prop · GY03105 · 2011-03-16 00:00:00 — Överläggningar har hållits med och information har lämnats till såväl som justitieutskottet. 20.2Översyn av EU:s dataskyddsreglering Kommissionen har inlett en översyn av EU:s dataskyddsreglering, dvs. framför allt det s.k. dataskyddsdirektivet (95/46/EG), genomfört genom personuppgiftslagen (1998:204), och det s.k. dataskyddsrambeslutet (2008/977/JHA) inom f.d. tredje pelaren. presenterade kommissionen ett meddelande med en strategi för översynen (KOM(2010) 609 slutlig). I kommissionens med- delande konstateras bl.a. att den teknologiska utvecklingen och globaliseringen har medfört att det finns skäl att se över EU:s data- skyddsregelverk för att stärka skyddet av personuppgifter inom EU:s alla politikområden. Vidare konstateras att det fortfarande finns skillnader på nationell nivå som utgör ett hinder mot den inre marknaden. Kommissionen betonar därför behovet av ytterligare harmonisering. Tanken är att strategin ska omsättas i konkreta lagstiftningsförslag . informerades om meddelandet och samråd med ägde rum . Vid rådet (rättsliga och inrikes frågor) var meddelandet föremål för en riktlinjedebatt. välkomnar en översyn av i syfte att åstadkomma ett heltäckande och effektivt skydd för personuppgifter. Det finns dock vissa frågor av stort svenskt intresse i samband med den kommande översynen. Det är av yttersta vikt att den kommande regleringen inte kommer i konflikt med våra grundlagar. Det handlar framförallt om att säkerställa att offentlighetsprincipen och tryck- och yttrandefriheten inte inskränks. Vidare bör i enlighet med vad vid upprepade tillfällen uttalat den EU-rättsliga regleringen i större utsträckning än utformas enligt en s.k. missbruksmodell (dvs. en förenklad reglering för vardaglig behandling av personuppgifter i löpande text, ljud och bild). Det bör även fortsättningsvis vara möjligt att på nationell nivå ha sådan sektorsspecifik reglering som finns i de ca 200 registerförfattningarna (t.ex. patientdatalagen [2008:355] och polisdata- lagen [2010:361]). För att säkerställa detta bör regleringen ges formen av ett direktiv och inte en förordning. Slutligen bör en kommande reglering som täcker området för polisiärt och straffrättsligt samarbete utformas med beaktande av de särskilda behov som finns på det området. 20.3.1EU:s byrå för grundläggande rättigheter för grundläggande rättigheter blev operativ 2007. Byråns sammansättning, mål, uppgifter, m.m. regleras i rådets förordning (EG) nr 168/2007. Byråns mål är att ge unionens och medlemsstaternas berörda institutioner och organ stöd och sakkunskap i frågor om grund- läggande rättigheter i samband med genomförandet av unionslagstift- ningen. Byrån ska arbeta inom de temaområden som anges i ramprogrammet för år 20072012. Som en följd av Lissabonfördragets ikraftträdande och pelarstrukturens avskaffande lade kommissionen fram ett förslag till rådsbeslut om ändring av beslutet av (KOM(2010) 708 slutlig). Syftet är att ändra byråns fleråriga ram- program för att den ska kunna utföra sina uppgifter när det gäller polisiärt och straffrättsligt samarbete. Regeringen ser positivt på ramprogrammet och anser att områdena diskriminering, rasism och främlingsfientlighet är särskilt viktiga. Inom dessa är det angeläget att byrån kan arbeta med frågor om homofobi. deltar som ett av fem pilotländer i projektet governance, som byrån driver i syfte att kartlägga hur samverkan mellan den nationella, regionala och lokala nivån påverkar den enskildes grundläggande rättigheter och hur rättigheternas tillämpning kan förbättras. Konferensen and protection for all children, där var representerat, arrangerades av byrån i samarbete med det belgiska ordförandeskapet. 20.3.2Programmet Grundläggande rättigheter och medborgar- skap fattade rådet beslut om att inrätta programmet Grund- läggande rättigheter och medborgarskap för perioden 20072013. Detta är en del av ramprogrammet Grundläggande rättigheter och rättvisa (se faktapromemoria 2005/06:FPM6). /2010 inkom 215 ansökningar, varav 48 beviljades finansiering. Ansökningar för projekt om rasism (21 stycken) och barns rättigheter (12 stycken) dominerade i antal och därefter kom ansökningar om arbete mot homofobi (6 stycken), skydd av personuppgifter och personlig integritet (4 stycken). Ingen svensk ansökning fanns bland de inkommande. Tematiska prioriteringar är: - barnets rättigheter, - bekämpande av rasism, främlingsfientlighet och antisemitism, - arbete mot homofobi, - aktivt deltagande i det demokratiska systemet inom unionen, - utbildning, kontaktskapande verksamhet mellan tjänstemän och praktiker samt - skydd av personuppgifter och den personliga integriteten. Kommissionens strategi för grundläggande rättigheter Kommissionen antog en strategi för konkret tillämpning av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna . Strategin bygger på målsättningen att EU bör föregå med gott exempel för att göra rättig- heterna i stadgan verkningsfulla. Kommissionen avser att i årsrapporter utvärdera framstegen när det gäller tillämpningen av stadgan på ett öppet, regelbundet och konsekvent sätt. Regeringen välkomnar strategin och EU:s ökade fokus internt på de grundläggande rättigheterna. Civilskyddssamarbetet inom EU syftar till att skydda befolkningar, miljö, egendom och kulturarv i händelse av en naturkatastrof eller katastrof orsakad av människan. samarbetet är EU:s interna krisberedskap och EU-medborgarnas EU genomför katastrofinsatser såväl innanför som utanför Civilskyddssamarbetet inkluderar insatser vid en kris liksom förebyggande och förberedande åtgärder. spanska som det belgiska ordförandeskapet följt upp det svenska ordförandeskapsinitiativet att höja EU:s förmåga att förebygga Rådet har enats om slutsatser om hur EU:s förmåga att agera snabbare, synligare och mer välkoordinerat vid stora katastrofer Under det svenska ordförandeskapet tog EU ett över- gripande initiativ för att höja den gemensamma förmågan att förebygga och följde upp rådsslutsatserna från det svenska ordförandeskapet. Det spanska ordförandeskapet tog fram rådsslutsatser om förebyggande av skogsbränder och det belgiska ordförandeskapet tog fram rådsslutsatser om innovativa lösningar för finansiering av katastrofförebyggande åtgärder. Det handlar bl. öka kunskapen om hur man får EU-finansiering för förebyggande åtgärder och om hur krav på förebyggande åtgärder kan kopplas till försäkringar/ersättningar efter en katastrof. prioriterade också frågan om hur man kan öka de enskilda medlemsstaternas förmåga att ta emot internationellt stöd vid stora katastrofer där den egna förmågan inte räcker till. Med anledning av katastrofen i , och de insatser som EU och EU:s medlemsstater har gjort, inleddes diskussioner om hur EU ska utveckla sin kapacitet att agera vid stora katastrofer. Kommissionen presenterade meddelandet: Towards a stronger European disaster response: the role of civil protection and humanitarian assistance (KOM(2010) 600). EU:s insatser synligare, snabbare och bättre koordinerade. beslutades vid allmänna rådet och frågorna tas nu till ansvariga rådsarbetsgrupper, där förslagen i meddelandet kommer att DEL 5 SYSSELSÄTTNING OCH SOCIAL- POLITIK, HÄLSO- OCH SJUKVÅRD Att öka sysselsättningsgraden bland kvinnor och män är betydelsefullt för tillväxten, välfärden och jämställdheten i EU. har välkomnat anpassningen av den europeiska sysselsättnings- strategin till den nya 2020-strategin och arbetet med att stärka utvärderingen och uppföljningen av medlemsstaternas insatser på om- rådet. Ett effektivt samarbete på sysselsättningsområdet är viktigt för att stimulera medlemsstaterna att genomföra nödvändiga reformer för att få fler i arbete. Regeringen välkomnar samarbetet. Det är viktigt att se mervärdet av EU-samarbetet på detta område för samtliga medlemsstater där erfarenhetsutbyte, utvärdering och gemensamma målsättningar är de arbetssätt som bör användas. Regeringen fäster stor vikt vid att EU-samarbetet på sysselsättningsområdet sker med respekt för medlemsländernas olika utgångspunkter och nationell praxis på arbetsmarknaden, i synnerhet när det gäller parternas roll. Huvudansvaret och de främsta instrumenten på sysselsättningsområdet ligger hos medlemsstaterna. 22.1Europeiska sysselsättningsstrategin inom 2020 På rådsmötet för sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor (EPSCO) antogs nya riktlinjer för medlemsländernas sysselsättningspolitik inom ramen för 2020- strategin. Sysselsättningsriktlinjerna, som medlemsstaterna ska beakta i sin nationella politik, utgör ett viktigt instrument inom ramen för den öppna samordningsmetoden på sysselsättningsområdet. De fyra föreslagna riktlinjerna som medlemsländerna ska beakta i sin sysselsättningspolitik uppmanar till reformer i syfte att öka kvinnor och mäns deltagande på arbetsmarknaden, utveckla en kvalificerad arbetskraft, förbättra utbildningssystemens kvalitet och resultat samt främja social delaktighet. Ursprungsförslaget till sysselsättningsriktlinjerna presenterades av kommissionen som en del i förslaget till integrerade rikt- linjer för 2020 (se faktapromemoria 2009/10:FPM81). Regeringen samrådde med och den 15 informerades och den 14 Skr. 2010/11:105 oktober och överläggning hölls . I behandlingen av förslaget fick bra gehör för sina ståndpunkter. Det framgår tydligt att ett högt arbetskraftsdeltagande bland kvinnor utgör en viktig tillväxtfaktor och är angeläget ur ett jämställdhetsperspektiv. Riktlinjerna har också ett tydligare fokus på att skapa en väl fungerande arbetsmarknad, vilket är en förutsättning för bl.a. minskat utanförskap och fattigdom. Vidare har jämställdhets- dimension stärkts och att främjandet av en god arbetsmiljö lyfts fram (se Del 1 om 2020-strategin). Rådsslutsatser om styrning av den europeiska sysselsättningsstrategin inom 2020-strategin Mot bakgrund av inrättandet av en ny cykel för genomförandet av 2020-strategin antog rådsslutsatser som syftade till att ange hur den fördragsfästa europeiska sysselsättnings- strategins olika delar kan anpassas till den nya årscykel inom vilken 2020-strategin kommer att genomföras och göra den mer effektiv. Regeringen välkomnade slutsatserna då de understryker sysselsättningsstrategins integrerade och centrala roll inom 2020- strategin samt viktiga roll i genomförandet och uppföljningen av 2020-strategins sysselsättningsdelar. Över- läggning hölls med arbetsmarknadsutskottet och samråd med ägde rum . Kommissionens flaggskepp En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen Kommissionen presenterade meddelandet En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen (se faktapromemoria 2010/11:FPM48). Agendan är kommissionens flaggskeppsinitiativ på sysselsättningsområdet inom ramen för 2020-strategin. Initiativet är kommissionens bidrag till att nå 2020-strategins syssel- sättningsmål om en höjning av sysselsättningsgraden till för kvinnor och män i åldrarna 2020. Kommissionen föreslår 13 olika huvudåtgärder med tillhörande och för- beredande åtgärder inom ramen för fyra prioriterade områden. De fyra prioriterade områdena är: -arbetsmarknader som fungerar bättre, -en mer kvalificerad arbetskraft, -bättre arbetstillfällen och arbetsförhållanden samt -fler åtgärder för att stimulera skapandet av nya arbetstillfällen och efterfrågan på arbetskraft. Kommissionen betonar också vikten av att bättre använda EU:s finansiella instrument som stöd för genomförandet av flaggskeppet. Kommissionen avser att ta fram olika initiativ för att försöka konkretisera och realisera åtgärderna. Att öka sysselsättningsgraden bland kvinnor och män är betydelsefullt Skr. 2010/11:105 för tillväxten, välfärden och jämställdheten i EU. därför kommissionens initiativ för att få fler människor i arbete. Överläggning hölls med arbetsmarknadsutskottet . 22.2Sysselsättningspolitik för en konkurrenskraftig, hållbar, resurseffektiv och grön ekonomi Det belgiska ordförandeskapet har haft övergången till en grön ekonomi som en av sina huvudprioriteringar. Ordförandeskapet drev en övergripande diskussion om detta som även inkluderade sysselsättningsaspekterna av övergången till en grön ekonomi. Höstens diskussion mynnade ut i rådsslutsatser om en sysselsättnings- politik för en konkurrenskraftig, hållbar, resurseffektiv och grön ekonomi som antogs på . På EPSCO ställde sig ministrarna även bakom ett yttrande från sysselsättningskommittén (EMCO) om sysselsättningsaspekter av hanterandet av miljöutmaningar. Rådsslutsatserna och yttrandet handlar om hur sysselsättningspolitiken kan möta och understödja omställningen till en grön ekonomi. I rådsslutsatserna uppmanas medlemsstaterna och kommissionen bland annat att främja utbyte av erfarenheter för att bättre kunna förutse kompetensbehovet på arbetsmarknaden till följd av omställningen till en grön ekonomi. Arbetsförmedlingars viktiga roll i övergången och betydelsen av matchning mellan efterfrågan och utbud på arbetskraft understryks. Medlemsstaterna uppmanas också att främja en god arbets- miljö i de jobb som skapas eller förändras till följd av omställningen till en grön ekonomi. Regeringen välkomnar att frågan tas upp på EU-nivå då det finns ett mervärde i ett brett erfarenhetsutbyte medlemsstaterna emellan. Regeringens ståndpunkt är att en strukturomvandling på arbets- marknaden till följd av en omställning av ekonomin måste mötas och understödjas på bästa sätt. För att detta ska uppnås behövs samverkan mellan flera politikområden: miljö-, närings-, finans-, utbildnings-, social- och arbetsmarknadspolitik med flera. Matchningen mellan dem som söker arbete och dem som söker arbetskraft är central, liksom behovet av kompetensförsörjning. Regeringen informerade arbetsmarknadsutskottet och hade överläggningar . samrådde regeringen med om rådsslutsatserna inför . Förslag till nytt EU-instrument för mikrokrediter Ett nytt EU-instrumentet för mikrokrediter inrättades . Instrumentet syftar till att öka tillgången på mikrokrediter för de individer som har det allra svårast på arbetsmarknaden och för mikro- företag i unionen. Genom Europeiska investeringsfonden har privata och offentliga mikrolångivare i medlemsländerna möjlighet att ta del av de som instrumentet ställer till förfogande för att sedan kunna tillhandahålla mikrokrediter till berörda individer som vill starta eget och Skr. 2010/11:105 till mikroföretag. Frågan om instrumentets finansiering löstes först . Ursprungsförslaget presenterades av kommissionen (se fakta- romemoria 2008/09:FPM143). Insatser som främjar mikrokrediter har visat sig ha en positiv effekt på entreprenörskap och företagande vilket i sin tur har positiva effekter på jobbskapandet. Under förhandlingens gång har ansett det vara viktigt att värna om principen om ett rationellt utnyttjande av unionens resurser samt att säkerställa att förslagets konsekvenser belyses. Överläggning hölls i arbetsmarknadsutskottet och information gavs i utskottet . Samråd med har också ägt rum. 23 Arbetsliv, arbetsmarknad och sociala frågor Arbetsrätt och arbetsmiljöfrågor ingår i området för sysselsättnings- och socialpolitik, där en central målsättning är att förbättra arbets- tagares levnads- och arbetsvillkor. Ett viktigt inslag på detta område är dialogen mellan arbetsmarknadens parter. har bl.a. ett nytt direktiv om föräldraledighet antagits samt ett direktiv om stick- och skärskador inom vården, varav båda bygger på avtal mellan arbets- marknadens parter på EU-nivå. har arbetet med förslaget om ändringar i det s.k. mammaledighetsdirektivet fortsatt. Samarbetet inom socialpolitikens område sker inom ramen för den öppna samordningsmetoden för social trygghet och social delaktighet. Samarbetet har som övergripande syfte att öka den sociala samman- hållningen inom EU med utgångspunkt i allmänt hållna mål för fattig- domsbekämpning, för arbetet med att skapa hållbara och adekvata pensionssystem och för ökad tillgång till hälso- och sjukvård och äldreomsorg. Inom ramen för den öppna samordningsmetoden utbyter medlemsstaterna erfarenheter och god praxis/erfarenheter som kan öka den sociala sammanhållningen i medlemsstaterna. För arbetet inom ramen för den öppna samordningsmetoden har en särskild kommitté för social trygghet och social delaktighet inrättats. I kommittén är medlemsstaterna och kommissionen representerade. Rådet antog föräldraledighetsdirektivet. att göra det lättare för förvärvsarbetande föräldrar att kombinera arbete och familj och att stärka jämställdheten på arbetsmarknaden och i arbetslivet i unionen. Det innebär bl.a. att föräldraledigheten förlängs En av dessa ska inte kunna överlåtas till den andra föräldern. också utökat skydd mot missgynnande för den som är föräldraledig. Direktivet innehåller dock inga regler om att ersättning eller lön ska utgå under föräldraledigheten (se faktapromemoria 2009/10:FPM3). 2010/11:105 läggningar med arbetsmarknadsutskottet skedde . Samråd med ägde rum . Direktivet ska vara genomfört i medlemsstaterna . 23.2Förslag till ändrat mammaledighetsdirektiv Kommissionens förslag om ändrat mammaledighetsdirektiv föreslår en utökad barnledighet för mamman , varav ska vara obligatoriska efter förlossningen. Kommissionen anser att kvinnor ska ha rätt till av lönen vid barnledighet, men medlemsstaterna kan sätta ett tak som motsvarar ersättningen vid sjukdom. Även skyddet mot uppsägning och rätten att få tillbaka samma arbete eller ett arbete med motsvarande villkor efter mammaledigheten föreslås bli starkare (se faktapromemoria 2008/09:FPM30). in- ställning i förhandlingarna är att länder med omfattande och väl fungerande system för föräldraledighet och föräldraförsäkring ska kunna behålla dessa samt att den obligatoriska ledigheten inte bör förlängas. Rådet hade inte antagit någon gemensam ståndpunkt när frågan lämnades över till . Europa- parlamentet enades om långtgående förändringar av kommissionens förslag, bl.a. föreslogs att en arbetstagare som är mammaledig ska ha rätt till ersättning motsvarande full lön under mammaledigheten och att två veckors pappaledighet införs. Efter omröstning återupptogs förhandlingarna i rådet . Flertalet medlems- stater, inkl. , har stora problem med flera av de ändringsförslag som föreslagit, t.ex. när det gäller förslaget om ersättning motsvarande full lön under mammaledigheten. Någon gemensam ståndpunkt i rådet har ännu inte antagits. På presenterades en framstegsrapport och hölls en policy- debatt om direktivet. Regeringen har överlagt med arbetsmarknadsutskottet samt . Frågan har samråtts med . 23.3Förebyggande av stick- och skärskador inom hälso- och sjukvården När personal drabbas av stick- och skärskador i vården finns en risk att de utsätts för någon form av blodsmitta. Kommissionen har beräknat att det inträffar omkring 1,2 miljoner sådana skador inom EU. I en resolution uppmanade att föreslå lagstiftning på Europanivå gällande stick- och skärskador inom vården. Detta ledde till att kommissionen 2008 lade fram ett förslag om skydd mot risker vid exponering för biologiska agens i arbetet. meddelade dock arbetsmarknadens parter inom hälso- och sjukvårdssektorn sin avsikt att sluta ett avtal på Europanivå om stickskador inom hälso- och sjukvården. kommissionens förslag avbröts därför. undertecknade arbetsmarknadens parter avtalet och Skr. 2010/11:105 framställde en begäran om att kommissionen skulle lägga fram avtalet för ett rådsbeslut. Rådet kan inte ändra i det avtal parterna har kommit överens om. Avtalet anger minimiregler för skyddet av arbetstagare mot risker för stick- och skärskador. Det fokuserar på riskbedömningar, åt- gärder, utbildning och information. Kommissionen antog ett sådant förslag (KOM(2009) 577) och rådets behandling påbörjades . uttryckte sitt stöd för förslaget och enades rådet om kommissionens förslag, som antogs av rådet , och fristen för genomförandet är 11maj 2013. 23.4Sociala dimensionen i 2020-strategin Med 2020-strategin synliggörs EU:s arbete på det sociala området då en av de fem övergripande målsättningarna i den nya strategin är att främja social delaktighet, framför allt genom fattigdoms- minskning (se Del 1 2020-strategin). finns ett gemensamt kvantifierat mål för bekämpning av fattigdom på europeisk nivå. Målet att lyfta 20 miljoner personer ut ur socialt utanförskap eller risk för fattigdom. Varje medlemsstat ombeds därtill att sätta upp nationella mål för att följa upp EU:s gemensamma mål. Regeringen har delgett kommissionen preliminära mål och kommer att skicka in slutligt formulerade målsättningar. har givits en tydlig roll i sammanhanget och kommer att följa upp de sociala delarna av strategin, vilket bl.a. slagits fast i rådsslutsatser. För att stödja arbetet med att uppnå målsättningen presenterade kommissionen flaggskeppsinitiativet Europeisk plattform mot fattigdom och social utestängning: Ett europeiskt ramverk för social och territoriell sammanhållning. Plattformen är ett av sju flaggskepp inom ramen för 2020-strategin som tillsammans ska bidra till att strategins målsättningar uppnås. Plattformen identifierar de utmaningar som EU står inför för att minska fattigdom och social utestängning samt presenterar insatser inom fem prioriterade områden: 1.Tvärpolitisk ansats för att bl.a. förbättra tillgången till arbetsmarknad, social trygghet, hälso- och sjukvård, bostäder och utbildning, 2.effektivare användning av EU-medel för att stödja social inkludering och motverka diskriminering, 3.en mer kunskapsbaserad reformpolitik, bl.a. genom främjande av sociala innovationer, 4.stödja nya partnerskap mellan den offentliga och privata sektorn och ta vara på den sociala ekonomins potential, 5.bättre samordning av medlemsstaternas insatser. Regeringen betonar vikten av att fattigdomsbekämpning har en tydlig arbetsmarknadsdimension och välkomnar därför att plattformen inne- håller insatser som syftar till att främja arbete för personer som står långt från arbetsmarknaden (se faktapromemoria 2010/11:FPM60). Det europeiska året för bekämpning av fattigdom 2010 har varit utsett till det Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning. Kommissionen har presenterat ett strategiskt ramdokument med prioriteringar och riktlinjer och i har rådet för Europeiska socialfonden () på regeringens uppdrag ansvarat för det svenska genomförandet. har konferenser, seminarier, publikationer och projekt genomförts i syfte att uppnå tre uppställda mål: -Medvetandegöra allmänhet, politiker och beslutsfattare genom kunskaps- och opinionsbildning. -Stärka frivilligorganisationer och det civila samhället. -Ge de berörda människorna röst och visa på vägar ut ur fattigdom och socialt utanförskap. Vid antogs en deklaration om det Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning . Syftet med deklarationen är att lyfta fram resultaten av temaåret och ange en riktning för det fortsatta arbetet. I deklarationen betonas vikten av 2020-strategin och att utveckla och följa upp strategin för aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmark- naden (Inclusion-strategin), se faktapromemoria 2008/09:FPM27. Kampen mot barnfattigdom pekas ut som ett område av högsta prioritet. Även andra utsatta grupper som migranter, romer och andra etniska minoriteter uppmärksammas. informerades om deklara- tionen och samråd med genomfördes . 23.6Europeiskt år för aktivt åldrande 2012 Rådet har på kommissionens förslag beslutat om en allmän riktlinje för att utse till det europeiska året för aktivt åldrande. kommer det ungerska ordförandeskapet att arbeta för att slutligt besluta tillsammans med . Syftet med detta temaår ska vara att stödja aktiviteter på EU-nivå och att på nationell nivå öka medvetenheten om vikten av ett aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna i medlemsstaterna. Detta för att skapa bättre förutsättningar för äldre kvinnor och män att delta i samhället och på arbetsmarknaden samt att möjliggöra för äldre personer att leva ett liv i värdighet och med oberoende.