prop · GY0347 · 2011-01-10 00:00:00 — Regeringens proposition 2010/11:47 En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen redogör regeringen för en samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken (ANDT-politiken). Syftet är att ange mål och inriktning för hur samhällets insatser ska genomföras, sam- ordnas och följas upp . Propositionen innehåller förslag till ett gemensamt övergripande mål för ANDT-politiken. Dess- utom informeras om en målstruktur, kopplad till ett uppföljnings- och utvärderingssystem för att bättre kunna mäta effekterna av samhällets insatser. Den samlade strategin för ANDT-politiken syftar till att underlätta statens styrning av stödet på ANDT-området, att skapa bättre förutsätt- ningar för samordning och samverkan samt att få till en samlad syn på de gemensamma faktorer som ligger bakom mycket av problemens upp- komst, men också deras lösningar. Det övergripande målet föreslås vara: ett samhälle fritt från narkotika och dopning, med minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol och med ett minskat tobaksbruk. Målet betonar regeringens viljeinriktning att komma till rätta med de samlade problem som bruk och missbruk av alkohol, narkotika, dop- ningsmedel och tobak orsakar både individ och samhälle. Mål- och uppföljningsstrukturen för ANDT-politken består av sju långsiktiga mål som anger inriktningen för ANDT-arbetet i sin helhet. Dessa mål omfattar tillgångs- och tillgänglighetsbegränsande arbete, skydd av barn och ungdomar, förebyggande arbete, tidiga insatser, vård och behandling samt riktlinjer för samarbetet med andra länder inom EU och internationellt. Dessa mål är ständigt aktuella och har inte någon Till de långsiktiga målen knyts nationellt prioriterade mål som ska uppnås . Fortsatta insatser behövs för att förbättra samarbetet mellan olika myn- digheter och mellan myndigheter och organisationer. Likaså behövs en fortsatt satsning på den regionala ANDT-samordningen samt för att för- bättra det ANDT-förebyggande arbetet, bl.a. genom metod- och kompe- tensutveckling, utveckling av vårdinsatserna, effektivisering av tillsyns- insatserna och av metoderna på kontrollområdet. Strategin lägger också en grund för att bygga upp ett långsiktigt hållbart system med indikatorer som gör det möjligt att följa utvecklingen och som utgör underlag för en utvärdering av insatserna . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................ Ärendet och dess beredning ............................................................. Utvecklingen inom ANDT-området................................ 3.2Nuvarande organisation för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken......................................... En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och Mål- och uppföljningsstruktur........................................................ 5.1Ett gemensamt övergripande mål för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken ...................... Långsiktigt mål 1: Tillgång till narkotika, dopningsmedel, alkohol och tobak ska minska ........................................................ Prioriterat mål : En effektiv och samordnad alkohol- och tobakstillsyn ...................... 6.2Prioriterat mål : En effektiv brottsbekämpning av illegal handel................................. 6.3Prioriterat mål : En effektiv bekämpning av illegal försäljning via digitala medier..... Prioriterat mål : En fungerande lokal och regional samverkan och samordning mellan ANDT-förebyggande och Långsiktigt mål 2: Barn ska skyddas mot skadliga effekter orsakade av alkohol, narkotika, dopning eller tobak...................... 7.1Prioriterat mål : Färre barn ska födas med skador orsakade av alkohol, narkotika, dopning eller tobak......................................... 7.2Prioriterat mål : Barn i familjer med missbruk, psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning ska erbjudas 7.3Prioriterat mål : Ökad kunskap om marknadsföring av alkohol och tobak via digitala medier, samt marknadsföringens effekter 8 Långsiktigt mål 3: Antalet barn och unga som börjar använda narkotika och dopningsmedel eller debuterar tidigt med alkohol eller tobak ska successivt minska...................................... Prioriterat mål : Minska nyrekrytering till narkotika- och dopningsmissbruk........ Prioriterat mål : Utveckla metoder för att barn och ungdomar inte ska börja 8.3Prioriterat mål : Ökad användning av befintliga verksamma metoder för att skjuta upp alkoholdebuten och minska den skadliga 8.4Prioriterat mål : En 8.5Prioriterat mål : Ett ökat deltagande av föräldrar, idéburna organisationer och näringsliv i det förebyggande arbetet............................... 9Långsiktigt mål 4: Antalet personer som utvecklar skadligt bruk, missbruk eller beroende av alkohol, narkotika, dopningsmedel eller tobak ska successivt minska .......................... 9.1Prioriterat mål : Hälso- och sjukvårdens arbete med att förebygga ANDT- relaterad ohälsa ska utvecklas .......................................... 9.2Prioriterat mål : Minskat riskbruk och intensivkonsumtion av alkohol bland studenter och bland unga vuxna med psykisk ohälsa....... Förutsättningarna för tandvården att arbeta med tobaksprevention bör öka ................................................. 9.4Prioriterat mål : Förutsättningarna att i ett tidigt skede kunna uppmärksamma och åtgärda ANDT-problem i arbetslivet bör förbättras .................................................. 10 Långsiktigt mål 5: Personer med missbruk eller beroende ska ha ökad tillgänglighet till vård och stöd av god kvalitet ................. Prioriterat mål : Tillgång till kunskapsbaserade vård- och stödinsatser ska öka............ 10.2Prioriterat mål : En tydligare och mer ändamålsenlig ansvarsfördelning mellan huvudmännen för missbruks- och beroendevården Prioriterat mål : Regionala och lokala skillnader i kvalitet, tillgänglighet och resultat ska minska........................................................... 11 Långsiktigt mål 6: Antalet döda och skadade på grund av sitt eget eller andras bruk av alkohol, narkotika, dopningsmedel eller tobak ska minska .................................................................... 11.1Prioriterat mål : Antalet döda och skadade i trafiken på grund av alkohol och andra droger ska minska ............................................................ Prioriterat mål : Antalet döda och skadade på grund av alkohol-, narkotika- och dopningsrelaterat våld ska minska ................................... Prioriterat mål : Dödligheten bland ungdomar och unga vuxna på grund av alkoholförgiftningar och experimenterande med droger ska minska............................................................ Medvetenheten i hela befolkningen om ANDT- användningens effekter på hälsan bör öka....................... 12 Långsiktigt mål 7: En folkhälsobaserad och restriktiv syn på ANDT inom EU och internationellt............................................... 12.1Prioriterat mål : Aktivt verka för att på narkotikaområdet 12.2Prioriterat mål : Aktivt verka för att EU:s och WHO:s strategier avseende alkohol och hälsa genomförs........................................................ 12.3Prioriterat mål : Aktivt verka för att WHO:s ramkonvention om tobakskontroll 12.4Prioriterat mål : En ökad samordning och prioritering av det nordiska samarbetet inom ANDT-området .................................... Uppföljning, utvärdering och forskning......................................... En extern utvärdering ...................................................... Nuvarande nationella, EU och internationella Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Regeringen föreslår att godkänner regeringens förslag om sammanslagning av de alkohol- och narkotikapolitiska målen, de över- gripande målen för tobakspolitiken och dopningspolitiken, till ett gemen- samt övergripande mål för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaks- politiken (avsnitt 5.1). Ärendet och dess beredning De nationella alkohol- och narkotikapolitiska handlingsplanerna (prop. 2005/06:30) upphör vid utgången av 2010. I propositionen fastställdes att skulle ha huvudansvaret för att följa upp målen i handlingsplanerna för 20062010. Institutet inkom med slut- redovisningen Uppföljning av de nationella alkohol- och narkotikahand- lingsplanerna 20062010. Institutet konstaterar att den struktur för sam- ordning som byggts upp inom alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksområdet (ANDT-området) har bidragit till ett mer strukturerat arbete. Det finns dock behov av en mer långsiktig och fokuserad bidragsgivning. inkom med Folkhälsorapport , som ger en övergripande bild av befolkningens hälsa och dödlighet samt hur levnadsvanorna har utvecklats. Tobaksvanor och tobaksrelaterade sjuk- domar samt hälsokonsekvenser av alkohol- och narkotikamissbruk upp- märksammas särskilt. publicerade rapporten politik genom lokalt förebyggande arbete Påverkar det ungas alkohol- konsumtion? Rapporten visar att statens bidragsgivning inneburit ett mer strukturerat lokalt förebyggande arbete, ökade satsningar på barn och unga, fler verksamheter inom den ideella sektorn och ökad användning av kunskapsbaserade metoder. pekar dock även på brister vad gäller de bidragsgivande myndigheternas styrning och uppföljning av de statliga bidragen samt länsstyrelsernas och kommunernas tillsyn enligt alkohol- och tobakslagstiftningen. betonar, i likhet med , även att bidragsgivningen varit fragmenta- risk och kortsiktig. inkom med Folk- hälsopolitisk rapport , Framtidens folkhälsa allas ansvar. Rappor- ten ger en överblick över hur folkhälsan har utvecklats och resultatet av genomförda åtgärder inom ANDT-området. inrättades ett sekretariat för samordning av alkohol-, nar- kotika-, dopnings- och tobakspolitiken () inom . är sekretariat åt regeringens råd för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksfrågor () och den interdepartementala arbetsgruppen för samordning av alkohol-, nar- kotika-, dopnings- och tobakspolitiken (SAMANT). En av sekretariatets huvuduppgifter är att ansvara för sammanställningen av årliga åtgärds- program för ANDT-politiken. Ett viktigt underlag för åtgärdsprogram- men är lägesrapporter från berörda myndigheter. Dessa myndigheter har givits i uppdrag att inkomma med lägesrapporter över myndighetens verksamhet inom ANDT-området. Rapporter har inkommit från , , , , , Statens folkhälso- institut, , , (Skol- verket), , , , och . lägesrapport uppmanades myndig- heterna att ge en framåtblickande bild av styrkor och svagheter när det gäller myndighetens arbete inom ANDT-området. rapporter har utgjort en viktig del i regeringens arbete för framtagandet av en samlad strategi för ANDT-politiken. Regeringen har även inbjudit till en omfattande konsultationsprocess för att inhämta kunskaper och synpunkter från länsstyrelser, kommuner och landsting, statliga myndigheter, organisationer och forskare. Här nedan följer en kort redovisning av de konsultationer och den insamling av synpunkter som skett. har löpande varit rådgivande och lämnat synpunkter på de förslag som presenterats om mål och inriktning för den framtida ANDT- politiken och strategin. I rådet ingår representanter från Rikspolisstyrel- sen, Kriminalvården, , , , , i , , , , , , , Kommuner och Landsting, , lysning, , Kvinnoorganisationernas Samarbetsråd i alkohol och narkotikafrågor, och Svenskt nätverk för tobaksprevention. genomförde regeringen (Social- departementet), i samverkan med respektive länsstyrelse, länsdialoger med regionala och lokala aktörer i samtliga län. inbjöds länen att bidra med synpunkter på en framtida nationell politik som bäst skulle kunna bidra till ett effektivare lokalt och regionalt ANDT-arbete. En sammanställning av de synpunkter som lämnades ingår som en viktig del i beredningen av ärendet. Statens folkhälsoinstituts uppföljning av de nationella alkohol- och narkotikahandlingsplanerna 20062010 visade att omfattningen av det ANDT-förebyggande arbetet skiljer sig åt över landet. Regeringen () förde under 20092010 en dialog med små kom- muner och storstäder för att inhämta synpunkter om vad en framtida strategi skulle kunna bidra med för att bättre ta hänsyn till deras specifika situation, intressen och behov. Regeringen (, och Kultur- departementet) inbjöd myndighetsrepresentanter, forskare, representanter från idrottsrörelsen, gymägare m.fl. till ett kun- skapsseminarium om dopning. En kunskapssammanställning presentera- des i samband med seminariet. Regeringen () inbjöd idéburna organisationer till en hearing om mål och inriktning för den framtida ANDT-politiken, samt inbjöd dem att skriftligen besvara en enkät om mål, inriktning och prioriteringar för en framtida nationell ANDT-stra- tegi. Av de 36 idéburna organisationer som fått tillfälle att yttra sig in- kom 23 organisationer med skriftliga enkätsvar. Regeringen () har vid återkommande tillfällen pre- senterat förslag till de mål för ANDT-politiken som återfinns i denna proposition. Därmed har myndigheter, idéburna organisationer och fors- kare m.fl. fått tillfälle att lämna synpunkter på förslagen. En synpunkt som framförts av åtskilliga aktörer och vid flera länsdia- loger och särskilt betonats av Kommuner och Landsting, är att det görs relativt många frågeundersökningar i med likartade syften men inte med identiska frågor och definitioner, vilket försvårar kommunernas rapportering och omöjliggör jämförelser. För att kunna Prop. 2010/11:47 följa upp effekter av regeringens satsningar på ANDT-området och för- enkla kommunernas uppföljning och rapportering krävs en nationell samordning av datainsamlingen på ANDT-området. genomförde därför en kartläggning av all nationell insamling av statistik och data inom ANDT-området och gjorde en första analys av kommande behov av uppföljning och utvärdering av statliga satsningar på ANDT-området. Regeringen () inbjöd en referensgrupp med representanter från Rättsmedi- cinalverket, , , , , (SoRAD)1, ()2, , Kommuner och Landsting och för att inhämta kunskap om vad som krävs för att få en mer enhetlig datainsamling, statistik, rapportering och enhetliga nationella indikatorer inom ANDT- området. fick en särskild uppdragstagare i uppgift att föreslå en fungerande struktur med enhetliga nationella indikatorer, defi- nitioner och mätmetoder för uppföljning av målen i ANDT-strategin (avtal gällande utarbetande av ANDT-indikatorer ingått , S2010/6855/FH). Uppdraget genomfördes i samråd med en mindre arbetsgrupp bestående av representanter från , , , Kommuner och Landsting och . Uppdraget delredovisades till regeringen () i decem- ber 2010. inbjöd regeringen (), i samar- bete med , personal som möter barn och unga eller föräld- rar i familjer med missbruk till konferensen och unga i familjer med missbruk. Personal från barn- och ungdomsvård, familje- rätt, serviceverksamhet och metodutveckling, kommunernas och lands- tingens missbruks- och beroendevård, ansvariga för förskolan, elevhälsan och idéburna organisationer deltog. Syftet med dagen var att öka kun- skapen om hur de olika professionerna bättre ska kunna identifiera, stödja och samverka kring barn och unga i målgruppen. Förslagen från myndigheter, regeringens ANDT-råd, länsdialoger, forsknings- och kunskapssammanställningar samt förslag från idéburna organisationer har sammantaget legat till grund för mål och inriktningen i ANDT-strategin för perioden 20112015. och drogforskning (SoRAD) är ett tvärvetenskap- ligt forskningscentrum med uppgift att initiera och bedriva socialvetenskaplig forskning inom alkohol- och drogområdet. 2Stockholm förebygger alkohol- och drogproblem (STAD) bedriver ett långsiktigt utveck- lingsarbete inom alkohol- och drogprevention genom att utveckla och utvärdera metoder inom området. Detta kapitel bygger på uppgifter från , Social- styrelsen, SoRAD vid och ()3 . Sjukdomsbördan på grund av ANDT I är tobak den näst största riskfaktorn efter högt blodtryck för förtida dödlighet och skador för både män och kvinnor. Alkohol är den femte största riskfaktorn för män, dock inte för kvinnor beroende på att låg alkoholkonsumtion kan ha en viss skyddande effekt på diabetes och hjärt- och kärlsjukdomar för äldre kvinnor. Narkotika kommer på femte plats. Uppgifter om dopning saknas. () och använder sig av ett mått som mäter den samlade betydelsen av olika sjukdomar, den s.k. sjukdomsbördan ()4. I har beräkningar gjorts av några olika riskfaktorers betydelse för den samlade sjukdomsbördan. Med dessa beräkningar som grund kan konstateras att AN(D)T grovt räknat står för av den totala sjukdomsbördan för män och för kvinnor. Sjukdomsbördan för tobak och alkohol ser olika ut. För tobak är den störst i åldersgrupperna (både bland män och kvinnor). För alkohol och narkotika är den störst i åldersgruppen . Den totala konsumtionen av alkohol i hela den vuxna befolkningen (regi- strerad och oregistrerad) var 2009 alkohol. Prognosen visar på små förändringar (cirka -0,1, dvs. totalt ren alkohol). Det är en minskning med när konsumtionen var som högst. 3CAN (2010), Skolelevers drogvanor 2010, Statens folkhälsointitut (2010), Folkhälsopoli- tisk rapport , SoRAD (2010), Den totala alkoholkonsumtionen i , Leifman, H. och , M. (2009), Svenska folkets alkoholvanor med fokus på 2008 och 2009, samt (2009), Folkhälsorapport . 4Måttet Disability Adjusted Life Year () väger samman förlorade levnadsår på grund av dödsfall samt år levda med funktionsnedsättning på grund av sjukdomar. Skattning av den totala alkoholkonsumtionen 20002009 per alkoholdryck, registrerad konsumtion samt skattningar av oregistrerad Källa: SoRAD, till totalkonsumtionen har unga män () den högsta konsum- tionsnivån i befolkningen. Kvinnor har en av de lägsta. till antalet intensivkonsumtionstillfällen5, dvs. de tillfällen då en person dricker mycket alkohol vid ett och samma tillfälle, har de största förändringarna skett bland unga män i åldern , dvs. den ålders- grupp där totalkonsumtionen är som allra högst. Andelen män i denna åldersgrupp som rapporterar intensivkonsumtion har minskat från 2009. 5 Intensivkonsumtion definieras som minst en halv halvflaska sprit, en helflaska vin eller fyra stora flaskor cider eller starköl. Självrapporterad alkoholkonsumtion bland män och kvinnor i liter Prop. 2010/11:47 alkohol 20042009 Källa: Leifman, H. och , M. Bland skolelever har alkoholkonsumtionen (mätt i alko- hol/år) i årskurs nio minskat kontinuerligt . var konsumtionen bland pojkar vilken är den lägsta nivån . Bland flickorna var konsumtionen , vilken är den lägsta nivån . Andelen alkoholkonsumenter har också minskat. drack av pojkarna och av flick- orna alkohol. Andelen intensivkonsumenter bland pojkar och flickor i årskurs nio är relativt stabil (2010 var den ). Även bland gymnasieelever i årskurs två har andelen alkoholkonsumenter minskat. Bland elever i årskurs två uppgav av pojkarna och av flickorna att de hade intensivkonsumerat alkohol eller oftare. Den alkoholrelaterade dödligheten bland både män och kvinnor i ålders- gruppen har minskat . Antalet döda i alkohol- relaterade trafikolyckor minskat . I åldersgruppen minskar dödligheten bland män men inte bland kvinnor. I högre åldrar ökar alkoholdödligheten för både män och kvinnor. genomförde () en genomgång av forskningen när det gäller sambandet mellan alkoholproblem och sjukfrånvaro som visade att det finns ett sådant sam- band. Däremot gick det inte att dra några slutsatser om sambandet mellan alkoholkonsumtion och sjukfrånvaro. Resultaten i SBU:s undersökning bekräftas av den systematiska litteraturöversikt som genomförts på upp- Prop. 2010/11:47 drag av Sociala rådet 20106. Den nationella folkhälsoenkäten7 visar att andelen personer med risk- abla alkoholvanor rapporterar mer sömnbesvär, ångest och oro och ned- satt psykisk välbefinnande än personer utan riskabla alkoholvanor. Bland skolelever finns en tydlig samvariation mellan hög alkoholkon- sumtion och olovlig frånvaro. Detta gäller både pojkar och flickor i årskurs nio och gymnasieskolans årskurs två. har ökad uppmärksamhet riktats till de skadeverk- ningar som drabbar andra än den som dricker. Svenska studier har t.ex. visat att alkohol spelar en stor roll vid situationsbetingat partnervåld. En undersökning om allmänhetens erfarenheter av alkohol och våld visade att av de svarande hade bevittnat eller själva utsatts för våld från en berusad person8. Jämfört med övriga länder inom EU har en låg förekomst av narkotika. Det finns få uppgifter om hur vanlig narkotikaanvändning är bland vuxna. Mycket beroende på att narkotikaanvändningen är mer koncentre- rad till vissa befolknings- och åldersgrupper än t.ex. alkohol och tobak. Undersökningar som omfattar urval från hela den vuxna befolkningen (åldersgrupperna ) ger knapphändig information om narkotika- användningen. Bland män uppger att de använt narkotika. Bland kvinnor är siffran . I hela be- folkningen uppger endast en procent av männen och noll procent av kvinnorna att de använt narkotika (cannabis) . Bland pojkar i årskurs nio har andelen som uppger att de prövat narko- tika i stort sett varit . Den har, enligt CAN, varierat mellan som lägst () och som högst (). Bland flickor har den varierat mellan som lägst och som högst under samma tidsperioder. har visat på en något uppåtgående trend. 6Sociala rådet (2010), Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro vilka är sambanden? 7Statens folkhälsoinstitut genomför en folkhälsoenkät riktad till ett slumpmässigt urval om 20 000 personer i åldern . 8Socialstyrelsen (2009), Folkhälsorapport . Andel elever i årskurs nio som 20002009 uppgett att de någon flickor i åk 9 pojkar i åk 9 Genomsnittsåldern för narkotikadebut är tre till högre än för alko- hol och tobak. I gymnasieskolans årskurs två uppgav av poj- karna och av flickorna att de hade använt narko- tika (2010). Små förändringar har skett när det gäller antalet gymnasie- elever som uppger att de använt narkotika under den senaste månaden. Det finns ingen tillförlitlig statistik om hur många tunga narkotika- missbrukare som finns i . Med tungt missbruk avses att injicera eller konsumera narkotika. Uppgifter om dopningsanvänd- ningen är än mer knapphändiga. I en kunskapssammanställning om dop- ning som gjorts av (2009) beräknas antalet män som använder dopningsmedel till minst 10 000 personer. Enligt sam- stämmiga källor är den typiske användaren av dopningsmedel en man och som tränar på gym. Narkotikamissbrukare har en rad hälsoproblem. Infektionssjukdomar som hepatit C och B samt hiv/aids är vanligare bland narkotikamissbru- kare än i övriga befolkningen. Antalet personer som vårdas på sjukhus med drogrelaterad diagnos har stadigt ökat. Om detta beror på en ökning av antalet narkotikamissbrukare eller förändringar i vårdutbud eller vård- praxis är svårt att bedöma. Det finns ett starkt samband mellan missbruk av narkotika bland skolungdomar och ogiltig skolfrånvaro. uppgav att de provat narkotika uppgav också att de brukade skolka Prop. 2010/11:47 minst . Narkotikarelaterade dödsfall är en viktig indikator på omfattningen av tungt narkotikamissbruk. Dödligheten är högst bland män i åldern . Bland kvinnor är den högst i åldern . Narkotikadödligheten ökade (1987) i alla åldrar . har de narkotikarelaterade dödsfallen minskat bland män . Under 20062007 verkar det som om de narkotika- relaterade dödsfallen ökar igen för alla typer av droger. Personer som missbrukar narkotika åsamkar stora skador på samhället. Exempelvis beräknas en person med aktivt narkotikamissbruk stjäla för stora summor per dag. Enligt (Brå) lagförs 28 250 brott där narkotikabrott ingår. Över hälften av dessa lag- föringsbeslut gäller för de tre storstadslänen , och . I är cirka en miljon personer dagligrökare. bland kvinnor och bland män uppger att de röker . har rökning i den vuxna befolkningen varit vanligare bland kvinnor än bland män. Den högsta andelen rökare finns i åldersgrupperna för både män och kvinnor.