prop · GZ031d5 · 2011-09-20 00:00:00 — Tabell 1.3 Ersättningsgrader för kvinnor och män 2011 Källor: och egna beräkningar. De sänkta ersättningsgraderna , främst till följd av införandet av jobbskatteavdraget, har gjort det mer lönsamt att arbeta. För dem som varit arbetslösa länge har även den sänkta kompensationsgraden i arbetslöshetsförsäkringen bidragit till att göra det mer lönsamt att börja arbeta. Samma sak gäller inom sjukförsäkringen där införandet av en bortre gräns innebär att incitamenten att återgå till 12 Beräkningarna av ersättningsgraden utgår från hela hushållets disponibla inkomst, vilket innebär att ersättningsgraden för en enskild individ påverkas av samtliga hushållsmedlemmars inkomster. Ökade kostnader i form av t.ex. resor och måltider som följer av att arbeta har inte beaktats. 2011/12:1 BILAGA 3 arbete har stärkts.13 Sammantaget innebär införandet av jobbskatteavdraget och reformerna i arbetslöshets- och sjukförsäkringen att drivkrafterna till arbete stärkts mer för kvinnor än för män. 1.5Arbetsutbudseffekterna är större för kvinnor än för män Förbättrade ekonomiska drivkrafter förväntas i förlängningen medföra ett ökat arbetsutbud, dels genom att fler förvärvsarbetar, dels genom att de som redan är sysselsatta arbetar fler timmar. Jobbskatteavdraget ökar kvinnors arbetsutbud Tabell 1.4 visar de beräknade långsiktiga arbetsutbudseffekterna för kvinnor och män av jobbskatteavdraget.14 Den långsiktiga effekten på arbetsutbudet är större för kvinnor än för män. Önskat antal arbetade timmar beräknas öka för kvinnor och för män, motsvarande 59 000 respektive 47 000 helårsekvivalenter. Tabell 1.4 Jobbskatteavdragets långsiktiga arbetsutbudseffekter Önskat antal arbetade timmar Önskat antal arbetade timmar givet arbete Andel av ökningen av önskat antal arbetstimmar som beror på att fler personer vill arbeta (%) Källor: och egna beräkningar. Resultaten är i linje med de effekter som presenterats i liknande studier i litteraturen, t.ex. att arbetsutbudet för kvinnor och låginkomst- tagare är känsligare för ekonomiska incitament än arbetsutbudet för män respektive höginkomsttagare. Den största delen av det ökade arbetsutbudet förväntas uppkomma genom att fler personer söker sig till arbetsmarknaden, för kvinnor och för män. Även för dem som redan har arbete är effekterna större för kvinnor (0,) än för män (0,). En orsak till detta kan vara att många kvinnor som arbetar deltid vill gå upp i arbetstid. Även om hushållen vill ändra sitt arbetsutbud är det inte säkert att det är praktiskt möjligt. Kvinnor arbetar ofta i branscher med en hög andel deltidstjänster och det kan därför vara svårt att öka arbetstiden även om man så önskar. Genom att män i högre grad än kvinnor redan arbetar heltid är deras möjligheter att öka sin arbetstid mer begränsade. En arbetsmarknad som förbättrar möjligheterna att gå upp till heltid för dem som vill och kan skulle därför vara en fördel ur jämställdhetssynpunkt. HUS-avdraget ökar kvinnors arbetsutbud Möjligheten till skattereduktion för hushållsarbete, s.k. RUT-avdrag, och skattereduktion för arbete med reparation, om- och tillbyggnad, s.k. ROT-avdrag har den gemensamma benämningen HUS-avdrag.15 HUS-avdraget bedöms öka sysselsättningen på den vita marknaden varaktigt av tre orsaker. För det första leder en skattereduktion till att hushåll som köper mer av dessa tjänster ökar sitt arbetsutbud, vilket leder till motsvarande högre sysselsättning. Denna efterfrågeeffekt kan vara betydande för framför allt RUT-tjänster, på grund av potentialen för omfördelning av tid från hushållsarbete till marknadsarbete. För det andra bedöms den ökade efterfrågan på HUS- tjänster medföra att många personer med en svag ställning på arbetsmarknaden får arbete. Detta kan leda till en varaktigt högre sysselsättning till följd av minskade strukturella obalanser på arbetsmarknaden. Det tredje skälet till varför HUS-avdraget bedöms öka sysselsättningen är att en del av aktiviteten på den svarta marknaden 13Beräkningarna avser endast ersättningar från de offentliga ersättningssystemen. Utöver detta tillkommer i många fall även avtalad ersättning. Det innebär att ersättningsgraden i praktiken oftast är högre än vad som anges i denna framställning. Bristande dataunderlag gör dock att det inte finns någon möjlighet att beakta detta i beräkningarna. 14Beräkningen avser effekten av att införa jobbskatteavdrag steg 1-4 2011. För en ingående beskrivning av använd metod se Rapport från ekonomiska avdelningen vid 2009:1 Arbetsutbudseffekter av reformer på inkomstskatteområdet 20072009. 15 HUS-avdrag medger en skattereduktion av arbetskostnaden för hushållstjänster med högst per person och år. för hushållsnära tjänster kommer att förskjutas till den vita marknaden.16 Det är framför allt RUT-avdraget som gynnar kvinnors arbetsutbud. Avdraget för hushållsnära tjänster gör det billigare att omfördela tid från hushållsarbete till marknadsarbete och skapar flera arbetstillfällen i en kvinnodominerad bransch. Det är oftast kvinnor som har funnit en anställning till följd av avdraget, inte sällan kvinnor som varit arbetslösa och som genom avdraget nu får in en fot på arbetsmarknaden. Eftersom större delen av oavlönat hushållsarbete utförs av kvinnor så kan RUT-avdrag för hushållsnära tjänster i form av städhjälp och barnpassning betyda att kvinnor nu i stället väljer att gå upp i arbetstid.17 Enligt SCB:s tidsanvändningsstudie lade kvinnor i genomsnitt mer på oavlönat hemarbete än män 2010. Skillnaden beror framför allt på en ojämn fördelning av de typer av hushållsarbete som omfattas av RUT-avdraget. Sammanlagt lägger kvinnor på oavlönat arbete och män . Cirka 11 000 personer jobbar i hemservicebranschen och av dem som anställts i branschen var tidigare arbetslösa. RUT-avdrag motverkar arbete i svart sektor där många kvinnor har arbetat utan lagstadgade eller avtalsenliga arbetsvillkor. Kvinnors trygghet i denna sektor ökar därför när svarta jobb blir vita. beräknas RUT-avdraget medföra att sysselsättningen ökar med ca 17 000 personer. Huvuddelen, av sysselsättningsökningen, beror på att efterfrågan på RUT- tjänster ökar. Resterande del beror på omallokering av tid från hushållsarbete till marknadsarbete och på minskat svartjobb.18 använde ca 92 000 personer RUT- avdraget. 1 juli 2009-3 mars 2010 har ca 156 500 använt avdraget, vilket uppräknat till helårsbasis skulle innebära en ökning med jämfört med 2011/12:1 BILAGA 3 2008.19 SCB:s siffror visar att av dem som utnyttjade möjligheten till skattereduktion för hushållstjänster var kvinnor. Det är en ökning jämfört med året innan. Tabell 1.5 Andel kvinnor och män som gör skatteavdrag för RUT-tjänster Källor: och egna beräkningar. Sänkt restaurang- och cateringmoms gynnar kvinnors sysselsättning Sänkningen av mervärdesskattesatsen på restaurang- och cateringtjänster har, precis som HUS-avdraget, potential att ersätta hushållsarbete med marknadsarbete och svart arbete med vitt. Utifrån de förutsättningar som råder inom branschen förväntas en sänkning av mervärdesskattesatsen på restaurang- och cateringtjänster öka antalet arbetade timmar motsvarande knappt 6 000 helårsarbetskrafter.20 Givet dagens könsfördelning inom sektorn, där mer än hälften av de anställda är kvinnor, förväntas sänkningen av mervärdesskattesatsen särskilt gynna sysselsättningen för kvinnor.21 Den varaktiga sysselsättningen förväntas öka, dels genom att fler personer anställs, dels genom att de som redan arbetar i branschen ökar sin arbetstid.22 Enligt SCB arbetade av anställda inom hotell- och restaurangbranschen deltid 2010 och majoriteten av de deltidsanställda var kvinnor. Reformen förväntas även bidra till att hushållen ersätter en del av det obeskattade hemarbetet med tjänster köpta på marknaden. När hemarbetet minskar ökar individerna sitt arbetsutbud.23 Enligt SCB:s tidsanvändningsstudie lade kvinnor och män ca på att laga mat och diska 2010. Potentialen för en omfördelning av tid från 16Hur ska utvecklingen av arbetsmarknadens funktionssätt bedömas? Rapport från ekonomiska avdelningen 2011:1. 17Öberg A., Samhällsekonomiska effekter av skattelättnader för hushållsnära tjänster, . 18Hur ska utvecklingen av arbetsmarknadens funktionssätt bedömas? Rapport från ekonomiska avdelningen 2011:1. 19Hur ska utvecklingen av arbetsmarknadens funktionssätt bedömas? Rapport från ekonomiska avdelningen 2011:1. 20SOU 2010:24 s. 9. 21Avser könsfördelningen inom hotell- och restaurangbranschen som redovisas av SCB. 22SOU 2010:24 s. 66-70. 23SOU 2010:24 s. 66-70. 2011/12:1 BILAGA 3 hemarbete till marknadsarbete kan därmed anses vara stor. 1.6På sikt ger reformerna samma inkomstökning för kvinnor och män Det ökade arbetsutbudet till följd av genomförda reformer beräknas öka den individuella disponibla inkomsten ungefär lika mycket för kvinnor och män. Genom att män i genomsnitt har högre löneinkomster än kvinnor, och i större utsträckning arbetar heltid, blir de direkta effekterna något större för män än för kvinnor. Under 20062011 beräknas den direkta effekten av regeringens politik bli en ökning av individuell disponibel inkomst för män och för kvinnor. Diagram 1.1 Effekter av regeringens politik på individuell disponibel inkomst för kvinnor och män 20062011 Källor: och egna beräkningar. Skillnaden jämnas ut i ett längre perspektiv då regeringens politik kan förväntas öka arbetskraftsutbudet, och därmed arbetsinkomsterna, mer för kvinnor än för män. Sammantaget innebär detta att regeringens politik under 20062011 förväntas leda att inkomstökningen blir för såväl kvinnor som män.24 Förslagen i denna proposition beräknas ge små direkta effekter på de genomsnittliga inkomsterna. Kvinnors disponibla inkomst beräknas öka och mäns med 24 Beräkningarna har genomförts med FASIT-modellen. De regeländringar som beaktats vid beräkning av politikens effekter framgår av tabell U.1 i underbilagan. 0,02 procent.25 För dem som är direkt berörda av reformerna är effekterna större, och individuell disponibel inkomst förväntas initialt öka för kvinnor och för män. Utöver dessa reformer kommer den sänkta mervärdesskatten på restaurang- och cateringtjänster att indirekt påverka hushållens inkomster positivt. Dels genom att sysselsättningen ökar, i synnerhet för kvinnor, dels genom att priserna på dessa tjänster sjunker. 2Jämställdhet på den svenska arbetsmarknaden Den svenska arbetsmarknaden kännetecknas av en könsmässig segregering. Kvinnor arbetar oftare i yrken med låga löner och i den offentliga sektorn där lönerna i genomsnitt är lägre än i den privata. Kvinnor är underrepresenterade i ledande positioner, i synnerhet inom den privata sektorn. Kvinnor förvärvsarbetar i mindre utsträckning och har lägre lön än män. Kvinnor arbetar i högre grad deltid än män, men står för en större del av det obetalda hemarbetet. Lön och företagarinkomst är den största inkomstkällan för både kvinnor och män. Den är också grunden för ersättning från sjuk- och arbetslöshetsförsäkring samt för framtida pensioner. Löneskillnader på arbetsmarknaden återspeglas därför även i dessa system. Vid analys av den ekonomiska jämställdheten är därför utvecklingen på arbetsmarknaden central.26 2.1Grunden till ett jämställt arbetsliv läggs i skolan Kvinnor har högre utbildning än män Kvinnornas utbildningsnivå är i genomsnitt högre än männens. En klart högre andel kvinnor än män har eftergymnasial utbildning. 25Följande förslag har beaktats: höjt bostadsbidrag för unga och för barnfamiljer, höjt bostadstillägg till pensionärer, höjd beloppsgräns för reseavdrag, höjt schablonavdrag vid uthyrning av privatbostad. Därtill inkluderas förslag om höjt barntillägg i bostadsbidragssystemet som införs 2012. 26Redogörelsen fokuserar därför på personer i förvärvsaktiv ålder, men uppgifter avseende pensionärer finns bl.a. i avsnitt 3.4. Diagram 2.1 Andel av befolkningen med eftergymnasial utbildning 19852010 Personer , procent. Anm: Nivåklassificeringen är gjord enligt Svensk utbildningsnomenklatur SUN 2000. har andelen kvinnor med eftergymnasial utbildning trendmässigt ökat snabbare än andelen för män. Av dem som började studera vid högskolan 2009/10 var kvinnor och män.27 Trenden mot en allt högre utbildningsnivå fortsätter. förväntas av kvinnorna ha en eftergymnasial utbildning jämfört 1990. Motsvarande siffror för männen är 36, . En viktig faktor för att stärka jämställdheten i arbetslivet är jämställdheten inom högskolan. Regeringen tillsatte därför en delegation för jämställdhet i högskolan (dir. 2009:7) med uppgift att bl.a. studera skillnader i studietakt, avhopp och benägenhet att avlägga examen för kvinnor och män. presenterades delegationens betänkande (SOU 2011:1), av vilket det bl.a. framgår att kvinnor genomgående har högre examensfrekvens och kortare studietider än män. Stora skillnader mellan kvinnors och mäns utbildningsval Kvinnor är överrepresenterade inom pedagogik- och lärarutbildning samt utbildningar inom hälso- och sjukvård samt social omsorg. Män är överrepresenterade inom utbildningar med inriktning mot teknik och tillverkning. 27 2011:8 R Årsrapport . 2011/12:1 BILAGA 3 Tabell 2.1 Befolkningen fördelad efter utbildningsinriktning och kön 2010 Samhällsvetenskap, juridik, Lant- och skogsbruk samt Hälso- och sjukvård samt Anm: Avser alla utbildningsnivåer. Indelningar enligt SUN 2000. Utbildningsvalen är avgörande för den framtida yrkesfördelningen och det finns fortfarande stora skillnader mellan kvinnors och mäns utbildningsval inom gymnasie- och högskolan. Inom gymnasieskolan uppvisar t.ex. endast tre av 17 nationella program en könsfördelning i intervallet av respektive kön. Kvinnor studerar i högre utsträckning på något av de studieförberedande programmen, medan de yrkesförberedande programmen är kraftigt könsuppdelade efter ett traditionellt mönster. Inom högskolan har andelen kvinnor bland de examinerade ökat inom de flesta studieinriktningarna. Förutom inom teknikområdet har detta medfört en snedare könsfördelning än . På de traditionellt kvinnodominerade högskoleutbildningarna har männen endast marginellt, eller inte alls, stärkt sina positioner andelsmässigt. På traditionellt manliga utbildningar ökar däremot andelen kvinnor, även om den är låg på de stora ingenjörsutbildningarna. Könsbalansen på vissa långa högskoleutbildningar har dock ändrats , och allt fler kvinnor utbildar sig nu till traditionellt manligt dominerade yrken, exempelvis veterinär, läkare eller arkitekt. På ett antal utbildningar som historiskt sett dominerats av män, och hade en ganska jämn fördelning mellan könen, är kvinnorna nu i majoritet. 2011/12:1 BILAGA 3 motsvarande utveckling på tidigare kvinnodominerade utbildningar har inte ägt rum.28 Tabell 2.2 Andel kvinnor på vissa högskoleutbildningar /79, 1996/97 och 2006/07 Källor: SOU 2011:1 (s. 53), 2008:20 och DEJA:s bearbetning. har andelen kvinnor på forskarutbildningen ökat från en tredjedel till närmare hälften (). Även om könsfördelningen bland samtliga nya doktorander är jämn, är skillnaderna stora mellan olika ämnesområden. Mest ojämn är könsfördelningen inom teknikvetenskap (kvinnor, män) och medicin (kvinnor, män). har andelen kvinnor av den forskande och undervisande personalen ökat från till . Lägst andel kvinnor finns, som tidigare, bland professorerna. En långsam ökning sker dock och 2010 var av professorerna kvinnor. Detta är en fördubbling jämfört med , från 460 till 960 helårspersoner.29 Utvecklingen mot att andelen kvinnor ökar på traditionellt mansdominerade utbildningar på eftergymnasial nivå beräknas fortsätta de kommande decennierna. Däremot förväntas inte andelen män öka inom de traditionella kvinnoutbildningarna. När det gäller de tekniskt industriella utbildningarna på gymnasienivå förväntas den manliga dominansen bestå. Flickor och kvinnor har högre betyg Fler kvinnor än män går vidare till högskolan från gymnasiet. Detta förklaras delvis av att kvinnor i genomsnitt har högre betyg än män, men sannolikt också av att flera av de mansdominerade programmen leder till ett yrke som inte kräver någon högskoleutbildning. Flickor har haft högre betyg än pojkar.31 Beräkningar för ett urval av ämnen visar att skillnaderna var ungefär desamma . Flickor har högre meritvärdespoäng i , och skillnaden i kurspoäng från gymnasieskolan är lika stor. Könsskillnaden i betyg är i det närmaste och oberoende av elevernas socioekonomiska bakgrund. Skillnaden mellan flickor och pojkar avseende skolprestationer förklaras i forskningen från kultursociologiska, organisatoriska, pedagogiska, psykologiska och biologiska teorier. Exempelvis kan skolprestationen påverkas av skillnaden mellan pojkarnas och flickornas levnadsvanor och värderingar samt faktorer som förenar kollektiven. God läsfärdighet hör ihop med goda skolprestationer och flickor är generellt bättre än pojkar i såväl läsning som skrivning.32 Efter det könssegregerade utbildningssystemet följer en könsuppdelad arbetsmarknad. Fördelningen av kvinnor och män inom olika sektorer, näringsgrenar, yrken, chefspositioner och företagsformer är ojämn. Kvinnor och män har olika yrken Arbetsmarknaderna i och de övriga nordiska länderna är mer könssegregerade än inom många andra OECD-länder.33 De flesta yrken domineras i hög grad av antingen kvinnor eller män. Kvinnor arbetar oftast i några få stora yrkesgrupper medan män jobbar i flera och mindre yrken.34 Detta blir tydligt då man ser på de tio största yrkesgrupperna, som tillsammans omfattar av alla anställda kvinnor, men av alla anställda män, se diagram 2.2. 31SOU 2009:64 s. 14. SOU 2011:1 s. 53. SOU 2010:97 s. 58-71. Melkas H., ., Occupational segregation by sex: in Nordic 2011:8 R Årsrapport . countries i Woman, gender and work ed. Loufti F. L. 2010. SCB Temarapport 2010:1. Utbildning: Könsstruktur per utbildning , Vad säger den officiella lönestatistiken om och yrke 19902030. löneskillnaden mellan kvinnor och män 2009? Diagram 2.2 Könsfördelning inom de 10 största yrkesgrupperna 2009 Undersköterskor, sjukvårdsbiträden m.fl. Vårdbiträden, personliga assistenter m.fl. Hotell- och kontorsstädare m.fl. Andelen kvinnor och män som arbetar i kvinnorespektive mansdominerade yrkesgrupper har varit relativt stabil . Även i yrkesgrupper där andelen anställda tidigare varit jämnt fördelad mellan könen är förändringarna totalt sett små. I den mån förskjutningar skett handlar det om att kvinnor har gått in i mansdominerade yrken, medan män generellt stannat kvar i de traditionellt manliga yrkena. En bidragande faktor till den internationellt sett höga förvärvsfrekvensen bland kvinnor kan vara att en betydande del av de tjänster som i utförs av kvinnor som avlönat marknadsarbete i högre grad utförs av kvinnor som oavlönat arbete i länder utanför . Detta kan också vara en orsak till den internationellt sett starkt könsuppdelade arbetsmarknaden i , där många kvinnor arbetar med omsorg av barn och äldre inom den offentliga sektorn.35 Fler kvinnor i manliga yrken För den som väl skaffat sig en utbildning är det kostsamt och tidskrävande att byta yrkesinriktning. Det tar därför innan förändringar inom utbildningssystemet får fullt genomslag på arbetsmarknaden. En följd av att kvinnor i allt högre grad utbildar sig till traditionellt manligt dominerade yrken på eftergymnasial nivå är att kvinnornas andel i dessa yrken successivt ökar, se exempel i tabell 2.3. 35 Melkas H., ., Occupational segregation by sex in Nordic countries, i Woman, gender and work ed. Loufti F. L. 2010. 2011/12:1 BILAGA 3 Tabell 2.3 Andel kvinnor per åldersgrupp inom fyra yrkeskategorier Inom många yrkesgrupper är männen i majoritet i de äldsta åldersgrupperna och kvinnorna dominerar i de yngre. Särskilt tydligt märks detta inom yrken som kräver eftergymnasial kompetens, t.ex. bland agronomer, arkitekter, ekonomer, jurister, naturvetare och teologer. Privat sektor domineras av män offentlig sektor av kvinnor arbetade av kvinnorna i privat och i offentlig sektor, medan av männen arbetade i privat och i offentlig sektor. I kommun- och landstingssektorn utgjorde kvinnor en stor majoritet av de anställda. Den statliga sektorn var i stort sett könsmässigt neutral, medan den privata sektorn hade en övervikt av män, 61 procent.36 Män har högre befattningar än kvinnor Förutom att kvinnor och män arbetar i olika sektorer finns män i större utsträckning än kvinnor på högre befattningar eller chefsposter. Detta återspeglas även i lönestatistiken. Tabell 2.4 Chefer efter sektor och kön 2009 36 Enligt SCB:s arbetskraftsundersökning (). 2011/12:1 BILAGA 3 Kvinnliga och manliga chefer har olika chefsfunktioner och arbetar inom olika slags organisationer. Bland kvinnor är det vanligast att arbeta som ekonomi- eller administrativ chef medan män oftast arbetar som försäljnings- eller marknadschefer. Kvinnor är oftast chefer inom offentlig verksamhet, exempelvis vård och omsorg, utbildning och offentlig förvaltning medan män oftare är chefer inom exempelvis byggverksamhet eller tillverkning.37 Totalt var av alla chefer män och kvinnor 2009. I privat sektor var endast var fjärde chef kvinna. I förhållande till andelen sysselsatta inom respektive sektor är män överrepresenterade som chefer i samtliga sektorer, se tabell 2.4. Till exempel är av de kommun- och landstingsanställda kvinnor, men av cheferna. Stor ojämställdhet i börsföretagens ledningar Störst är ojämställdheten på de allra högsta chefsposterna. Bland de 262 börsföretagens verkställande direktörer 2010 var endast 7 kvinnor. Detta motsvarar av det totala antalet, vilket är en nedgång från 2009. I börsföretagens styrelser fortsätter däremot andelen kvinnor att öka och 2010 var andelen . Diagram 2.3 Andel kvinnor i börsföretagens styrelser Källa: Styrelser och revisorer i 2010-2011. Situationen är bättre inom de statligt ägda bolagen. Nästan hälften, , av styrelseledamöterna är kvinnor i de företag som är helägda av staten. Regeringens mål är att det i varje styrelse ska vara av varje kön. Bland företagen med statligt ägande är av ordförandena kvinnor, vilket är en ökning då andelen var . I de börsnoterade företagen är av styrelseordförandena kvinnor.39 Företagare är oftast män Av dem som var sysselsatta i var av männen företagare, att jämföra för kvinnorna.40 Det innebär att en majoritet av företagarna är män (), och endast något över en fjärdedel är kvinnor (). Branschmässigt är kvinnors och mäns företagande könsuppdelat på samma sätt som arbetsmarknaden i övrigt. Av dem som startade företag 2009 var en tredjedel kvinnor och två tredjedelar män.41 Det finns flera möjliga förklaringar till varför det är färre kvinnor än män som startar och driver företag. En är att kvinnors löner och förmögenheter är lägre, vilket gör att de har svårare än män att finansiera start, drift och tillväxt av företag. En annan att den traditionella fördelningen av hushållsarbete gör att kvinnor har mindre tid att utveckla sina företagsidéer.42 Tabell 2.5 Anställda och företagare 2009 Tusental och procent. Anm: Företagare inklusive medhjälpande hushållsmedlemmar. Källa: , . Kvinnor och män har olika motiv till varför de vill starta eget. För kvinnor är möjligheten att förverkliga sina idéer det viktigaste. Nästan lika viktigt är möjligheten att få arbeta självständigt. För män är möjligheten att arbeta självständigt det vanligaste motivet och det näst vanligaste är att förverkliga sina idéer. Ungefär lika många män som kvinnor uppger att motivet till att Enligt SIS Ägarservice. 37 Enligt SCB, Välfärd, 2010:2. Enligt SCB, . 38 , ., , Styrelser och revisorer i , Varför ska man främja kvinnors företagande?, 2011. starta eget är arbetslöshet eller risk för arbetslöshet.43 Arbete inom privat sektor eller på en marknad som domineras av små företag ökar benägenheten att bli egenföretagare.44 En orsak till att kvinnor inte blir företagare lika ofta som män kan därför vara att kvinnor ofta arbetar inom yrken eller sektorer där det är svårt för enskilda företagare eller mindre företag att etablera sig.