prop · GZ0350 · 2011-12-06 00:00:00 — 40 § Andra sökande än de som ska tas emot i första hand enligt 37 och 38 §§ får tas emot i andra hand till platser som återstår sedan alla de som ska tas emot i första hand har antagits till utbildningen. 41 § En kommun får ta emot en elev från en annan kommun på träningsprogram i sin gymnasiesärskola under förutsättning att hemkommunen bedömt att eleven inte kan följa undervisningen på ett nationellt program samt att hemkommunen och mottagande kommun kommer överens om ersättningen för utbildningen. 42 § Innan en kommun eller ett landsting tar emot en sökande som inte är hemmahörande i kommunen eller samverkansområdet för utbildningen ska yttrande inhämtas från den sökandes hemkommun. dock inte inhämtas, om det med hänsyn till tidigare avgivet yttrande eller av andra skäl är onödigt. Rätt att fullfölja utbildningen för en elev som flyttar 43 § En elev som har påbörjat utbildningen i gymnasiesärskolan och som därefter flyttar från kommunen eller samverkansområdet för utbildningen, har rätt att fullfölja utbildningen på det påbörjade programmet, om den nya hemkommunen erbjuder sådan utbildning. Erbjuder den nya hemkommunen inte den aktuella utbildningen, har eleven rätt att efter eget val fullfölja sin utbildning i en annan kommun eller ett landsting som anordnar utbildningen 44 § En kommun som på ett nationellt program har antagit en elev som inte är hemmahörande i kommunen eller i samverkansområdet för utbildningen ska ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av dennes hemkommun (interkommunal ersättning). Första stycket gäller även ett landsting som på ett nationellt program har antagit en elev som inte är hemmahörande i samverkansområdet för Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om interkommunal ersättning för de nationella För träningsprogrammet ska den anordnande huvudmannen och elevens hemkommun komma överens om ersättningen. 45 § Om inte den anordnande huvudmannen och elevens hemkommun kommer överens om annat, och annat inte heller följer av andra och tredje styckena, ska den interkommunala ersättningen motsvara anordnarens självkostnad. När eleven har tagits emot i andra hand enligt 40 §, ska ersättningen högst uppgå till den kostnad som hemkommunen själv har för motsvarande utbildning. Är anordnarens kostnad lägre, ska hemkommunen i stället ersätta den lägre kostnaden. När det är fråga om riksrekryterande utbildning eller särskilda varianter inom de nationella programmen, ska hemkommunen betala det belopp som har beslutats i varje särskilt fall av . Utbildning vid en fristående gymnasiesärskola 46 § Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev vid skolenheten som hemkommunen, enligt 35 §, var skyldig att erbjuda utbildning i gymnasiesärskolan när utbildningen påbörjades. Bidraget består av ett grundbelopp enligt 47 § och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt 48 §. 47 § Grundbeloppet ska avse ersättning för 48 § Tilläggsbelopp ska lämnas för elever som har ett omfattande behov av särskilt stöd eller ska erbjudas modersmålsundervisning. Hemkommunen är inte skyldig att betala tilläggsbelopp för en elev som är i behov av särskilt stöd, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. 49 § För utbildning på sådana nationella program och nationella inriktningar som hemkommunen erbjuder ska grundbeloppet bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till det programmet, den inriktningen eller ett jämförbart program. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka av de nationella programmen som är jämförbara vid fördelning av resurser. För utbildning på särskilda varianter och för sådan utbildning som avses i 14 § tredje stycket ska hemkommunen betala det grundbelopp som har beslutats i varje särskilt fall av . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om det grundbelopp som hemkommunen ska betala, om eleven, i andra fall än som avses i tredje stycket, har antagits till en utbildning som kommunen inte erbjuder. 50 § Om det inte finns plats för alla sökande till en fristående skola med gymnasiesärskola, ska urvalet göras på grunder som Statens Särskild utbildning för vuxna 5 § Utbildningen bedrivs i form av kurser. För varje kurs ska det finnas en kursplan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om kursplaner. 5 § Utbildningen bedrivs i form av kurser och på gymnasial nivå även i form av ett gymnasiesärskolearbete. På gymnasial nivå betecknas kursernas och gymnasiesärskolearbetets omfattning med gymnasiesärskolepoäng. 5 a § För varje kurs ska det finnas en kursplan när det gäller utbildning på grundläggande nivå och en ämnesplan när det gäller utbildning på gymnasial nivå. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om kursplaner, ämnesplaner och gymnasiesärskolepoäng. Sådana föreskrifter får innebära att kursplaner eller ämnesplaner inte ska finnas eller att gymnasiesärskolepoäng inte ska beräknas för vissa kurser. 5 b § För en elev som genomför eller fullföljer sin gymnasiesärskoleutbildning inom särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå ska det framgå av examensdokumentet om eleven uppnått examensmålen i enlighet med 19 kap. 28 §. Rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå Rätt att delta i utbildning på Bilaga 2 grundläggande nivå delta i utbildning på grundläggande delta i utbildning på grundläggande nivå från och med andra nivå från och med andra kalenderhalvåret det år han eller kalenderhalvåret det år han eller hon fyller , om han eller hon hon fyller , om han eller hon 1. är bosatt i landet, 1. är bosatt i landet, 2. saknar sådana syftar till att ge, och syftar till att ge, och tillgodogöra sig utbildningen. tillgodogöra sig utbildningen. Första stycket gäller inte intagna Första stycket gäller inte intagna 24 kap. 10 § 24 kap. 10 § Kriminalvården ansvarar för deras Kriminalvården ansvarar för deras Andra vuxna än de som har rätt att delta i utbildning på utbildning på träningsnivå. 20 § Betyg ska grundas på en 20 § Betyg på kurser i utbildning bedömning av elevens kunskaper i grundas på en bedömning av elevens kunskaper i förhållande till kursplaner som betygskriterier. varje kurs där betyg ska sättas. Betyg på kurser i utbildning på Regeringen eller den myndighet gymnasial nivå ska grundas på en bedömning av elevens kunskaper i varje kurs i utbildning på grundläggande nivå där betyg ska Kunskapskrav ska finnas för varje kurs i utbildning på gymnasial nivå där betyg ska Regeringen eller den myndighet Beslut av en kommun eller ett landsting 5 § Beslut av en kommun eller ett landsting får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol i fråga om 9 kap. 19 §, 10 kap. 37 §, 11 kap. 36 §, 14 kap. 15 §, 16 kap. 52 kap. 31 eller 35 § 5. skolskjuts enligt 10 kap. 32 § första stycket, 10 kap. 33 § första stycket, 11 kap. 31 § första stycket, 11 kap. 32 § första stycket, 19 kap. § första stycket, inackordering enligt 15 kap. 32 §, (---). Beslut av en kommun eller ett landsting Beslut av en kommun eller ett landsting 5 § Beslut av en kommun eller ett landsting får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol i fråga om 2. bidrag enligt 8 kap. 21 §, 9 kap. 19 §, 10 kap. 37 §, 11 kap. §, 14 kap. 15 §, 16 kap. 52 kap. 31 eller 35 § eller 19 5. skolskjuts enligt 10 kap. 32 § första stycket, 10 kap. 33 § första stycket, 11 kap. 31 § första stycket, 11 kap. 32 § första stycket, 18 kap. § första stycket, och 18 kap. 35 §, (---). Beslut av en kommun eller ett landsting 12 § Beslut av en kommun eller ett landsting får överklagas hos i fråga om 6.placering vid en annan skolenhet än den vårdnadshavare önskar enligt 9 kap. 15 § andra stycket, 10 kap. 30 § andra stycket, 11 kap. 29 § andra stycket eller 19 kap. 19 § andra stycket, 7.behörighet eller mottagande i första hand enligt 16 kap. 36 § eller mottagande enligt 17 kap. 14 § när det gäller en utbildning i gymnasieskolan som utformats för en grupp elever, 8.tillhörighet till målgruppen för gymnasiesärskolan enligt 18 kap. 12 § Beslut av en kommun eller ett landsting får överklagas hos i fråga om 6.placering vid en annan skolenhet än den vårdnadshavare önskar enligt 9 kap. 15 § andra stycket, 10 kap. 30 § andra stycket, eller 11 kap. 29 § andra stycket. 7.behörighet eller mottagande i första hand enligt 16 kap. 36 § och 19 kap. 37 § eller mottagande enligt 17 kap. 14 § när det gäller en utbildning i gymnasieskolan som utformats för en grupp elever, 8.tillhörighet till målgruppen för gymnasiesärskolan enligt 18 kap. (---). (---). Beslut av en enskild huvudman Beslut av en enskild huvudman 13 § Beslut av en enskild huvudman får överklagas hos i fråga om mottagande enligt 17 kap. 14 § när det gäller en utbildning i gymnasieskolan som utformats för en grupp elever, eller (---). 13 § Beslut av en enskild huvudman får överklagas hos i fråga om mottagande enligt 17 kap. 14 § när det gäller en utbildning i gymnasieskolan som utformats för en grupp elever eller mottagande enligt 18 kap. 36 § när det gäller en utbildning i gymnasiesärskolan, eller (---). 29 kap. Övriga bestämmelser 26 § Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter om bestämmandet av det bidrag som kommunerna enligt 8 kap. 21 §, 9 kap. 19 §, 10 kap. 37 §, 11 kap. 36 §, 14 kap. 15 §, 16 kap. 52 §, 17 kap. 31 §, 19 kap. 25 § och 25 kap. 11 § är skyldiga att lämna till fristående förskolor, fristående skolor och enskilt bedriven pedagogisk omsorg. (---). 27 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om det belopp som kommunen ska betala i stället för vad som anges i 8 kap. 2123 §§, 9 kap. 1921 §§, 10 kap. 3739 §§, 11 kap. 36 38 §§, 16 kap. 5255 §§, 17 kap. 3134 §§ och 19 kap. 2527 §§, när bidraget avser en elev som ges utbildning till följd av 2 och 3 §§ eller med stöd av föreskrifter som har meddelats med stöd av 5 §. 26 § Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter om bestämmandet av det bidrag som kommunerna enligt 8 kap. 21 §, 9 kap. 19 §, 10 kap. 37 §, 11 kap. 36 §, 14 kap. 15 §, 16 kap. 52 §, 17 kap. 31 §, 19 kap. 46 § och 25 kap. 11 § är skyldiga att lämna till fristående förskolor, fristående skolor och enskilt bedriven pedagogisk omsorg. (---). 27 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om det belopp som kommunen ska betala i stället för vad som anges i 8 kap. 2123 §§, 9 kap. 1921 §§, 10 kap. 3739 §§, 11 kap. 36 38 §§, 16 kap. 5255 §§, 17 kap. 3134 §§ och 19 kap. 4649 §§, när bidraget avser en elev som ges utbildning till följd av 2 och 3 §§ eller med stöd av föreskrifter som har meddelats med stöd av 5 §. Denna lag träder i kraft den (datum år) och ska tillämpas på utbildning som påbörjas efter den (datum år). Bilaga 4 Bilaga 2 Poängplan för nationella program i gymnasiesärskolan De ämnen som i minst angiven omfattning, ska ingå i de nationella programmen (gymnasiesärskolegemensamma ämnen) Svenska eller svenska som Ämnen genom vilket programmet får Förteckning över remissinstanserna avseende betänkandet (SOU 2011:8) Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av ombudsmän (), Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , , (), Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam), , för arbetsliv och socialvetenskap (FAS), , , , , , Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM), , , , Myndigheten för , , , , , , , , , , i (KMH), Utredningen om en flexibel specialskola (U 2010:04), , , (), Arbetsförmedlingen, kommun, kommun, , kommun, , kommun, , kommun, kommun, , , , , kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , , , , , , Föräldraalliansen , i (LO), , (), , , , hörselskadade och språkstörda barn (DHB), , Ungdomar och Vuxna (FUB), , , , , , Akademikers () som har överlåtit remissen till Förbundet (), Byggindustrier (BI), Kommuner och Landsting (SKL), , , , , och (), , Vuxenutbildning i samverkan (ViS) samt . Utanför remisslistan har dessutom Hvilan utbildning, Sunnerbogymnasiet, Arbetslaget Gymnasiesärskolan i , , i , /Gymnasiesärskolan i , - , i , , , i , samt kommun inkommit med yttrande. , kommun, , , kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, , , kommun, Föreningen (), , riksförbund, för Ungdomsorganisationer (LSU), Lika Unika, Livsmedelsföretagen, , (LR), Metallgruppens Utbildningsråd, , Måleribranschens med Cochleaimplantat (Barnplantorna), och Skola, , Facket för Service och Kommunikation, , Sigys, Utbildningsföretag, elevråd - , Elevråds , , Svets Mekaniska (STYN), (TCO), (TYA), Unga synskadade och för Hotell och Restauranger har beretts tillfälle att avge yttrande men avstått från att yttra sig. Lagförslaget i promemorian Utdrag av utkast till lagrådsremissen En gymnasiesärskola med hög kvalitet Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 19 kap. ska upphöra att gälla, dels att 21 kap. 11 och 16 §§ samt 29 kap. 24 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas ett nytt kapitel, 19 kap., samt att 19 kap. 3 och 13 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 21 kap. 20 a och 20 b §§, av följande lydelse. I de nationella programmen ska följande ämnen ingå svenska eller svenska som andraspråk, idrott och hälsa, Vidare ska det ingå ämnen som ger programmet dess karaktär. Det ska också finnas individuellt val. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om ämnen och individuellt val inom gymnasiesärskolan. Om det finns särskilda skäl, får rektorn besluta att en elevs utbild- ning på ett nationellt program till sitt innehåll får avvika från vad som annars gäller för programmet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om sådana avvikelser som avses i första stycket. En vuxen med utvecklingsstörning har rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå det år han eller hon fyller , om han eller hon 1.är bosatt i landet, 2.saknar sådana kunskaper som utbildningen i grundsärskolan syftar till att ge, och 3.har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att rätt enligt första stycket ska inträda tidigare än vad som anges där. Första stycket gäller inte intagna i kriminalvårdsanstalt. Av 24 kap. 10 § framgår att Kriminalvården ansvarar för deras utbildning. En vuxen med utvecklingsstörning är behörig att delta i utbildning på gymnasial nivå det år han eller hon fyller , om han eller hon 1.är bosatt i landet, 2.saknar sådana kunskaper som utbildningen syftar till att ge, 3.har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen, och 4.i övrigt uppfyller föreskrivna villkor. Behörig är också den som är yngre än vad som anges i första stycket, men har slutfört utbildning i gymnasiesärskolan eller likvärdig utbildning och uppfyller övriga behörighetsvillkor. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med- delar ytterligare föreskrifter om behörighetsvillkor. Regeringen eller den myndighet som reger- ingen bestämmer får också med- dela föreskrifter om att behörighet enligt första stycket ska inträda tidigare än vad som anges där. Första och andra styckena gäller inte intagna i kriminalvårdsanstalt. Av 24 kap. 10 § framgår att Kriminalvården ansvarar för deras utbildning. Om det finns särskilda skäl, får det vid betygssättningen bortses från enstaka kunskapskrav eller från enstaka delar av sådana krav. Med särskilda skäl avses funk- tionsnedsättning, utom elevens ut- vecklingsstörning, eller andra lik- som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna nå ett visst kun- får dock beaktas om det finns syn- rör säkerhet och de som hänvisar till lagar, förordningar eller myn- digheters föreskrifter ska dock all- Om det saknas underlag för be- dömning av en elevs kunskaper i en kurs på grund av elevens deltagande, ska betyg inte sättas på kursen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får, utöver vad som i övrigt följer av denna lag, meddela föreskrifter om 1.att enskilda får sätta betyg, anordna prövning samt utfärda betyg, gymnasieexamen och intyg enligt de bestämmelser som gäller för skolväsendet, 2.att en myndighet i enskilda fall får besluta i sådana frågor som avses 3.ytterligare villkor för att enskilda i sådana fall som avses i 1 och 2 ska få sätta betyg, anordna prövning samt utfärda betyg, gymnasieexamen och intyg. Denna lag träder i kraft den dd mm yyyy. Förteckning över remissinstanserna avseende promemorian Utdrag av utkast till lagrådsremissen En gymnasiesärskola med hög kvalitet Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, , kommun och Kommuner och Landsting. har beretts tillfälle att avge yttrande men avstått från att yttra sig. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 18 och 19 kap. ska upphöra att gälla, dels att 11 kap. 2 §, 15 kap. 5 och 14 §§, 17 kap. 16 §, 20 kap. 6, 27, 28 och 30 §§, 21 kap. 1, 5, 11, 16, 18 och 20 §§, 22 kap. 21, 22 och 24 §§, 28 kap. 5, 12 och 13 §§ och 29 kap. 24, 26 och 27 §§ och rubriken närmast före 21 kap. 5 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya kapitel, 18 och 19 kap., av följande lydelse, dels att det i lagen ska införas fem nya paragrafer, 7 kap. 5 a och 5 b §§ och 21 kap. 5 a, 20 a och 20 b §§. dels att det i lagen ska införas två nya bilagor, bilaga 4 och 5, av följande lydelse. Den som arbetar inom skolväsendet ska underrätta elevens rektor om han eller hon uppmärksammar eller får kännedom om något som tyder på att en elev i grundsärskolan inte tillhör grundsärskolans målgrupp. En rektor som får sådana upplysningar ska anmäla detta till elevens hemkommun. Hemkommunen ska skyndsamt utreda frågan. Hemkommunen ska besluta att eleven inte tillhör grundsärskolans målgrupp om en utredning enligt 5 a § visar detta. Hemkommunen ska då ta emot eleven i eller se till att eleven på något annat sätt får föreskriven utbildning. Hemkommunen ska vidta de åtgärder som krävs för elevens övergång från grundsärskolan till en annan skolform. Grundsärskolan ska ge elever med utvecklingsstörning en utbildning som är anpassad till varje elevs förutsättningar och som så långt det är möjligt motsvarar den som ges i . Utbildningen ska ligga till grund för fortsatt utbildning och i övrigt så långt det är möjligt motsvara vad som anges för i 10 kap. 2 §. Grundsärskolan ska ge elever med utvecklingsstörning en för dem anpassad utbildning som ger kunskaper och värden och utvecklar elevernas förmåga att tillägna sig dessa. Utbildningen ska utformas så att den bidrar till personlig utveckling, förbereder eleverna för aktiva livsval och ligger till grund för fortsatt utbildning. Utbildningen ska främja allsidiga kontakter och social gemenskap och ge en god grund för ett aktivt deltagande i samhällslivet. Av 29 kap. 8 § följer att det som sägs i denna lag om elever med utvecklingsstörning också ska gälla vissa andra barn, ungdomar och vuxna. Gymnasieskolan ska vara öppen endast för ungdomar som avslutat sin grundskoleutbildning eller motsvarande utbildning och som påbörjar sin gymnasieutbildning till och med det första kalenderhalvåret det år de fyller eller, i fall som avses i 36 §, . I 17 kap. 16 § andra stycket I 17 kap. 16 § andra och tredje finns bestämmelser om utbildning i gymnasieskolan för vissa elever vissa elever från grundsärskolan. Bestämmelserna om gymnasieskolan gäller bara för ungdomar som är bosatta i landet. I 29 kap. 25 §§ finns ytterligare föreskrifter om bosättning och rätten till utbildning. vara gemensam för gymnasie- utbildning för vuxna på gymnasial får vara gemensam för gymnasieskola anordnad av kommuner, landsting och enskilda huvudmän. Hemkommunen ansvarar för att alla behöriga ungdomar i preparandutbildning, yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språkintroduktion. Utöver vad som följer av första Utöver det som följer av första för att elever från grundsärskolan för att elever från grundsärskolan individuellt alternativ, om de kommunen bedömer att de har Hemkommunen behöver dock inte erbjuda sådan utbildning om det med hänsyn till elevens bästa finns synnerliga skäl att inte göra det. 18 kap. Allmänna bestämmelser om gymnasiesärskolan 1 § I detta kapitel finns allmänna bestämmelser (220 §§), bestämmelser om betyg (2126 §§), bestämmelser om gymnasiesärskola med offentlig huvudman (27 33 §§), och bestämmelser om fristående gymnasiesärskola (3437 §§). 2 § Gymnasiesärskolan ska ge elever med utvecklingsstörning en för dem anpassad utbildning som ska ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Utbildningen ska utformas så att den främjar social gemenskap och utvecklar elevernas förmåga att självständigt och tillsammans med andra tillägna sig, fördjupa och tillämpa kunskaper. Utbildningen i gymnasiesärskolan ska i huvudsak bygga på de kunskaper som eleverna har fått i grundsärskolan eller i motsvarande Av 29 kap. 8 § följer att det som sägs i denna lag om ungdomar med utvecklingsstörning ska gälla också för vissa andra ungdomar. 3 § Huvudmannen för gymnasiesärskolan ska samverka med samhället i övrigt. 4 § Utbildningen i gymnasiesärskolan ska vara öppen för ungdomar vars skolplikt har upphört och som inte bedöms ha förutsättningar att nå upp till gymnasieskolans kunskapskrav därför att de har en utvecklingsstörning. De ungdomar som tillhör målgruppen för gymnasiesärskolan har rätt att bli mottagna i gymnasiesärskola om utbildningen påbörjas före utgången av det första kalenderhalvåret det år de fyller . 5 § Hemkommunen prövar frågan om en sökande tillhör målgruppen. Beslutet ska föregås av en utredning motsvarande den som enligt 7 kap. 5 § andra stycket ska göras inför beslut om mottagande i grundsärskolan om utredning saknas eller det av andra skäl bedöms nödvändigt. 6 § Den som arbetar inom skolväsendet ska underrätta elevens rektor om han eller hon uppmärksammar eller får kännedom om något som tyder på att en elev i gymnasiesärskolan inte tillhör gymnasiesärskolans målgrupp. En rektor som får sådana upplysningar ska anmäla detta till elevens hemkommun. Hemkommunen ska skyndsamt utreda frågan. 7 § Hemkommunen ska besluta att eleven inte tillhör gymnasiesärskolans målgrupp om en utredning enligt 6 § visar detta. Hemkommunen ska då erbjuda eleven utbildning i gymnasieskolan eller vuxenutbildning enligt denna lag. Hemkommunen ska vidta de åtgärder som krävs för elevens övergång från gymnasiesärskolan till gymnasieskolan eller vuxenutbildning. 8 § Utbildningen i gymnasiesärskolan består av nationella och individuella program. Närmare bestämmelser om program finns i 19 kap. 9 § Varje kommun ska informera om gymnasiesärskolans olika program. 10 § Utbildningen ska bedrivas under läsår, som omfattar en hösttermin och en vårtermin. Regeringen får meddela föreskrifter om läsårets längd och om när läsåret ska börja och sluta. 11 § Utbildningen i gymnasiesärskolan ska, med undantag för gymnasial lärlingsutbildning som avses i 19 kap. 10 §, i huvudsak vara skolförlagd. 12 § Huvudmannen ansvarar för antagningen till de olika utbildningar som anordnas av huvudmannen. 13 § får vara gemensam för gymnasiesärskolan, gymnasieskolan, särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå och vuxenutbildning på gymnasial nivå. får vara gemensam för gymnasiesärskola anordnad av kommuner, landsting och enskilda huvudmän. 14 § I 17 kap. 16 § andra och tredje styckena finns bestämmelser om erbjudande av utbildning i gymnasieskolan för vissa elever från grundsärskolan. 15 § När en elev börjar eller slutar vid en gymnasiesärskola med en annan huvudman än hemkommunen, ska huvudmannen meddela detta till hemkommunen. Elevens närvaro och information om frånvaro