arbetet med att ta fram en gemensam global standard för integrerad rapportering inom det nybildade , . IIRC bildades av GRI tillsammans med prins (Accounting for Sustainability), vars syfte är att ta fram riktlinjer och verktyg som underlättar att integrera hållbar- het i näringslivets besluts- och rapporteringsprocesser. Vi bemöter problemen med klimatförändringar och överkonsumtion av våra naturtillgångar med bara en bråkdel av den kunskap som behövs för att göra bättre val, sade i ett lmat tal till deltagarna i i , , . Lös- ningens kärna är bättre information om de breda och långtgå- ende konsekvenser som kommer av våra handlingar, så att det som kommer att ske blir tydligare, mindre osäkert och därmed mindre svårberäknat. TVÅ FRÅGOR TILL , EXECUTIVE BOARD CHAIR, HRH THE ACCOUNTING Vad blir fördelarna med integrerad rapporte- ring jämfört med dagens nansiella rapporter kompletterade med hållbarhetsredovisning enligt GRI? Nuvarande rapportering kräver organisering för att ta fram en sann och rättvisande redogörelse för den ekonomiska utveck- lingen i reviderade nansiella rapporter och i hållbarhets- eller CSR-rapporter. Men ingen av dessa rapporter kan helt fast- ställa de sociala, miljömässiga och ekonomiska sammanhang i vilka ett företag verkar. Inte heller hur denna kontext påverkar företagets affärsrisker och möjligheter och kopplar dessa till affärsstrategin och affärsmodellen. Integrerad rapportering tar upp de här frågorna och bidrar på så sätt till att sammanföra alla uppgifter som är relevanta för företagets resultat och påverkan. Målet är att skapa en djupare och mer heltäckande bild av de risker och möjligheter ett före- tag står inför. En integrerad rapport bör på ett klart och koncist sätt visa en organisations förmåga att skapa och upprätthålla värde på kort, medellång och lång sikt. Rapporteringen ska bidra till bättre långsiktiga beslut, både av företaget men även dess intressenter. Det är bara genom att utveckla det övergripande ramverket för rapportering och genom att tillhandahålla en förstklassig integrerad bild av verksamheten som rapporteringen kan möta utmaningarna med att skapa en hållbar global ekonomi under det 21:a århundradet. Tror du att GRI har spelat ut sin roll när den integrerade rappor- teringen blir verklighet i de esta företag? Den integrerade rapporteringen tillhandahåller principer och strategier för att sammanföra nansiell och icke-nansiell information på ett nytt sätt. Men integrerad rapportering behö- ver fortfarande underbyggas med mer detaljerade nansiella och icke-nansiella redovisningsstandarder, metoder och rikt- linjer. Det kommer att skapa mer detaljerad information som bättre möter företagets olika intressenters behov. GRI G4-team är en del av IIRC:s () arbetsgrupp och tillsammans med The for , stod GRI bakom IIRC:s etablering. Utvecklingen av G4-riktlinjer parallellt med utvecklingen av den internationella integrerade rapporteringen ger möjlighet att öka kvaliteten på hållbarhetsinformation så att den blir i nivå med nansiell information, en viktig byggsten för integrerade rapporter. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2010 Ett företag som har ett medvetet hållbarhetsarbete kan i stäl- let få en kvalitetsstämpel som ger ökad konkurrenskraft och positivt påverkar varumärket när både kunder och medarbetare aktivt väljer att belöna det arbetet. En eektiv hushållning med naturresurser, såsom energibesparingar och minskad material- förbrukning, kan ge direkta ekonomiska fördelar, vilket attrahe- rar investerare. Långsiktigt kan en ökad medvetenhet om håll- barhetsfrågorna hjälpa företag att identiera hållbara aärs- möjligheter och nya behov och på så sätt bidra till en hållbar utveckling. TRANSPARENS OCH FÖRTROENDE GENOM RAPPORTERING Genom en öppen kommunikationsprocess parallellt med håll- barhetsarbetet skapas förtroende för företagets arbete. Transpa- rens ger intressenterna insyn i det pågående arbetet, och gör det möjligt att följa stegvisa förbättringar och bättre förstå vilka utmaningar företagen möter. De statligt ägda företagens hållbarhetsredovisningar ska vara kvalitetssäkrade genom oberoende granskning och ska publice- ras inför årsstämman som årsredovisningen, eftersom de tillsammans med den nansiella rapporteringen utgör grun- den för utvärdering av företagen. Den riktlinjer för statligt ägda företag var bland de första nationella riktlinjerna för hållbarhetsrapporte- ring för företag. Initiativet harmoniserar med den internatio- nella utvecklingen där hållbarhetsfrågorna ges allt större vikt, och där rapporteringsfrågorna är alltmer viktiga. I era länder i nns numera riktlinjer och andra regleringar för att företag ska rapportera sitt hållbarhetsarbete, exempelvis i ska de 1 100 största bolagen rapportera om sitt hållbar- hetsarbete, och i och ska de statligt ägda företa- gen hållbarhetsrapportera. Många överstatliga organisationer har antagit eller uppdaterat riktlinjer för företag vad gäller soci- alt ansvar, miljöansvar och bolagsstyrningsansvar. Dessa initia- tiv skapar en länk mellan internationella konventioner och före- tagens ansvar genom att översätta allmänna principer till mer konkreta riktlinjer för företagens agerande. Riktlinjerna för de statligt ägda företagens hållbarhetsrapportering harmoniserar med många av de internationella normerna, och blir sålunda en del av en internationell strävan efter en mer hållbar utveckling. Några viktiga internationella normsändare är: riktlinjer för multinationella företag var ett tidigt initiativ (1976) för att vägleda företag som agerar i en internationell miljö att efterleva de internationella ramverken för hållbarhet och ansvarsfullt företagande i alla delar av sin verksamhet. OECD-län- derna har åtagit sig att främja riktlinjerna genom att inrätta natio- nella kontaktpunkter. I är , genom sekretariatet Globalt Ansvar, ordförande i den nationella kontakt- punkten. Riktlinjerna inkluderar bland annat mänskliga rättigheter, miljö, konkurrens, korruption, skatt och produktansvar. Riktlinjerna är frivilliga men regeringen förväntar sig att svenska företag följer dem. En uppdatering av riktlinjerna har beslutats . Global Compact är ett globalt FN-initiativ som bygger på tio princi- per inom mänskliga rättigheter, arbetsrätt, miljö och korruption som formulerats utifrån FN:s kärnkonventioner. Företag som anslu- ter sig till Global Compact arbetar för att integrera principerna i sina egna verksamheter. Sedan starten har antalet medlem- mar stadigt ökat och uppgår till över 8 700 företag från 130 län- der. Bland de statligt ägda företagen nns , Nordea, PostNord, , , , SweRoad, och VisitSweden anslutna till Global Compact. Global Reporting Initiative (GRI) är riktlinjer för rapportering av hållbarhetsarbete, som inkluderar socialt, miljömässigt och ekono- miskt perspektiv. På så sätt är det ett stöd och verktyg för företag och organisationer att rapportera sitt arbete utifrån Global Com- pact och riktlinjer. GRI syftar till att öka möjligheten att följa upp och utvärdera företagens hållbarhetsarbete och öka jäm- förbarheten. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2010 i Färna utanför finns trollberget ett område med äldre granskog. Hänglavarna i träden gör att miljön känns som hämtad ur en gammal saga. innehåller värdefulla skogsmiljöer där många hotade arter trivs. Foto: /ImageBank verkSamHetSberättelSe med Statligt ägande 2010 En genomgång av hållbarhetsredovisningarna från de statligt ägda företagen, se tabell sidan 31, visar att (49 av 53 företag) har presenterat en separat eller integrerad håll- barhetsredovisning enligt GRI:s riktlinjer, vilket är en förbätt- ring jämfört 2007. Jämfört med 2009 är andelen rapporterande företag lägre () men då antalet företag i den statliga företagsportföljen har ökat, har antalet GRI-rappor- ter ökat från 45 till 49. Bland börsens 100 största företag gör en hållbar- hetsredovisning enligt GRI. Ett företag () har inte gjort någon hållbarhetsredovisning enligt GRI men har ett omfattande avsnitt i årsredovisningen som beskriver företagets hållbarhetsarbete och räknas därför in bland de företag som gjort en hållbarhetsredovisning men inte enligt GRI:s riktlinjer. Ett företag () har angivit en förklaring till avvikel- sen i bolagsstyrningsrapporten, i enlighet med riktlinjernas följa och förklara. De nybildade företagen /2010 Fouriertransform, , Swedavia och ESS har presenterat en hållbarhetsredovisning enligt GRI . APL som blev fristående bolag från har inte presenterat någon hållbarhetsredovisning 2010, men har uppgett att de avser att göra en hållbarhetsredovisning 2011. Enligt riktlinjerna ska hållbarhetsredovisningen vara kvali- tetssäkrad genom oberoende granskning, vilket de esta företa- gen gjort, , vilket kan jämföras med bland de 100 största börsnoterade företagen. Genomgången visar att företagen fortsätter att öka sin ambi- tion för redovisningen jämfört med , dels genom att höja sin redovisningsnivå från C till B () och dels genom att andelen bestyrkta hållbarhetsredovisningar har ökat från 2010. Totalt 37 rapporterar enligt C, 10 enligt B och 2 enligt A. OLIKA TILLÄMPNINGSNIVÅER FÖR GRI-RAPPORTERING C+ = Med bestyrkanderapport B+ = Med bestyrkanderapport A+ = Med bestyrkanderapport Redovisa kriterierna 1.1, 2.12.10, 3.1-3.8, 3.10-3.12, 4.14.4, Beskrivningar av angreppssätt för Krävs för varje indikatorkategori Krävs för varje indikatorkategori Redovisa minst 10 indikatorer, varav minst en från varje kategori; samhälle, ekonomi, och miljö Redovisa minst 20 indikatorer, Med hänsyn till varje indikators varav minst en från varje kategori; betydelse, redovisa samtliga samhälle, ekonomi, och miljö kärnindikatorer eller förklara varför vissa ej redovisas. GRI:s riktlinjer för hållbarhetsredovisning möjliggör tre olika redovisningsnivåer (GRI Application Levels) nämligen C, B, A beroende på redovisningens innehåll och omfattning. Nivå C är den lägsta nivån och lämpar sig för de företag som inte har gjort någon hållbarhetsredovisning. När redovisningen har genomgått extern granskning får företaget lägga till ett + till den redovisningsnivå som egendeklareras, exempelvis B+. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2010 redovisning av hållbarhetsrapportering 20101) Ja (i ÅR)2) Ja (i ÅR) Ja (i ÅR) Ja (i ÅR) Ja (i ÅR) Ja (i ÅR) Ja (i ÅR) Ja (i ÅR) Ja (i ÅR) Ja (i ÅR) Ja (i ÅR) Ja (i ÅR) Ja (i ÅR) Ja (i ÅR) Ja (i ÅR) Ja (i ÅR) Ja (i ÅR) Ja (i ÅR) Ja (i ÅR) Ja (i ÅR) Ja (i ÅR) Ja (där ÅR inkluderas) Ja (i ÅR) Ja (i ÅR) 1)Dom Shvetsii, Preaktio, , , Inlandsinnovation ingår ej i sammanställningen. 2)(i ÅR) betyder att hållbarhetsredovisningen publicerades i årsredovisningen. 3)har inte gjort någon hållbarhetsredovisning men har ett omfattande avsnitt i årsredovisningen som beskriver företagets hållbarhetsarbete och räknas därför in bland de företag som gjort en hållbarhetsredovisning men inte enligt GRI:s riktlinjer. 4), direktägda av staten 2010. VERKSAMHETSBERäTTELSE FöR FöRETAG MED STATLIGT äGANDE 2010 Bland statens företag nns många goda exempel på ambitiöst och kreativt hållbarhetsarbete. Två av dem presenteras här, nämligen Jernhusens miljösmarta satsning på hållbar stadsutveckling och Swedavias pris- belönta klimatarbete på Airport. Jernhusen har höga ambitioner för hållbarhet i fastighetsutvecklingspro- jekt. Redan på ritningsstadiet ställs krav på arkitekter och projektörer när det gäller sunda materialval, bra inomhusklimat och framförallt låg energiförbrukning. Som verktyg används olika miljöklassningssystem. Genom de centralt belägna markinnehaven kring stationerna finns framför allt i de större städerna möjligheten att bidra till en hållbar utveckling av hela staden. Antalet resenärer och besökare ökar med trygga och attraktiva stationer samt när nya arbetsplatser, bostäder, butiker och restauranger skapas på stationsområdena. Fler väljer kollektivt resande om avståndet till en station är kort och då minskar också biltrafiken och därmed koldioxidutsläppen. Utveckling av stationsområdena innebär ett nära samarbete med kommuner och andra intressenter, där projekten mognar fram till väl integrerade delar av staden. I många fall finns potential att skapa såväl helt nya stadsde- lar som att bygga ihop befintliga. Jernhusens nybyggda och klimatsmarta Kungsbrohuset i är ett bevis för att miljösatsning lönar sig även företagsekonomiskt. Foto: /Jernhusen Vi valde huset på efter en ytterst noggrann process där vi värderade över 50 olika projekt. Faktorer som vägdetungt var läge i och storlek på lokalerna eftersom vi ville samla hela den svenska Schibsted-kon- cernen på en och samma plats. Under sökpro- cessen växte hållbarhetsaspekterna sig allt starkare och blev en bidragande faktor till att vi valde just den här adressen. Miljöaspekten har också visat sig vara ett bra verktyg för att få med sig medarbetarna i själva yttprojektet, säger , informationsdirektör för . KUNGSBROHUSET MILJÖSMART SJÄLVKLART IMORGON av all energianvändning i världen kommer från byggnader där människor bor och arbetar. Det betyder att om byggnader skulle halvera sin energiförbrukning skulle världens energibehov kunna minska med . Kungsbrohuset har en energiförbrukning av köpt energi på 50 kWh per kvadratmeter och år vilket är cirka en tredjedel av vad ett genomsnittligt nybyggt kontorshus gör av med. För att komma hit har Jernhusen utnyttjat flera ganska enkla, men ändå ovanliga energikällor och lösningar för energibesparing. Mest känt är kanske att man i Kungsbrohuset använder överskottsvärme från och de cirka 200 000 besökare som passerar där . Alla företag som valt att etablera sig i Kungsbrohuset menar att miljöprofilen varit en viktig orsak till val av ny adress. Visionen med Kungsbrohuset är att ta ett tydligt steg in , att göra något miljösmart och redan nu visa vad som kommer att vara självklart. Jernhusen vill på det här sättet också möta den ökande efter- frågan på miljöanpassade lösningar som dagens kommersiella hyresgäs- ter vill ha. En ambition var också att testa om miljöanpassningar verkli- gen kostar mer.