prop · GZ031d31 · 2011-09-20 00:00:00 — Regeringen har i propositionen Allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag och reformerade hyressättningsregler (prop. 2009/10:185) aviserat en översyn av stödet till kommunala bostadsföretag. Syftet med översynen är att undersöka hur en stödordning för bostadsföretag i kris på svaga bostadsmarknader kan genomföras på ett sätt som uppfyller EU- rättens krav. () kompletterar BKN:s stödverksamhet. SBO:s verksamhet består i att omvandla tomma bostäder i de kommunala bostadsbestånden så att de kan nyttjas av andra grupper. SBO fick ett utvidgat uppdrag och kan därmed bedriva verksamhet i samtliga kom- muner som av BKN anses vara svaga kommuner med vikande befolkningsunderlag. Det innebär att bolaget nu kan vara aktivt även i kommuner, som inte har slutit avtal med BKN. Bolaget äger fastigheter i 21 orter i 17 kommuner, framför allt i glesbygden. Fastigheterna är till största delen hyreshus som har byggts om till elevhem, studentbostäder eller anpassats till ensamkommande flyktingsbarns behov och till trygghetsbostäder för äldre och personer med funktionsnedsättningar. En uppföljning av SBO:s hyresgäster visar att hälften av dem som har flyttat till ett för äldre anpassat boende tidigare bodde i småhus. Genom att öka tillgången på sådana boenden har SBO bidragit till att möjliggöra en flytt för dessa personer, som kommunen kan hålla nere kostnaderna för vård- och omsorgsinsatser genom minskat resande. SBO:s omsättning har ökat något, från 2009 till 2010. har totalt 102 lägenheter med en total area om förvärvats. Totalt uppgår beståndet, /2011, till 640 lägenheter med en yta om . Garantiorganisationer och möjligheten att stödja byggande i glesbygd () har på regeringens uppdrag undersökt förutsättningarna för hur ett antal pilotprojekt skulle kunna byggas upp runt om i landet i syfte att stimulera framväxten av regionala garantiorganisationer inom bygg- och bostadssektorn. Uppdraget har redovisats i rapporten och möjligheten att stödja byggande i glesbygd (dnr S2011/79). BKN har sökt upp och dokumenterat bostadsbyggnadsprojekt som har svårighet att finna finansiering. Sex av dessa projekt redovisas i rapporten. BKN konstaterar att genomför en översyn av förutsättningarna för offentligt stöd till befintliga kreditgarantiföreningar. Mot den bakgrunden föreslår BKN inga särskilda åtgärder för att initiera en garantiförening till stöd för bostadsbyggande. BKN föreslår som alternativ till en modell med garantiföreningar att myndigheten får i uppdrag att erbjuda mindre och medelstora byggherrar råd om finansiering, efter förebild från den statliga politiken för företagsutveckling. Flera av de sex redovisade bostadsbyggnadsprojekten, som har 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 redovisats i rapporten, skulle kunna få ta del av sådan rådgivning och utgöra pilotprojekt för finansieringslösningar som kan spridas och komma till nytta för andra projekt. För att öka möjligheterna att finansiera ny- och ombyggnad av bostäder i gles- och landsbygd föreslås att begränsningen av BKN:s möjligheter att ställa ut garantier utöver marknadsvärdet, med fullgoda säkerheter, förändras. I stället för dagens koppling till bidragsunderlaget enligt förordningen (1992:986) om statlig byggnadssubvention föreslås en beloppsgräns på per kvadratmeter bruksarea för bostäder. Stöd till bostadsmarknadens konsumenter har i rapporten med prognos redovisat aktuella data kring hushållens boendeekonomi i (dnr S2011/8016). var hushållens boendeutgifter i genomsnitt i hyresrätt, i bostadsrätt och i egnahem. Boendeutgiftens andel av hushållens disponibla inkomster var i genomsnitt i hyresrätt, i bostadsrätt och i egnahem. Enligt Nationalräkenskaperna lade svenska hushåll av sina totala konsumtionsutgifter på boendet 2009, vilket är den enskilt största andelen av hushållens konsumtionsutgifter. Det finns dock stora skillnader mellan olika upplåtelseformer. I samband med de kraftigt ökande disponibla inkomsterna har andelen utgifter som läggs på boendet minskat. I och lade hushållen 2009 ungefär lika stor andel av sin disponibla inkomst på boendet (), medan man i lade ned betydligt mer () och i betydligt mindre (). De nordiska förhållandena beskrivs närmare i i och regionalt (dnr S2011/80). I rapporten i (dnr S2011/82) har redovisat utvecklingen av hyrorna i såväl beståndet som i nyproduktionen. Dessutom beskrivs sambanden mellan hyresutvecklingen och produktionskostnadernas utveckling. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 hyrorna i genomsnitt ökat med , men har utvecklingen varit måttligare, i genomsnitt . Tar man hänsyn till inflationen var den reala utvecklingen 19752009 och . kan kommuner ställa ut hyresgarantier till personer som har svårt att få en bostad med besittningsskydd trots att de har betalningsförmåga. En hyresgaranti är ett borgensåtagande från kommunens sida som omfattar en hyresgästs skyldighet att betala hyra. En kommun som lämnar hyresgaranti kan enligt förordningen (2007:623) om statligt stöd för kommunala hyresgarantier få ett statligt bidrag om per garanti. Bidraget, som administreras av BKN, betalas ut oavsett om garantin infrias eller inte. Syftet med hyresgarantin är att kommunerna ska kunna hjälpa fler personer att etablera sig på bostadsmarknaden genom att utjämna skillnader i ekonomisk risk för fastighetsägaren mellan olika presumtiva hyresgäster. Hyresgarantin är således ett verktyg som kommunen kan använda sig av för att uppfylla kraven i lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. beviljade BKN bidrag för 163 utfärdade hyresgarantier i 15 kommuner. Detta är en ökning jämfört med då bidrag beviljades för 128 hyresgarantier i 15 kommuner. Den vanligaste orsaken till att kommunen ställer ut hyresgarantier är att hyresgästen har eller har haft betalningsanmärkningar. Över hälften av garantierna har gällt barnfamiljer. Fram t.o.m. maj hade 73 hyresgarantier utfärdats i 10 kommuner. Mot bakgrund av den låga efterfrågan har BKN, på uppdrag av regeringen, återigen utvärderat stödet (dnr Fi2010/5848). Kommunerna är väl informerade om möjligheterna med kommunala hyresgarantier som ett verktyg för att hjälpa hushåll att få ett förstahandskontrakt. Kommunerna ser framförallt hyresgarantier som ett komplement till andrahandskontrakt. Det är företrädesvis personer med betalningsanmärkningar och låg inkomst som har blivit hjälpta. BKN har föreslagit att systemet med hyresgarantier behålls i nuvarande utformning och har bedömt att omfattningen inte kommer att vara mycket större än vad den är . För att ytterligare förbättra förutsättningarna för etablering och ökad valfrihet på bostadsmarknaden infördes förvärvsgarantier 2008. Sådana garantier lämnas enligt förordningen (2008:20) om statliga kreditgarantier för förvärv av bostad och innebär att staten, genom BKN, ställer ut kreditgarantier till kreditinstitut som lånar ut pengar till enskilda för köp av bostad. Syftet är att ge stöd till hushåll som vill köpa en bostad, men som har svårt att få bostadslån trots att de har betalningsförmåga. Två grupper som särskilt har sådana svårigheter är ungdomar och utrikes födda. Dessa grupper har i större utsträckning än övriga befolkningen korta och otrygga anställningar, små förmögenheter samt brist på kredithistorik. ställdes en förvärvsgaranti ut med ett garantibelopp om (ställdes inga förvärvsgarantier ut). BKN genomförde en utvärdering av förvärvsgarantierna som redovisades (dnr Fi2010/5848) i vilken BKN föreslår att förvärvsgarantin i dess nuvarande form avvecklas. fick BKN i uppdrag av regeringen att utreda åtgärder för att underlätta etablering på ägarrättsmarknaden (dnr S2011/3877). BKN ska göra en bred genomgång av möjliga instrument för att underlätta etableringen på ägarrättsmarknaden för enskilda och redovisa eventuella hinder som finns för att de ska kunna tillämpas. Arbetet ska göras i samarbete med berörda aktörer. Uppdraget ska redovisas . Brist på bostäder för unga samt studenter Enligt bostadsmarknadsenkät (BME) 2011 bedömer drygt hälften av landets kommuner, totalt 150 kommuner, att det råder brist på sådana bostäder som ungdomar efterfrågar (dnr S2011/6533). Det är vanligast med brist på bostäder för unga i storstadsregionerna och i de större högskoleorterna. Dessa kommuner har ofta generell bostadsbrist. Det är också regioner dit många unga flyttar och som har en stor andel unga. Vid en jämförelse mellan de tre storstadsregionerna har högst andel bostadsbrist för unga. Där uppger av kommunerna att de har brist jämfört för och för . Antalet studenter är rekordhögt. 370 000 registrerade studenter vid universitet och högskolor. Det finns drygt 83 000 studentbostäder i landet. Enligt BME 2011 bedömer kommunerna i 20 högskolekommuner att de har brist på lämpliga bostäder för studenter. uppger lika många kommuner att studenterna inte har några större problem att erhålla en lämplig bostad. bestämmelser om student- och ungdomsbostäder förenklades från . Ändringen består i att det tidigare kravet på avskiljbarhet slopades. Detta innebär att utrymmen för matlagning, sömn, och samvaro numera kan finnas i ett och samma rum. Regeringen gav nio universitet och högskolor möjlighet att upplåta lägenheter i andra hand för bostadsändamål till studenter samt gästforskare på respektive lärosäte (dnr U2010/4277). I ett första skede är denna möjlighet begränsad till 20102015. Resultaten från BME 2011 visar att kommunerna är fortsatt intresserade av att bygga seniorbostäder, dvs. bostäder i det ordinarie bostadsbeståndet avsedda för personer över en viss ålder. I 109 kommuner planeras nya seniorbostäder . Cirka 4 800 seniorbostäder kommer då att börja byggas, vilket är 500 fler än vad kommunerna bedömde 2010. Av dessa beräknas ca 400 bostäder omvandlas från särskilda boendeformer för äldre. I hälften av projekten är ett allmännyttigt bostadsföretag byggherre. Antalet bostadsrättsföreningar som planerar projekt har minskat . En boendeform för äldre är s.k. trygghetsbostäder. Dessa är avsedda för personer som har fyllt där det, förutom gemensamhetslokaler, finns personal som på olika sätt kan stödja de boende. Enligt BME 2011 planerar 105 kommuner att bygga trygghetsbostäder jämfört med 90 kommuner 2010. Totalt rör det sig om ca 4 300 bostäder. kan investeringsstödet till äldrebostäder även lämnas till trygghetsbostäder, förutom till särskilda boendeformer för äldre. Investeringsstödet och utbyggnaden av trygghetsbostäder och särskilda boendeformer för äldre beskrivs närmare under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 OmBoende en etablerad webbportal Webbportalen OmBoende, som togs i bruk och förvaltas av i samråd med , syftar till att ge konsumenter och andra berörda lättillgänglig och tillförlitlig information om boende, byggande och inomhusmiljö för att stärka konsumenternas ställning på bostadsmarknaden. Webbplatsen tillhandahåller en samlad neutral myndighetsinformation om boende. hade webbplatsen nästan 50 000 besök (dnr M2010/4959). och har utvecklat portalen genom att lägga in frågor och svar samt bloggar. De webbtester som genomfördes för att utvärdera hemsidan har visat att användarna är nöjda med portalen. Vid användartester har det framkommit att de tillfrågade uppskattar en webbplats som innehåller ett samlat grepp om boendefrågorna. Åtgärder för ett ökat bostadsbyggande Den internationella konjunkturnedgången drabbade byggindustrin hårt, vilket ledde till ett kraftigt minskat bostadsbyggande . har dock trenden vänt och även förväntas byggandet fortsätta att öka enligt prognos . Det allmänt försämrade ekonomiska konjunkturläget gör dock att prognoserna kan komma att revideras. Trycket på bostadsmarknaderna i tillväxtorter kan framför allt förklaras av att en stor ungdomskull är på väg ut på bostadsmarknaden och av hög invandring. För mer information om bostadsbyggandet, se avsnitt 4.5.3. BKN har regeringens uppdrag att ställa ut kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder. Kreditgarantier kan underlätta finansieringen inom bostadssektorn och därmed bidra till en bättre fungerande bostadsmarknad. Som en följd av att finansieringssvårigheterna i stort sett har upphört har efterfrågan på kreditgarantier minskat, både i form av färre nya ansökningar och en fortsatt hög uppsägningstakt i garantistocken. tecknades nya kreditgarantier för färdigställda fastigheter för ett belopp om , avseende 161 lägenheter. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 är en återgång till nivå då avtal tecknades för 125 lägenheter. tecknades garantier för 842 färdigställda lägenheter. Samtliga garantier för färdigställda fastigheter som utfärdades avser hyresrätter. Det totala garanterade beloppet för färdigställda lägenheter minskade med till , vilket framför allt beror på att trenden med uppsägningar av kreditgarantier har fortsatt. Uppsägningar sker ofta i samband med att låntagaren byter långivare. Den minskade efterfrågan på kreditgarantier kan även förklaras av bättre system och kompetens hos långivarna kring fastighetsvärdering och riskanalys. Vidare finansieras en högre andel av kapitalbehovet av enskilda bostadsrättsinnehavare, medan hyreshus ofta finansieras av ekonomiskt starka företag. Kreditgarantier för lån tecknades för 305 lägenheter med ett maximalt garantibelopp om . Vid garantier ökar garantibeloppet i takt med att bostäderna färdigställs och lånen utökas. fanns garantiavtal för lån till ett maximalt garanterat belopp om . Det ianspråktagna beloppet var . Garantierna som tecknades för lån avser både hyres- och bostadsrätter. BKN gör preliminära bedömningar om möjligheten att teckna garanti redan innan ett byggprojekt startar. En preliminär bedömning kan ha stor betydelse för möjligheten att erhålla finansiering. har preliminära bedömningar lämnats avseende drygt 1 500 lägenheter för ett garantibelopp om . Av dessa bedömningar utgjorde garantier 572 lägenheter till ett garantibelopp om . De särskilda produktionsstöden för att stimulera byggandet av hyresbostäder, investeringsbidraget och investeringsstimulansen, upphörde vid utgången av 2006. De sista utbetalningarna av investeringsbidrag för hyresbostäder sker . Räntebidragen avvecklas och de sista utbetalningarna sker 2012. Regeringen bedömer att produktionsstöden har skapat osäkerhet och ryckighet i produktionen samt att de har varit kostnadsdrivande. För mer information om regeringens insatser för ett ökat bostadsbyggande, se även avsnitt 4.5.3. Målet för Byggande är: -Långsiktigt hållbara byggnadsverk. -Effektiva regelverk och andra styrmedel som utifrån ett livscykelperspektiv verkar för effektiv resurs- och energianvändning samt god inomhusmiljö i byggande och förvaltning. -En väl fungerande konkurrens i bygg- och fastighetssektorn. Resultatredovisningen görs utifrån ovan nämnda mål. Utvecklingen inom bygg- och fastighetssektorn påbörjades enligt 27 500 bostäder, vilket var 9 000 fler än (Indikatorer, ). prognos är att 31 000 bostäder påbörjas men att tillväxten avtar 2012, då man räknar med att 32 500 bostäder kommer att påbörjas. Den höga takten på ombyggnationer håller i sig. Fjärde kvartalet ökade om- och tillbyggnationerna både för småhus och flerbostadshus, jämfört med . Det allmänt försämrade ekonomiska konjunkturläget gör dock att prognoserna kan komma att revideras. Faktorprisindex för flerbostadshus ökade jämfört med året innan och priset på armeringsjärn steg med . Byggherrekostnaderna steg , främst beroende på ökade räntekostnader. Utveckling av effektiva byggregler reviderar successivt sina byggregler (BBR). En strävan vid översynen har varit att utveckla och formulera kraven som verifierbara funktionskrav. Inför ikraftträdandet av den nya har regelverk anpassats. Därutöver har gjort en översyn av bestämmelserna om energi- och brandskydd. Översynen har gjorts i nära samarbete med aktörerna på byggområdet. De nya bestämmelserna bedöms kunna träda i kraft . Även allmänna ändringsråd (BÄR) vid ombyggnad är under revidering och kommer i stället att formuleras som bindande föreskrifter. De nya föreskrifterna träder i kraft . Utgångspunkten är att det är samma egenskapskrav som ska tillämpas såväl vid uppförande av en byggnad som vid ändring. Vid ändring ska man dock alltid ta hänsyn till ändringens omfattning och byggnadens förutsättningar vid tillämpning av kraven. Detta medför att man ofta kan få en viss ledning av nybyggnadskravet då man ska bedöma innebörden av motsvarande krav i ändringssituationen, även om nybyggnadskravet aldrig är direkt tillämpbart vid ändring. reviderade energiregler innebär en skärpning av energikraven vid nybyggnad med jämfört med tidigare. Det reviderade EU-direktivet om byggnaders energiprestanda som antogs 2010 (och rådets direktiv /31/EU om byggnaders energiprestanda) medför att nya byggnader (för offentliga byggnader ) ska vara nära noll-byggnader. Det är upp till varje medlemsland att definiera innebörden av uttrycket nära noll-byggnader. I direktivet står också att energisystem baserade på förnybar energi ska analyseras när nya byggnader uppförs, att tekniska installationer ska uppfylla effektivitetskrav och att införande av individuell mätning per lägenhet vid större renoveringar bör främjas. Direktivet ska vara införlivat i svensk lagstiftning och en proposition i denna fråga förbereds för tillfället inom . regeringsuppdrag EU-direktivet om byggnaders energiprestanda (dnr N2010/5746) som redovisades utgör ett viktigt underlag i detta arbete. Se även utgiftsområde 21 Energi. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 ansvarar för administrationen av energideklarationer enligt lagen om energideklarationer. har tagit emot och registrerat energideklarationer utförda på cirka 320 000 byggnader, varav cirka 200 000 är flerbostadshus, lokalbyggnader och offentliga byggnader. Resterande är gjorda på egnahem, det vill säga småhus som bebos av ägaren. konstaterar i sin årsredovisning att ca hälften av de byggnader som skulle ha varit energideklarerade fortfarande återstår och att med nuvarande takt skulle det ta att få hela det återstående beståndet av flerbostadshus, lokalbyggnader och offentliga byggnader energideklarerat. Verket bedömer att med en mer aktiv tillsyn skulle kunna minska till omkring . m.fl. fick i uppdrag att föreslå hur ändringarna i direktivet om byggnaders energiprestanda kan genomföras i och hur oklarheter i systemet med energideklarationer kan förtydligas (dnr N2010/1474). Uppdraget redovisades och ingår i underlaget för en kommande proposition om genomförandet av ändringar i direktivet om byggnaders energiprestanda. Frågan om hur tillsynen över energideklarationerna ska fungera framgent ingår i underlaget till den proposition som bereds inom . En promemoria avses att remitteras ut . Propositionen avses lämnas . Ett omarbetat EU-direktiv om energimärkning beslutades (och rådets direktiv /30/EU om märkning och standardiserad produktinformation som anger energirelaterade produkters användning av energi och andra resurser). Direktivet som ursprungligen avsåg produkter som behöver tillföras energi vid användningen, t.ex. hushållsapparater har utvidgats till att gälla även energirelaterade produkter, dvs. produkter som påverkar energianvändningen. Vissa byggprodukter såsom isoleringsmaterial kan komma att omfattas av kraven på energimärkning. För ytterligare resultat om energieffektivisering i bebyggelsen se under utgiftsområde 21 Energi. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Lagen om byggfelsförsäkring ändrades så att byggfelsförsäkring inte längre behövs för åtgärder som utförs av byggherren i egenskap av konsument av huset. I departementspromemorian Avskaffande av den obligatoriska byggfelsförsäkringen (Ds 2011:2) föreslås att skyldigheten att teckna byggfelsförsäkring ska tas bort helt och att lagen (1993:320) om byggfelsförsäkring, m.m. ska upphöra att gälla. Promemorian har remissbehandlats och förslaget bereds inom . Människor tillbringar en stor del av sina liv inomhus. Inomhusmiljön har därför stor betydelse för människors hälsa. Sambanden mellan inomhusmiljön och hälsan är komplexa. Många olika faktorer samverkar och påverkar. Viktiga faktorer är temperatur, buller, radon, fukt, belysning och luftens innehåll av olika ämnen. Inomhusmiljön följs upp genom miljömålet God bebyggd miljö. antog tre delmål inom miljömålet. Dessa syftade till att byggnader och deras egenskaper inte ska påverka hälsan negativt 2020. ändrades innebörden av miljömålet God bebyggd miljö till att människor inte ska utsättas för skadliga luftföroreningar, ljudnivåer och radonhalter eller andra oacceptabla hälso- eller säkerhetsrisker (prop. 2009/10:155, rskr. 2009/10:377). Anledningen var bl.a. att det i vissa fall är svårt att vetenskapligt fastställa vilka ljudnivåer, radonhalter respektive luftföroreningshalter som innebär en risk för skada. Innebörden av preciseringen är att skador orsakade av nämnda faktorer så långt som möjligt bör undvikas. En vetenskapligt baserad riskbedömning bör utgöra grunden för att fastställa vad som är en skadlig nivå. Riskbedömningen kan komma att ändras över tiden beroende på nya vetenskapliga rön. har redovisat resultaten av de tidigare delmålen i rapporten mår våra hus (dnr M2009/3308), God bebyggd miljö Utvärdering av delmål för god inomhusmiljö resultat från projektet (dnr M2010/3072) och God bebyggd miljö förslag till nytt delmål för fukt och mögel (dnr S2011/217). Av redovisningen framgår att ventilationen har förbättrats i byggnader sedan den obligatoriska ventilationskontrollen, OVK, infördes som omfattar praktiskt taget alla byggnader förutom processindustrin och befintliga småhus. I flerbostadshus har godkänd ventilation enligt OVK. Motsvarande uppgifter för vårdbyggnader är . I skolor och förskolor har godkänd ventilation men i de som är byggda är ventilationen generellt sett god. Endast en tredjedel av lokaler för kultur, bad och sport har godkänd ventilation. har lämnat förslag till bl.a. ändring och komplettering av delmålet inomhusmiljö samt förslag till åtgärder för att infria delmålet. har remissbehandlats och det samlade materialet kommer att beredas vidare inom (dnr M2009/3308). Avseende målet för radon i skolor och förskolor indikerar tillgängligt underlag att delmålet har nåtts. har också bedömt att målet kommer att nås till 2020 avseende radon i flerbostadshus. För småhus har saneringstakten ökat betydligt sedan förra fördjupade utvärderingen men har ändå bedömt att det blir mycket svårt att nå målet . har staten lämnat bidrag till åtgärder för att komma till rätta med radonproblem i egnahem. t.o.m. har sammanlagt utbetalats i radonbidrag till ca 25 000 egnahem. har vid utförda besiktningar konstaterat att av byggnaderna har mögel, mögellukt eller hög fuktnivå. Flest fuktskador finns i småhusen. Fuktskadorna finns inuti konstruktioner och ouppvärmda utrymmen som vindar och andra kryputrymmen. av vindarna, av grunderna och av ytterväggarna har en fuktskada. Småhus är sammantaget de byggnader där inomhusmiljön kan förväntas vara problematisk. De åtgärder som i huvudsak har föreslagit för att minska fukt- och mögelskadorna är för nyproduktion en förbättrad tillsyn över byggandet. En förbättrad tillsyn över byggandet är också genomförd genom den nya plan- och bygglagstiftning som trädde i kraft . För befintliga byggnader har föreslagit främst informationsinsatser om fukt- och mögelproblem samt obligatorisk besiktning av småhus vid försäljning. , , rekommenderar i en rapport (WHO handbook on radon, A public health perspective) att referensvärdet för radon sänks till luft. är ett av få länder som har gränsvärden för radon för nya byggnader och riktvärden för befintliga byggnader. Tillsammans med ansvariga myndigheter kommer att analyseras för att se om dessa föranleder eventuella ändringar i vårt land. Tillgänglighet i den byggda miljön handlar om rätten för personer med funktionsnedsättning att kunna röra sig fritt och verka i samhället. Många av de fysiska hinder som finns i samhället är enkelt avhjälpta.