prop · GZ031d16 · 2011-09-20 00:00:00 — 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Mål för utgiftsområdet ......................................................................... En politik för ett tryggare ....................................................... Utredning och lagföring....................................................................... Verkställighet av påföljd....................................................................... Stöd till brottsoffer............................................................................... Utvecklingen av rättsväsendets resursförbrukning 20082010.......... Utredning och lagföring....................................................................... Verkställighet av påföljd....................................................................... Stöd till brottsoffer............................................................................... Kompetensförsörjningen inom rättsväsendet..................................... 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet......................................... Härledning av ramnivån 20122015. Utgiftsområde 4 Rättsväsendet................... Ramnivå 2012 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 4 Rättsväsendet............. Kostnadsutvecklingen 20082010 (exkl. migrationsverksamhet).......................... Den totala målutvecklingen (exkl. migrationsmål) 20082010............................ Uppfyllelse av regeringens verksamhetsmål (omloppstid i månader för avgjorda mål, 75 percentilen) ............................................................................... Antal anställda 20082010 fördelat på kvinnor och män (jämnt hundratal)....... Andel kvinnor och män på ledande befattningar 20082010 ............................... Andel anställda med utländsk bakgrund 20082010............................................. Andel sjukfrånvaro i förhållande till tillgänglig arbetstid 20082010 fördelat på kvinnor, män och samtliga................................................................. Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:1 ................... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:2 Säkerhetspolisen........................ Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:3 ................ Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:4 ............ Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:5 Domstolar................... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:6 Kriminalvården.......................... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:7 ......... 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:8 ................ Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:9 .................. Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:10 ........ Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:11 Ersättning för skador på grund av brott....................................................................................................... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:12 Rättsliga biträden m.m........... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:13 Kostnader för vissa Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:14 Avgifter till vissa Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:15 Bidrag till lokalt Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:16 Säkerhets- och Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:17 ...................... 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Beläggning i anstalt (i medeltal) 20012010 ............................................................ Fullföljda brotts- och missbruksprogram i anstalt och frivård 20082010............ Utvecklingen påbörjad utökad frigång 20082010 ................................................. Påbörjade vårdvistelser 20082010........................................................................... Antal rymningar direkt från sluten anstalt per 100 000 vårddygn 20012010 ...... Inkomna och avgjorda ärenden ................................................................................ Utbetald brottsskadeersättning och intäkter från regress...................................... 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att delta i bildandet av en stiftelse för att främja kriminologisk forskning (avsnitt 2.6), 2.bemyndigar regeringen att be- sluta om kapitaltillskott på högst till jande av kriminologisk forskning (avsnitt 2.6), 3.för anvisar anslagen under utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt följande uppställning: Ersättning för skador på grund av brott Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Huvuddelen av resurserna inom utgiftsområdet avser kriminalpolitiskt inriktad verksamhet. I övrigt är rättsväsendets verksamhet inriktad på att avgöra rättsliga tvister mellan enskilda och mellan enskilda och det allmänna samt att handlägga olika typer av ärenden. Den kriminalpolitiskt inriktade verksamheten syftar till att upprätthålla allmän ordning och säkerhet, förebygga brott, utreda brott, se till att den som begått brott lag- förs, verkställa påföljder och rättsliga anspråk och ge stöd till dem som drabbats av brott. Ut- giftsområdet innefattar myndigheter inom polis- och åklagarväsendena, Domstolar samt Kriminalvården. Dessutom ingår , , , och . innefattar utgiftsområdet även . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet 1:11 Ersättning för skador på grund av brott 1:12 Rättsliga biträden m.m. 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. 1:14 Avgifter till vissa internationella sammanslut- 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Totalt för utgiftsområde 4 Rättsväsendet 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Rättsväsendets ekonomiska situation är god. Vid ingången av 2011 fanns ett sammanlagt anslagssparande om . Regeringen föreslog inga förändringar av budgeten i vårändringsbudgeten. I höständringsbudgeten föreslår regeringen resursförstärkningar till bl.a. anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. gör regeringen bedömningen att endast mindre anslagsmedel behöver skjutas till utöver de medel som aviserades i budgetpropositionerna samt att medel bör omfördelas inom utgiftsområdet, för att säkerställa effektiviteten i rättskedjan och genomförandet av det pågående effektiviseringsarbetet. Regeringen kommer att återkomma i budgetpropositionen för att närmare redovisa vilka ytterligare insatser som krävs för att rättsväsendet ska fortsätta vara väl rustat för nya utmaningar och reformer. Förändringar av anslagen inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet redovisas under 2.6 Budgetförslag. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20122015. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. Tabell 2.3 Ramnivå 2012 realekonomiskt fördelad. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och att öka människors trygghet. Brottsligheten orsakar mänskligt lidande, otrygghet och stora samhällsekonomiska skador. Rädslan för att utsättas för brott beskär människors frihet. Ett starkt och väl fungerande rättsväsende är en förutsättning för att samhällets åtgärder mot brottsligheten ska bli framgångsrika. Målet för rättsväsendet är den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Rättssäkerhet innebär att rättsskipning och annan myndighetsutövning ska vara förutsebar och enhetlig samt bedrivas med hög kvalitet. Med rättstrygghet avses att enskilda personer och andra rättssubjekt ska vara skyddade mot brottsliga angrepp på liv, hälsa, frihet, integritet och egendom. Avgörande är att rättsväsendet tillsammans med det övriga samhället arbetar för att förebygga och bekämpa brottsligheten samt stödjer dem som drabbas av brott. Rättstryggheten förutsätter också en lättillgänglig ordning för att lösa tvister som uppstår i samhället. En hög rättssäkerhet och rättstrygghet är grundläggande förutsättningar för att enskilda ska känna förtroende för lagarna, myndigheterna och domstolarna. Sådant förtroende är av fundamental betydelse för det demokratiska samhället. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 2.4.1En politik för ett tryggare Genom rekordstora satsningar har regeringen förstärkt rättsväsendet från polis och åklagare till domstolar och kriminalvård. Allt fler brott utreds och upp och fler förövare får stå till svars för sina handlingar. Det brottsbekämpande arbetet har stärkts och Polisen har blivit mer synlig i människors vardag. Människor i känner sig också allt tryggare. Det visar den Nationella Trygghetsundersökningen som genomför . Allt färre oroar sig för att utsättas för brott och allt fler upplever trygghet när de går ut ensamma . Men det finns fortfarande människor som känner sig otrygga. Att känna trygghet i vardagen ska vara en självklarhet för alla. Därför krävs fortsatta ansträngningar för att öka tryggheten i hela landet. Enligt trygghetsundersökningen ligger andelen personer som utsätts för brott mot sin person, exempelvis misshandel, hot, sexualbrott, personrån, trakasserier och bedrägerier, på ungefär samma nivå som . Den anmälda brottsligheten har dock fortsatt att öka då ökningen avstannade. Totalt anmäldes 1 370 000 brott i , vilket är 35 000 färre än året innan. Utvecklingen varierar mellan olika typer av brott och i olika delar av landet. Krafttagen för att bekämpa brottsligheten måste fortsätta. Genom ett effektivare resursutnyttjande i rättsväsendets alla delar kan den fortsatta bekämpningen av brottsligheten bli allt mer målmedveten. Efter de senaste årens stora resurstillskott till rättsväsendet är innehållet i verksamheterna nu i fokus. Regeringen förväntar sig att förstärkningen av rättsväsendet resulterar i väsentligt förbättrade verksamhetsresultat. En framgångsrik brottsbekämpning handlar inte bara om att angripa brottsligheten utan även dess orsaker. För detta krävs ett samordnat och målinriktat arbete från såväl rättsväsendets olika delar som från andra myndigheter, ideella organisationer, enskilda och näringsliv. Genom en närvarande och synlig polis med lokal förankring och ett utvecklat samarbete med andra lokala aktörer kan problemen motverkas. Att bekämpa utanförskap och segregation har också brottsförebyggande effekter. I områden och miljöer 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 där många människor saknar arbete och där sociala problem hör till vardagen är också problem med kriminalitet, otrygghet och missbruk särskilt utbredda. Insatser för att integrera människor i samhället, exempelvis genom arbetslinjen, är därför centrala även på det kriminalpolitiska området. Det är även viktigt att arbeta aktivt för att förhindra att ungdomar börjar begå brott. Ett rättsväsende väl rustat för fortsatta utmaningar Under den förra mandatperioden genomförde regeringen den största satsningen på rättsväsendet i modern tid. har fler poliser än . Även antalet åklagare och domare är fler än tidigare och Kriminalvården har fått kraftiga resursförstärkningar. Rättsväsendets förutsättningar att bekämpa och hantera brottsligheten är bättre . Rättsväsendets arbete behöver fortsätta att vidareutvecklas utifrån ett tydligt rättskedjeperspektiv. Det gäller inte minst arbetet mot mängdbrott. Stölder, misshandel och skadegörelse inskränker människors frihet och påverkar deras trygghet. Det ska vara tydligt för medborgarna att samhället har en väl utvecklad förmåga att hantera denna typ av brott. Även om resursförstärkningarna har börjat synas i verksamhetsresultaten motsvarar resultatförbättringarna ännu inte de kraftiga resursförstärkningarna. Rättsväsendets aktörer behöver lägga mer kraft på att försäkra sig om ett ändamålsenligt utnyttjande av de tilldelade resurserna. Organisation, arbetsmetoder och rutiner behöver ses över och i vissa fall anpassas och utvecklas efter nya förutsättningar. Resultaten av de översyner av effektivitet, styrning och organisation, som har genomförts inom rättsväsendets olika delar, behöver fortsatt beaktas. Chefer på alla nivåer inom rättsväsendet har ett stort ansvar för att rättskedjans totala effektivitet tillmäts stor betydelse när olika handlingsalternativ övervägs i den löpande verksamheten. Det finns en fortsatt utvecklingspotential som måste tas tillvara. Utifrån det förstärkta resursläget finns det nu förutsättningar att uppnå förbättringar i verksamhetsresultaten utan att göra avkall på kvaliteten. Bland annat behöver handläggningstiderna kortas och antalet uppklarade och lagförda brott öka. Regeringen planerar flera åtgärder för att ytterligare utveckla rättsväsendet. För att säkerställa en väl fungerande och modern polis i hela landet har regeringen tillsatt en parlamentarisk kommitté som ska analysera i vilken utsträckning Polisens nuvarande organisation utgör ett hinder för de krav regeringen ställer på högre kvalitet, ökad kostnadseffektivitet, ökad flexibilitet och väsentligt förbättrade verksamhetsresultat. Om kommittén finner att nuvarande organisationsform utgör ett hinder ska ett förslag till ny organisation för Polisen lämnas. Kommittén ska också föreslå hur ansvar och befogenheter i styrningen av Polisens verksamhet kan tydliggöras. Vidare ska kommittén lämna förslag som rör Polisens tillgänglighet, synlighet och samarbete med andra. Uppdraget ska redovisas . Medarbetarna är rättsväsendets viktigaste resurs. För att rättsväsendet ska kunna leva upp till de krav som ställs på brottsbekämpningen behöver kompetens- och utbildningsfrågorna löpande anpassas till de utmaningar rättsväsendet ställs inför. Behovet av att utveckla Polisens grundutbildning är under övervägande. Frågan bereds inom . För att se över om bekämpningen av ekobrott kan bli mer effektiv genom att all polis- och åklagarverksamhet avseende ekobrott samlas hos tillsatte regeringen en utredning. Utredningen har bland annat föreslagit att tilldelas ett nationellt ansvar för samtliga brottstyper som myndigheten handlägger. Utredningens betänkande bereds i . Brottsutredningar om korruption kan vara både omfattande och juridiskt komplicerade. Rättsväsendet måste därför vara slagkraftigt och effektivt organiserat för att kunna bekämpa sådan brottslighet. Polisens utredningar av sådana ärenden bedöms bli bättre och effektivare genom att tar över ett samlat ansvar inom polisorganisationen för brottsbekämpningen på detta område. avser regeringen dessutom att lägga fram en proposition med förslag till moderniserad och skärpt straffrättslig reglering av mutbrotten. lämnade sitt betänkande Allmän skyldighet att hjälpa nödställda? (SOU 2011:16). Utredningen bereds inom . Regeringen har vidare tillsatt en utredning som ska lämna förslag på hur brottmålsprocessen kan effektiviseras, exempelvis genom mer ändamålsenliga rättegångsregler och en tydligare ansvarsfördelning mellan åklagare och domsto- Det handlar också om att överväga hur åklagares och stödpersoners roll kan utvecklas för att bättre kunna möta upp brottsdrabbades behov av stöd. Med ett förbättrat regelverk minskar risken för inställda huvudförhandlingar. Till detta bidrar också det förbättrade regelverk för delgivning som trätt i kraft och den översyn av internationell delgivning som ska redovisas . Samhällsutvecklingen för med sig att de nationella och internationella rättsordningarna får allt fler och allt mer komplexa frågor att hantera. En av de största utmaningarna, inte minst i länder som har varit i väpnad konflikt, är förekomsten av grov organiserad brottslighet. Det internationella samfundets stöd till återuppbyggnad av rättsväsendet blir ofta avgörande för utvecklingen i dessa länder. Det som sker inom den grova organiserade brottsligheten i världen påverkar även denna brottslighet i . Det ställs i och med detta nya och större krav och förväntningar på rättsväsendet att bidra i internationella sammanhang. För att effektivisera och medverka till ett samlat bidrag från rättsväsendet till internationella insatser har regeringen gett en utredare i uppdrag att utarbeta en strategi för rättsväsendets internationella insatser. Samhället har allt att vinna på att förebygga brott bland unga och vidta kraftfulla åtgärder för att minska risken för att unga som hamnat snett fortsätter att utvecklas i negativ riktning. En trygg uppväxt är den mest effektiva brottsförebyggande insatsen. Att ungdomar begår brott någon enstaka gång är ganska vanligt. Det kan exempelvis handla om snatterier, stölder eller klotter. I slutet av tonåren har de flesta av dessa ungdomar slutat begå brott. För en del blir dock brottsligheten betydligt allvarligare än så och vissa utvecklar en kriminell livsstil som de fortsätter med även i vuxen ålder. Antalet ungdomar som misstänkts och lagförts för brott har ökat . Utvecklingen ska ses i ljuset av de särskilt stora ungdomskullar har haft . Att rättsväsendet har fått förstärkta resurser kan också ha förbättrat myndigheternas möjligheter att uppmärksamma ungdomars kriminalitet. Även om ökningen av misstänkta och lagförda ungdomar inte behöver betyda att ungdomars brottsbenägenhet har ökat är det alldeles för 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 många ungdomar som hamnar i kriminalitet. Ju tidigare samhället reagerar när unga är på väg i en negativ riktning desto större är möjligheten att bryta denna utveckling. Dessa möjligheter måste samhället ta tillvara. Få uppgifter är mer angelägna än att förebygga brott och minimera återfall i brott bland unga. Unga som begår brott måste få stöd så att de inte fastnar i kriminalitet. Med tidiga och tydliga åtgärder har vi möjlighet att motverka morgondagens problem. Regeringen har därför tagit initiativ till en samlad satsning för att förhindra och minska ungdomsbrottsligheten. Satsningen inleds med en pilotverksamhet riktad till unga som riskerar att bli kriminella eller som vill lämna det kriminella livet. När unga begår brott är det ofta en del av en större bild med exempelvis problem i skolan och missbruk av alkohol eller narkotika. För att nå framgång i arbetet med dessa ungdomar är det centralt att de samhällsaktörer som möter ungdomarna samverkar. har därför fått i uppdrag att i samråd med inrätta sociala insatsgrupper. Inom ramen för dessa ska polisen, , skolan, föräldrar och andra aktörer intensifiera sin samverkan för att gemensamt, samordnat och konsekvent hjälpa ungdomar som håller på att hamna snett. I uppdraget ingår också att ta fram strukturerade metoder för att identifiera unga som är i riskzonen för att utveckla en kriminell livsstil. Det är angeläget att straffmyndiga ungdomar som begår brott får ta ansvar för sina handlingar genom en snabb och tydlig reaktion från rättsväsendet. Månader av väntan mellan brott och påföljd är i unga människors liv. Polisens, åklagarnas och domstolarnas handläggning av ungdomsärenden måste fortsätta att förbättras och effektiviseras. I detta ligger också att ungas brott ska bemötas enhetligt oavsett var i landet den unge befinner sig. Utifrån de förstärkta resurserna till rättsväsendet måste myndigheterna se till att handläggningstiderna i ungdomsärenden fortsätter att kortas så att de lagstadgade tidsfristerna i ungdomsmål hålls. Påföljderna för unga lagöverträdare ska vara rättssäkra och tydliga och bidra till att motverka återfall i brott. De frihetsberövande påföljderna ska vara inriktade på att motivera ungdomarna att förändra sin kriminella livsstil. Fokus ska ligga på att i samverkan med berörda aktörer planera och förbereda tiden efter frigivning. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Regeringen kraftsamlar i det fortsatta arbetet med att minska ungdomsbrottsligheten. En allt starkare förmåga att motverka våldsam extremism och terrorism Bombdådet i och skjutningarna på Utøya påverkar oss alla. Attentatet var riktat mot centrala värden som vårt samhälle bygger på: frihet, demokrati och respekt för människan. Genom attentatet har hotet från våldsam extremism blivit mer påtagligt för många människor. har varit förskonat från terrorattentat. Självmordsattentatet i förändrade situationen. Det som varit ett faktum i flera europeiska länder blev en realitet även i . Hotet från extremism och terrorism kommer att vara en del av vår vardag . Bekämpning av dessa hot ska ske genom insatser från polis och övriga rättsväsendet i kombination med långsiktiga åtgärder inom andra delar av samhället. Förmågan att förebygga och förhindra terrorhot i och utlandet förutsätter ett effektivt polisiärt arbete och en väl fungerande underrättelseverksamhet som åtgärderna måste vara väl avvägda med hänsyn till integritetsaspekterna. En av statens viktigaste uppgifter är att värna människors säkerhet, både i och utomlands. har också ett ansvar för att andra länder inte ska utsättas för attentat som planeras eller assisteras från svensk mark. Vi måste ha förmåga att identifiera personer som söker sig till våldsbejakande extremism och terrorism. Ett långsiktigt förebyggande arbete, inte minst bland unga, möjliggör insatser för att förhindra nyrekrytering till sådana grupperingar. För att nå framgång behöver våldsbejakande extremism motverkas i ett så tidigt skede som möjligt. Säkerhetspolisen har huvudansvaret för att bekämpa terrorism och är en central aktör i arbetet mot våldsbejakande extremism. För att förstärka förmåga att upptäcka, bedöma och minska denna typ av hot gör regeringen ytterligare satsningar på Säkerhetspolisen. Polismyndigheterna har också en viktig roll i det förebyggande arbetet genom sin närhet till medborgarna. Regeringens satsning på en mer synlig och tillgänglig polis i samhället fortsätter. Detta tillsammans med ökad kunskap om och förbättrade arbetssätt för att upptäcka våldsbeja- kande extremism skapar förutsättningar för tidig upptäckt av individer på väg in i våldsbejakande miljöer. Regeringen avser att uppdatera den nationella strategin för att möta hotet från terrorism. Strategin syftar till fortsatt utveckling av arbetet för att möta de framtida utmaningarna. Regeringen har även för avsikt att presentera en nationell handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Modern teknik skapar nya hot men också nya möjligheter Internet, och annan modern informationsteknologi har skapat nya utmaningar för de brottsbekämpande myndigheterna. Allt eftersom användandet av internet ökar hittar även kriminella sätt att utnyttja tekniken för sina syften. Internet används som ett hjälpmedel för att begå brott av många olika slag. Det handlar till exempel om bedrägerier, sex- och narkotikahandel, spridning av barnpornografi, penningtvätt, dataintrång, informationsstölder, immaterialrättsintrång, hot och trakasserier. Den växande användningen av internet har radikalt förändrat förutsättningarna för många typer av brott och skapat helt nya tillvägagångssätt bland kriminella. De brottsbekämpande myndigheterna behöver löpande fortsätta att anpassa och utveckla sina verksamheter efter dessa nya och ständigt föränderliga förutsättningar. måste yttrandefriheten och skyddet av den personliga integriteten alltid värnas.