prop · GZ0335 · 2011-11-29 00:00:00 — Med inre fart avses fart inom landet i hamnar eller på floder, kanaler, insjöar, inomskärs vid kusterna eller i . För det fall det i någon annan bestämmelse i lagen anges vad som avses med inre fart, gäller den bestämmelsen. Bestämmelsen har införts efter påpekande från Lagrådet och har behandlats i avsnitt 5.3.3. I en ny paragraf, 37 a §, föreskrivs att befälhavaren ska sörja för att en som har befattning på fartyg som inte uteslutande går i inre fart får oundgänglig tandvård. I förslaget till ändring i 3 § anges vad som avses med inre fart i sjömanslagen. Genom bestämmelsen genomförs kravet i standard A4.1.1 i sjöarbets- konventionen där det anges att sjömän förutom hälso- och sjukvård även ska ha tillgång till essential tandvård. Den nya paragrafen införs efter 37 § sjömanslagen, där det föreskrivs att befälhavaren ska sörja för att sjuk eller skadad , som har befattning på fartyg, erhåller betryggande vård ombord eller i land. Bestämmelsen innebär att befälhavaren pekas ut som den som ska se till att sjömannen får oundgänglig tandvård när han eller hon behöver Exempel på oundgänglig tandvård enligt sjömanslagen är, förutom sådana akuta besvär som medför att sjömannen inte kan utföra sitt arbete, även sådant som vållar stora obehag. Smärre besvär, regelbundna kontroller eller tandvård av estetisk art faller däremot inte in under Med befattning på fartyg avses enligt 3 § sådan befattning ombord som huvudsakligen avser fartygsarbete och gäller annat än enbart tillfälliga göromål. En anses ha lämnat sin befattning på fartyg när han eller hon inte längre tjänstgör på fartyget, t.ex. under semester eller avmönstring såväl i hemlandet som under Det innebär alltså inte nödvändigtvis att sjömannen avslutar sin anställning. Att sjömannen under sin vilotid väljer att gå i land, om så är möjligt och tillåts, i stället för att stanna ombord, innebär inte att sjömannen lämnat sin befattning på fartyget. utformats med beaktande av synpunkter från Lagrådet. Skyldigheten är också begränsad till att avse sjömän på fartyg som inte uteslutande går i inre fart, vilket överensstämmer i sak med sjöarbets- konventionens bestämmelse i artikel II punkt 1 (i) om dess tillämpnings- Paragrafen följer 37 § utformningsmässigt i aktuella delar. Lagrådet har påtalat det olämpliga med den utformning som föreslogs i lagrådsremissen när det gäller vad som avses med inre fart. inrådan föreslås därför att 3 § ändras, vilket föranleder följdändringar i bl.a. 37 a §, se kommentaren till 3 § och vad som anförs i avsnitt 5.3.3. Bestämmelsen om tandvård har kommenterats i avsnitt 6.4.3. 5.3.2 och 5.3.3 behandlas frågan om inre fart. I standard A4.2.1 a) i sjöarbetskonventionen föreskrivs att arbetsgivaren ska svara för kostnader på grund av sjukdom eller skada från den dag tjänstgöringen påbörjas till den dag sjömännen anses vederbörligen hemsända och i standard A4.2.2 att perioden inte får understiga , dvs. I 38 § andra stycket sjömanslagen regleras arbetsgivarens ansvar för bestridande, dvs. betalning, av sjukvårdskostnader för sjömän som är sjuka eller skadade när de lämnar befattning på fartyg. För att uppfylla kravet i konventionen utvidgas därför kostnadsansvaret när det gäller sjömän som vårdas i annat land än det där han eller hon är bosatt. Som ytterligare krav gäller att fartyget inte uteslutande går i inre fart. Ändringen innebär att när det gäller sjömän som vårdas i det land där de är bosatta är kostnadsansvaret oförändrat, dvs. Dessa sjömän är redan vederbörligen hemsända som konventionen föreskriver varför nuvarande reglering i 38 § andra stycket sträcker sig längre än konventionens krav. Om sjömännen vårdas i annat land än där de är bosatta utökas däremot ansvaret från högst 84 till . För att inkludera en som är bosatt utomlands men vårdas i (vårdas i annat land än där han är bosatt) gäller utökningen under förutsättning att fartyget inte enbart går i inre fart, dvs. det måste vara ett fartyg som omfattas av sjöarbetskonventionen. Om fartyget i stället enbart går i inre fart gäller fortfarande högst 84 dagars kostnadsansvar oavsett var sjömannen vårdas respektive är bosatt, så länge detta är olika länder. Om sjukvårdskostnaderna upphör innan respektive högsta antal dagar har nåtts, upphör givetvis också arbetsgivarens kostnadsansvar. När det gäller begreppet befattning på fartyg hänvisas till kommentaren till 37 a § sjömanslagen. I paragrafen görs också en ändring till modernare språkbruk genom utbyte av ordet bestrida till betala. Även denna paragraf har utformats efter Lagrådets påpekande avseende 37 a § när det gäller begreppet inre fart, se kommentaren till 3 och 37 a §§ samt avsnitt 5.3.3. Genom förslaget, som behandlats i avsnitt 6.6.1, uppfylls kravet i standard A4.2.1 a) och A4.2.2 i sjöarbetskonventionen. Härutöver görs språkliga ändringar i paragrafen. I en ny paragraf införs en bestämmelse om att arbetsgivaren ska betala kostnaden för oundgänglig tandvård för som har befattning på sådant fartyg som inte uteslutande går i inre fart. De sjömän som omfattas är de som har befattning på fartyg, och de fartyg som avses är sådana som inte enbart går i inre fart. Begreppet befattning på fartyg har kommenterats under 37 a §. De kostnader som avses är företrädesvis de direkta tandvårdskostnaderna i form av avgifter för vården, inte kringkostnader i form av t.ex. transportkostnader för att nå vården. Förslaget har justerats i förhållande till lagrådsremissens efter Lagrådets yttrande avseende 37 a §, se kommentaren till den paragrafen liksom till 3 § sjömanslagen samt avsnitt 5.3.3. Genom bestämmelsen genomförs kravet i regel 4.2 i konventionen. 2011/12:35 Förslaget har behandlats i avsnitt 6.4.3. 39, 43 och 44 §§ Några smärre språkliga ändringar görs i paragraferna. Genom ett tillägg i paragrafen föreskrivs att på fartyg som går i internationell fart ska tillämpliga kollektivavtal även finnas tillgängliga på engelska. Med internationell fart menas annan fart än den som går mellan hamnar i . Kravet på tillgänglighet innebär inte nödvändigtvis att avtalet måste finnas i pappersform utan anses uppfyllt om avtalet finns att tillgå i elektronisk form, t.ex. på CD-skiva eller via rederiets eller fartygets intranät. Härutöver görs språkliga ändringar i paragrafen. Bestämmelsen genomför kravet i standard A2.1.2 i konventionen och har behandlats i avsnitt 6.2.1. Av en ny paragraf framgår att regler om tillsyn finns i fartygssäkerhetslagen (2003:364). Härmed avses tillsyn över efterlevnaden av sjömanslagens bestämmelser om sjömännens arbets- och levnadsförhållanden ombord. Tillsynsreglerna finns i 5 kap. 1 § fartygssäkerhetslagen, se avsnitt 9.4. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Paragrafen har redovisats i avsnitt 6.8.2. 9.2Förslag till lag om ändring i mönstringslagen (1983:929) I andra stycket införs en ändring som innebär att om ett läkarintygs giltighetstid löper ut när fartyget är till sjöss fortsätter intyget att gälla till dess fartyget anlöper nästa hamn där det finns läkare med behörighet att utfärda intyg. Den fortsatta giltighetstiden får dock vara högst . I övrigt kvarstår befälhavarens skyldighet enligt paragrafen. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Bestämmelsen behöver inte träda i kraft förrän konventionen träder i kraft dvs. den dag regeringen bestämmer. Konventionens bestämmelser om läkarintyg finns i standard A1.2.9. Den föreslagna bestämmelsen har behandlats i avsnitt 6.1.3. Förslag till lag om ändring i lagen (1998:958) om I första stycket görs endast en redaktionell ändring. I tredje stycket införs en skyldighet att höra berörda redar- och sjöfolksorganisationer innan undantag enligt andra stycket får medges. Bestämmelsen, som utformats enligt Lagrådets förslag, genomför i allt väsentligt kravet i konventionens standard A1.1.3 och har redovisats i Prop. 2011/12:35 avsnitt 6.1.1. 9.4Förslag till lag om ändring i fartygssäkerhetslagen (2003:364). Såväl förslag 9.4 som 9.5 avser förslag till lag om ändring i fartygssäkerhetslagen (2003:364). Anledningen till uppdelningen i två förslag är att de båda lagarna föreslås ha olika ikraftträdandedatum. Ikraftträdandebestämmelserna har behandlats i avsnitt 7. I två nya punkter anges vad som i lagen avses med sjöarbetscertifikat och försäkran om överensstämmelse med sjöarbetskonventionen. Motsvarande bestämmelser finns i regel 5.1.3.3 och 5.1.3.4 i konventionen. Bestämmelsen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. I avsnitt 6.8.1 har förslaget redovisats. I paragrafen görs ett tillägg i första stycket om att kosten ska vara anpassad till de ombordanställdas olika kulturella och religiösa bakgrunder. Tillägget är föranlett av bestämmelsen i regel 3.2.1 i konventionen som har motsvarande innehåll. I andra stycket görs endast en redaktionell ändring. Förslaget har behandlats i avsnitt 6.3.1. I första stycket räknas de områden upp över vilka Transportstyrelsen utövar tillsyn enligt lagen och föreskrifter meddelade med stöd av lagen. I en ny punkt föreskrivs att detta gäller även arbets- och levnadsförhållandena ombord. Härmed avses alla de områden som ingår i sjöarbetskonventionens bestämmelser och som genomförts i olika författningar i svensk rätt eller som föreslås genomföras. I Transportstyrelsens föreskrifter TSFS 2009:2 finns bestämmelser om vilka områden som blir föremål för tillsyn och hur denna ska gå till. Tillsynens materiella innehåll regleras i standard A5.1.3.1 med hänvisning till tillägg A51 i konventionen. Tillsyn över arbets- och levnadsförhållanden omfattar mer än själva arbetsmiljön som regleras i punkt 4 i paragrafen. Dessutom görs en språklig ändring i stycket. I tredje stycket görs ett tillägg vari anges vilka föreskrifter som tillsynen över arbets- och levnadsförhållandena avser. För att förenkla stycket sammanförs tillägget med den nuvarande bestämmelsen när det gäller frågan som avser arbetsmiljön. Första och tredje styckena har Prop. 2011/12:35 utformats i linje med Lagrådets förslag. I fjärde stycket görs endast en språklig justering. I femte stycket görs en ändring till följd av förslaget i tredje stycket. Den tillsyn som sker enligt tredje och fjärde styckena utövas i samverkan med . Detta förhållandena bör kvarstå, men bestämmelsen omformuleras för att klargöra att samverkan även fortsättningsvis endast gäller frågor som avser arbetsmiljön. Utformningen av bestämmelsen följer Lagrådets förslag. Förslaget har behandlats i avsnitt 6.8.2. 9.5Förslag till lag om ändring i fartygssäkerhetslagen (2003:364) 9 a och 9 b §§ I två nya paragrafer anges vilka fartyg som är skyldiga att ha ett sjöarbetscertifikat respektive en försäkran om överensstämmelse med sjöarbetskonventionen. Bestämmelserna genomför regel 5.1.3 i konventionen. Fartyget ska vara svenskt och ha en bruttodräktighet om minst 500. Med internationell fart avses sjöfart från ett land till en hamn utanför det landet. Således omfattas ett svenskflaggat fartyg som går till eller från till eller från en hamn i ett annat land liksom fartyg som går mellan två andra länder. Med inrikes fart i ett annat land menas ett annat land än . Ett fartyg som visserligen är svenskt och har en bruttodräktighet om minst 500, men som endast går i inrikes fart i omfattas alltså inte av kravet på certifikat och försäkran. Undantag för fiskefartyg, traditionsfartyg och statsfartyg görs för att uppfylla huvudregeln i artikel II punkt 4 avseende konventionens omfattning som har behandlats i avsnitt 5.3.1 Förslagen i övrigt har behandlats i avsnitt 6.8.1. Genom ett tillägg i punkt 2 föreskrivs att ett fartygs resa får förbjudas, om det finns skälig anledning att anta att fartyget i något väsentligt avseende har brister i skyddet mot ohälsa, olycksfall eller otrygghet avseende arbets- och levnadsförhållanden. Ordalydelsen ändras för att anpassas till standard A5.2.1.6 i konventionen där det föreskrivs bl.a. att om ett utländskt fartyg efter en grundligare inspektion inte befinns uppfylla kraven i konventionen och förhållandena ombord är klart farliga för sjömännens säkerhet, hälsa eller trygghet, ska inspektören se till att fartyget inte går till sjöss förrän alla fall av bristande överensstämmelse har rättats till. Bestämmelsen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Förslaget har behandlats i avsnitt 6.8.4. I ikraftträdandebestämmelsen föreskrivs att lagen träder i kraft den dag Syftet är att möjliggöra för regeringen att anpassa ikraftträdandet till tidpunkten för konventionens ikraftträdande. Bestämmelsen har redovisats i avsnitt 7. 9.6Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken I 6 kap. 3 § första stycket socialförsäkringsbalken (SFB) görs endast en språklig ändring. I ett nytt andra stycke i paragrafen införs en bestämmelse om att för en ska även arbete på handelsfartyg från tredjeland anses som arbete i , om sjömannen är bosatt i och fartyget inte uteslutande går i sådan inre fart som avses i 3 § sjömanslagen (1973:282), dvs. fart inom landet i hamnar eller på floder, kanaler, insjöar, inomskärs vid kusterna eller i . Tillägget innebär en utvidgning i förhållande till vad som föreskrivs i första stycket om att arbete på svenskt handelsfartyg ska anses som arbete i . Ändringen är en följd av standard A4.5.3 i konventionen där det anges att varje medlemsstat ska vidta åtgärder enligt sina nationella villkor, för att ge det kompletterande socialförsäkringsskydd som avses i punkt 1 till alla sjömän som är varaktigt bosatta på dess territorium. Skyddet får inte vara mindre förmånligt än det som landbaserad personal som bor på dess territorium har. Genom den nya bestämmelsen i andra stycket regleras försäkringstillhörigheten för den aktuella personkretsen när det gäller den arbetsbaserade grenen av socialförsäkringen. Den som uppfyller villkoren i bestämmelsen blir därmed försäkrad för arbetsbaserade förmåner. Med handelsfartyg från tredjeland avses fartyg som används i kommersiell verksamhet och som för en flagg från ett land utanför EU/EES- området. Bosättningsbegreppet är detsamma som i 5 kap. 2 och 3 §§ SFB. Genom kriteriet att fartyget inte uteslutande går i inre fart avgränsas bestämmelsens tillämpningsområde till det som konventionen omfattar enligt artikel II punkt I (i). I ett nytt tredje stycke föreskrivs ett undantag från andra stycket när det gäller fiskefartyg och traditionsfartyg. Även om dessa fartyg är handelsfartyg och kriterierna i andra stycket i övrigt är uppfyllda gäller inte det stycket på fiskefartyg och traditionsfartyg. Andra stycket är således överhuvudtaget inte aktuellt när det gäller fiskefartyg och traditionsfartyg. Härmed uppnås överensstämmelse med artikel II punkt 4 i konventionen. Med traditionsfartyg avses vissa traditionellt byggda fartyg. Enligt 1 kap. 2 § förordningen (2007:237) om behörigheter för sjöpersonal är det Transportstyrelsen som beslutar vilka fartyg som ska vara traditionsfartyg. Bestämmelsen har betydelse för personer som har anställning enbart på nu avsedda fartyg. Den som utöver anställning som på sådant fartyg har annat arbete i är nämligen redan på denna grund Prop. 2011/12:35 försäkrad för arbetsbaserade förmåner. Om en person som uppfyller arbetsvillkoret senare bosätter sig i , blir han eller hon försäkrad för tiden efter bosättningen. I ikraftträdandebestämmelsen föreskrivs att de nya bestämmelserna i 6 kap. 3 § träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Härmed möjliggörs för regeringen att besluta om ikraftträdande med konventionen. Övergångsbestämmelsen innebär att de nya bestämmelserna tillämpas på arbete som utförs efter ikrafttträdandet. Härigenom undviks retroaktiv tillämpning. För den som redan före ikraftträdandet har anställning som på sådant fartyg som avses i 6 kap. 3 § andra stycket innebär det att arbetet som anses som arbete i för tiden efter ikraftträdandet. En sådan person blir således försäkrad för de arbetsbaserade förmånerna för tiden efter ikraftträdandet, såvida han eller hon inte på grund av ett annat arbete redan är försäkrad för sådana förmåner. Det förhållandet att en är försäkrad för arbetsbaserade förmåner för tiden efter ikraftträdandet innebär att han eller hon kan få arbetsbaserade förmåner som beräknas på arbete som utförs efter ikraftträdandet. Av detta följer exempelvis att beräkning av sjukpenninggrundande inkomst ska göras utifrån den inkomst sjömannen efter ikraftträdandet kan antas komma att tills vidare få från anställningen som . När det gäller pensionsgrundande inkomst (PGI) fastställs sådan enligt 59 kap. 5 § första stycket SFB som en person har varit försäkrad och haft sådana inkomster här i landet som är pensionsgrundande. Inkomster från ett arbete som enligt 6 kap. 3 § andra stycket ska anses som arbete här i utgör inkomster här i landet. För den som kommer att omfattas av de nya bestämmelserna i 6 kap. 3 § när de träder i kraft kommer PGI att fastställas första gången för ikraftträdandeåret. PGI kommer då att beräknas utifrån det årets årsinkomst från anställningen som , även om ikraftträdandet skulle ske än . PGI (intjänandeåret) utgörs enligt 59 kap. 4 § första stycket SFB av summan av den försäkrades inkomster av anställning och annat förvärvsarbete för . När PGI ska fastställas för ett arbete som omfattas av 6 kap. 3 § andra stycket SFB klargör övergångsbestämmelsen att inkomstberäkningen ska bygga endast på de arbetsinkomster som den försäkrade har fått från och med det intjänandeår under vilket de nya bestämmelserna träder i kraft, dvs. någon PGI- beräkning kan aldrig komma i fråga för tidigare intjänandeår för arbetsinkomster på nu aktuella fartyg. Bestämmelsen har utformats med beaktande av synpunkter från Lagrådet. Förslaget har redovisats i avsnitt 6.7 och 7. MLC Labour Convention, , having been convened allmänna konferens, som har sammankallats at by the Governing Body of the till av styrelsen för Internationella International Labour Office, and having met arbetsbyrån och samlats där in its Ninety-fourth Session on 7 February 2006 till sitt nittiofjärde möte, desiring to create a single, coherent önskar skapa ett enhetligt, sammanhållet instrument embodying as far as possible all instrument som så långt möjligt innefattar up-to-date standards of existing interna- alla aktuella standarder i gällande interna- tional labour Conventions and Recommendations, as well as the funda- tioner om arbete till sjöss och de grund- mental principles to be found in other läggande principer som finns i andra interna- arbetskonventioner, och särskilt i the Forced Labour Convention, 1930 (No. 29) om tvångs- eller obligatoriskt arbete, 1930, the Freedom of Association and Protec- 87) om föreningsfrihet tion of the to Organise Convention, och skydd för organisationsrätten, 1948, 1948 (No. to Organise and Collective 98) om organisations- Bargaining Convention, 1949 (No. rätten och den kollektiva förhandlingsrätten, Konvention (nr 100) om lika lön, 1951, 1951 (No. Konvention (nr 105) om avskaffande av Convention, 1957 (No. tvångsarbete, 1957, Konvention (nr 111) om diskriminering Occupation) Convention, 1958 (No. (anställning och yrkesutövning), 1958, Worst Forms of Child Labour Convention, 1999 (No. 182); and formerna av barnarbete, 1999, mindful of the core mandate of the är medveten om organisationens centrala Organization, which is to promote decent mandat att främja anständiga arbets- conditions of work, and recalling the Declaration on erinrar om deklaration om Fundamental Principles and Rights at Work, grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet, 1998, mindful also that seafarers are covered by är medveten om att sjömän omfattas av the provisions of other instruments bestämmelserna i andra ILO-instrument och and have other rights which are established har andra rättigheter som fastställts som as fundamental rights and freedoms grundläggande rättigheter och friheter för applicable to all persons, and considering that, given the global nature of anser att sjömän med hänsyn till sjöfarts- the industry, seafarers need special näringens globala natur behöver särskilt mindful also of the international standards är också medveten om de internationella on ship safety, human security and quality standarder för fartygs säkerhet, människors ship management in the International trygghet samt god fartygsdrift och underhåll Convention for the Safety of Life at Sea, som finns internationella konven- 1974, as amended, the Convention on the tion om säkerheten för människoliv till sjöss med ändringar, konvention om Collisions at Sea, 1972, as amended, and the internationella regler till förhindrande av seafarer training and competency require- kollisioner till sjöss med ändringar, och ments in the International Convention on kraven på utbildning och kompetens i den Standards of Training, Certification and internationella konventionen om normer för Watchkeeping for Seafarers, 1978, as vakthållning, 1978, med ändringar, recalling that the United Nations Convention on the of the Sea, 1982, sets out a general legal framework within allmän rättslig ram inom vilken all which all activities in the oceans and seas verksamhet på oceaner och hav måste must be carried out and is of strategic bedrivas och är av strategisk betydelse som importance as the basis for national, regional en grund för nationellt, regionalt och globalt and global action and cooperation in the handlande och samarbete i sjöfartssektorn, sector, and that its integrity needs to och att dess integritet måste bevaras, be maintained, and recalling that Article 94 of the United erinrar om att artikel 94 i Förenta Nations Convention on the of the Sea, nationernas havsrättskonvention 1982 fast- 1982, establishes the duties and obligations ställer flaggstatens uppgifter och skyldig- of a flag State with regard to, inter alia, heter ifråga om bl.a. arbetsförhållandena, labour conditions, crewing and social bemanningen och den sociala situationen på matters on ships that fly its flag, and fartyg som för dess flagg, recalling paragraph 8 of article 19 of the erinrar om artikel 19 punkt 8 i Constitution of the International Labour Internationella arbetsorganisationens stadga, Organisation which provides that in no case enligt vilken det faktum att konferensen shall the adoption of any Convention or antar en konvention eller rekommendation Recommendation by the Conference or the eller att en medlemsstat ratificerar en ratification of any Convention by any konvention under inga förhållanden skall Member be deemed to affect any law, award, anses påverka lag, dom, bruk eller avtal som custom or agreement which ensures more tillförsäkrar de berörda sjömännen bättre favourable conditions to the workers villkor än vad som föreskrivs i konventionen concerned than those provided for in the Convention or Recommendation, and determined that this new instrument should har beslutat att detta nya instrument skall acceptability among governments, shipowners and seafarers committed to the principles of decent work, that it should be readily updateable and that it should lend itself to effective implementation and enforcement, and having decided upon the adoption of certain proposals for the realization of such an instrument, which is the only item on the agenda of the session, and having determined that these proposals shall take the form of an international Convention; adopts this twenty-third day of two thousand and six the following Convention, which may be cited as the Labour Convention, 2006. acceptans bland regeringar, redare och sjömän som hyllar principerna för ett anständigt arbete samt att det skall vara lätt att uppdatera och att genomföra och tillämpa effektivt, har beslutat anta vissa förslag för att genomföra ett sådant instrument, vilket är det enda ärendet på mötets dagordning, har beslutat att dessa förslag skall utformas som en internationell konvention, och antar denna dag, , följande konvention, som kan kallas sjöarbetskonvention.