prop · GZ031d16 · 2011-09-20 00:00:00 — Samhällets behov av att skydda sig mot elektroniska angrepp har ökat. Samhället måste inte minst försäkra sig om ett fullgott skydd för olika samhällskritiska funktioner. Här har Säkerhetspolisen en central roll genom sitt brottsförebyggande uppdrag och myndighetens kunskap om olika aktörer som kan ligga bakom denna typ av hot. I syfte att ytterligare stärka informationssäkerheten för det mest skyddsvärda i samhället kommer regeringen att tillsätta en utredning för att göra en översyn av säkerhetsskyddslagen. Den moderna informationsteknologin öppnar också helt nya möjligheter i brottsbekämpningen. Att människor lämnar digitala spår efter sig i samband med exempelvis användning av internet och mobiltelefoner kan vara av stort värde för såväl spanings- och underrättelsearbete som vid utredning av många typer av brott. De brottsbekämpande myndigheterna måste därför ha tillgång till moderna och ändamålsenliga tvångsmedel på området. Myndigheterna måste också följa it-utvecklingen och anpassa sin kompetens för att fullt ut kunna ta tillvara de möjligheter som ges. Denna utveckling ställer krav på ingående överväganden för att finna en rimlig balans mellan intresset av att bekämpa brott och integritetsskyddsintresset. har det därför utarbetats förslag som innebär en förstärkning av rättssäkerheten och integritetsskyddet vid inhämtning av uppgifter och spår från den moderna informationsteknologin. Förslagen innebär också att de brottsbekämpande myndigheterna ges utökade möjligheter att inhämta lokaliseringsuppgifter för mobiltelefoner och uppgifter om telefonabonnemang. Regeringen har vidare lämnat förslag som innebär att leverantörer av olika elektroniska kommunikationstjänster ska lagra vissa uppgifter i anslutning till att en tjänst används, till exempel ett mobilsamtal. Brottslighet som begås med hjälp av den moderna informationsteknologin kan snabbt spridas över flera länder och bevis snabbt utplånas. Vid bekämpning av it-relaterad brottslighet är därför internationellt samarbete ofta av avgörande betydelse. konvention om itrelaterad brottslighet fyller en viktig funktion som rättslig referensram. Inom EU är målsättningen att samtliga medlemsstater ska ha ratificerat konventionen. Regeringen avser att ge i uppdrag åt en utredare att lägga fram förslag till de lagändringar som behövs för att konventionen ska kunna tillträdas. Arbetet mot den grova organiserade brottsligheten fortsätter med samlad kraft Regeringens initiativ till en nationell mobilisering mot den grova organiserade brottsligheten har lett till att bekämpandet av denna typ av brottslighet har trappats upp och att samverkan mellan berörda myndigheter har stärkts. Eftersom den grova organiserade brottsligheten är gränsöverskridande och inkluderar flera olika brottsområden är det en viktigt framgång att denna brottslighet nu möts med samordnade insatser från flera håll. De nya arbetsformerna har bidragit till snabbare kommunikationsvägar och ett utökat informationsutbyte mellan Polisen, , , , , , , , 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Såväl det strategiska som det operativa arbetet vid dessa myndigheter bedrivs nu utifrån en gemensam lägesbild. Samarbetet är till gagn för de deltagande myndigheterna på många olika sätt. Exempelvis innebär den nära kontakten mellan Polisen och att staten ges ökade möjligheter att identifiera yrkeskriminella personer som på felaktiga grunder uppbär ersättning från välfärdssystemen. Detta innebär att felaktiga ersättningar kan återkrävas och fortsatta utbetalningar stoppas. För att ytterligare förbättra förutsättningarna för samarbetet mellan myndigheterna har regeringen beslutat att ge en utredare i uppdrag att se över de regler om sekretess och utbyte av information mellan myndigheter som gäller vid samverkan i bekämpningen av grov organiserad brottslighet. Utredaren ska kartlägga behovet av förbättrade möjligheter att utbyta uppgifter och utreda hur detta behov ska kunna tillgodoses på ett effektivt och rättssäkert sätt som intresset av skydd för den enskildes personliga integritet värnas. har pekat på behovet av att även utreda sekretess och informationsutbyte vid annan brottslighet än grov organiserad brottslighet. Utifrån resultaten av utredningen avseende grov organiserad brottslighet kommer regeringen ta ställning till behovet av ytterligare utredningsåtgärder på området. De skärpningar som har gjorts i lagstiftningen om förverkande i kombination med den nationella specialistfunktionen för brottsutbytesfrågor har ökat rättsväsendets möjligheter att komma åt kriminellas brottsvinster. Eftersom ekonomisk är en av de starkaste drivkrafterna bakom grov organiserad brottslighet är det angeläget att arbetet med att minska de kriminella vinsterna, såväl nationellt som internationellt, fortsätter att utvecklas. Som ett led i detta arbete har regeringen tillsatt en utredning som ser över kriminaliseringen av penningtvätt och vissa därmed sammanhängande frågor. trädde också lagstiftning om genomförandet av EU:s rambeslut om ömsesidigt erkännande och verkställighet av beslut om förverkande samt ett antal lagändringar med anledning av rådets rambeslut om kampen mot organiserad brottslighet i kraft. Genom lagändringarna blir även förberedelse till vissa typer av brott som normalt begås i organiserad form straffbara. Det ger möjlighet att komma åt denna typ av brott på ett tidigare stadium. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 arbetar vidare med att föreslå lagändringar som utökar möjligheterna att inom EU verkställa beslut om förverkande av brottsvinster. Även den grova organiserade brottslighetens befattning med illegala vapen behöver bekämpas. trädde de lagändringar som krävs för att ska kunna tillträda FN:s vapenprotokoll i kraft. Vapenprotokollet syftar till att stärka samarbetet mellan staterna för att förebygga och bekämpa olaglig handel med vapen. Regeringen har gett och ett gemensamt uppdrag att vidta en rad åtgärder i syfte att minska den illegala införseln av skjutvapen till . Därutöver pågår en översyn av bland annat straffbestämmelserna i vapenlagen. Parallellt med arbetet för att försvåra för de kriminella och minska möjligheterna till brottsvinster behöver också särskilt fokus läggas på att stoppa nyrekryteringen och öka avhoppen från kriminella gäng. De sociala insatsgrupper som inrättas på flera platser i landet har bland annat till uppgift att ge unga som vill bryta med kriminella nätverk strukturerat stöd och hjälp att komma till rätta med sin situation. I myndigheternas fortsatta arbete mot den grova organiserade brottsligheten är det angeläget att samverkan mellan olika regioner i landet fortsätter att förstärkas så att den nationella ansatsen får fullt genomslag. Samverkan mellan myndigheterna behöver också fortsätta att utvecklas så att myndigheterna står allt mer enade i arbetet. Brottsdrabbades behov i fokus Det bästa sättet att öka tryggheten är att minska brottsligheten så att färre drabbas av brott. De som ändå drabbas av brott ska få stöd från samhället. Myndigheter inom rättsväsendet ska ha ett tydligt brottsofferperspektiv. De drabbade ska genomgående bemötas med medkännande och professionalism. De ska få relevant information om sina rättigheter och vägledning om var de kan få hjälp, stöd och skydd. För de som anmält att de har blivit utsatta för brott är det viktigt att få återkoppling om hur det egna ärendet utvecklas. Polisen har ett särskilt ansvar för att genomgående utveckla tydliga rutiner för att säkerställa att de som drabbats får sådan information. Genom ett professionellt och bra bemötande från rättsväsendet kan brottsdrabbade känna sig trygga att berätta om det inträffade. Hela vårt rättssystem är i stor ut- sträckning beroende av att de som drabbas av brott har förtroende för rättsväsendet så att de anmäler brotten och medverkar i utredningarna. Ett sätt för brottsdrabbade att få upprättelse är genom brottsskadeersättning. För att förenkla för dem att få den ersättning de har rätt till har regeringen tillsatt en utredning som ser över hur brottsskadelagen kan förbättras. Regelverket bör utformas på ett sätt som gör det så enkelt som möjligt för de drabbade att ta tillvara på sina rättigheter. En utredning har lämnat ett betänkande med förslag till system för frivillig betalning av brottsskadestånd. Utredningens förslag syftar till att förenkla för skadeståndsskyldiga att kunna göra rätt för sig och för målsägande att få utdömda skadestånd utan att själva behöva vara tvungna att agera eller komma i kontakt med gärningsmannen. Förslagen bereds i . Personer inom vissa grupper kan vara särskilt sårbara om de utsätts för brott, eftersom de har svårt att själva ta tillvara sina rättigheter. Det kan handla om personer med funktionsnedsättning, nyanlända invandrare eller äldre och yngre personer. Drabbade barn och ungdomar är exempelvis i stor utsträckning beroende av vuxna som förstår och agerar. De unga måste tidigt få stöd och hjälp och brottsutredningarna måste ske skyndsamt. Det är viktigt att rättsväsendets myndigheter har kunskap om vissa gruppers särskilda sårbarhet och behov samt att myndigheternas åtgärder utgår från och anpassas till detta. Vålds- och sexualbrotten kräver särskild uppmärksamhet från såväl rättsväsendet som andra samhällsaktörer som kommer i kontakt med denna brottslighet. Antalet anmälda misshandelsbrott fortsatte att öka . Totalt registrerades närmare 88 000 misshandelsbrott , vilket är en ökning jämfört med året innan. Särskilt utmärkande är att den tidigare ökningen av anmälda misshandelsbrott mot barn fortsatte. Den tidigare ökningen av anmälda våldtäkter fortsatte däremot inte . Andra former av sexualbrott har dock fortsatt att öka. Eftersom långt ifrån alla vålds- och sexualbrott anmäls är det svårt att utifrån anmälningsstatistiken avgöra hur den faktiska brottsligheten har utvecklats. Den ökning som anmälningsstatistiken visar får inte alltid stöd av andra datakällor som finns att tillgå, till exempel offerundersökningar, självdeklarationsundersökningar och uppgifter från sjukvården. trygghetsundersökningen som omfattar brott mot personer mellan har varken sexualbrott eller våldsbrott ökat . Ökningen i anmälningsstatistiken beror sannolikt till en del på att allt fler av de drabbade vänder sig till Polisen, vilket i sig är positivt. Mot bakgrund av den tydliga ökningen av anmälda misshandelsbrott mot barn har regeringen gett ett särskilt uppdrag att kartlägga omfattningen och utvecklingen av misshandel mot små barn inom familjen samt studera vad som ligger bakom ökningen av de anmälda brotten. Våld mot barn är ett allvarligt brott som kräver långsiktiga och samordnade insatser. Ett flertal samhällsorgan har inom sina respektive verksamhetsområden ansvar för att förebygga våld mot barn och att stödja och skydda de barn som utsatts för våld. Regeringen avser fortsätta arbetet med att bekämpa våld mot barn. har regeringen lagt grunden för ett långsiktigt och omfattande utvecklingsarbete avseende bland annat brott i nära relationer och sexuella övergrepp. Under förra mandatperioden antog regeringen bland annat två handlingsplaner som omfattar åtgärder för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck och våld i samkönade relationer samt prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Handlingsplanerna har lett till en höjd ambitionsnivå i kampen mot dessa allvarliga brott. Även om stora insatser har gjorts drabbas fortfarande många människor. Ytterligare insatser är därför nödvändiga och regeringen avser fortsätta arbetet. För att säkra varaktigheten i det utvecklingsarbete som påbörjats är det angeläget att arbetet följs upp och utvärderas och i allt större utsträckning integreras i myndigheternas ordinarie verksamheter. Flera lagstiftningsåtgärder har redan vidtagits för att förbättra situationen för de som drabbas av exempelvis trakasserier, hot, våld och sexualbrott. För att förstärka det straffrättsliga skyddet mot hot och trakasserier införs ett nytt brott, olaga förföljelse, . I syfte att ytterligare förbättra skyddet för personer som utsätts för hot och våld kommer en möjlighet till elektronisk övervakning av vissa kontaktförbud att införas. Vidare har straffmaximum för köp av sexuell tjänst höjts från fängelse till fängelse . Syftet med skärpningen är att 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 skapa ytterligare utrymme för en mer nyanserad bedömning av straffvärdet vid allvarliga fall. För att förstärka skyddet för personlig och sexuell integritet och sexuellt självbestämmande bereder regeringen förslag års sexualbrottsutredning. Inom ramen för det arbetet bereds också frågan om tillträde till konvention om skydd för barn mot sexuell exploatering och sexuella övergrepp. En vidareutveckling av påföljdssystemet Påföljdssystemet ska innebära snabba, tydliga och konsekventa reaktioner på brott. Allvaret i brottsligheten ska vara den grundläggande utgångspunkten för påföljdsbestämningen. Vidare måste grundläggande principer om rättssäkerhet, opartiskhet och likhet inför lagen vara tillgodosedda, som hänsyn bör tas till den dömdes personliga förhållanden. Regeringen har tillsatt en utredning som ska göra en översyn av hela påföljdssystemet. Utredaren ska bland annat ta ställning till om ett system med villkorligt fängelse ska införas för vuxna lagöverträdare. Utredaren analyserar bland annat hur användningen av de korta fängelsestraffen kan minska som trovärdigheten i systemet kan upprätthållas. En utgångspunkt är vidare att återfall i brott ska mötas av en skärpt reaktion. Även påföljderna för unga lagöverträdare övervägs. Ett betänkande ska lämnas . Kraftfulla insatser för att motverka återfall i brott Det är välkänt att en liten grupp aktivt kriminella står för en stor del av brottsligheten. Dessa personer har utvecklat en kriminell livsstil och begår såväl grova som mindre allvarliga brott. Enligt återfaller av dem som lagförs för brott i . Med återfall avses här att de lagförs för brott på nytt. Bland de som döms till fängelse är risken ännu större, två av tre återfaller efter frigivningen. Ur såväl ett mänskligt som ett samhällsekonomiskt perspektiv finns det mycket att vinna på att rikta insatser mot den återfallskriminella gruppen. En enda avbruten kriminell karriär innebär ett stort mått av minskat lidande och stora ekonomiska besparingar för samhället. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Polisen har en central roll i arbetet för att motverka den brottslighet som begås av livsstilskriminella. Regeringen har därför gett i uppdrag att initiera en nationell satsning mot denna grupp gärningspersoner. Eftersom en stor del av de återfallskriminella blir föremål för kriminalvård har även Kriminalvården en central roll i detta arbete. Tiden i kriminalvård ger samhället en möjlighet att påverka dessa personer för att förmå dem att lämna kriminalitet och missbruk. Att förbereda de intagna för ett liv i frihet är en av Kriminalvårdens viktigaste uppgifter. Kriminalvården bedriver ett aktivt arbete med att redan i början av verkställigheten planera för hur varje intagen bäst kan hanteras. Antalet deltagare i brotts- och missbruksrelaterade behandlingsprogram har ökat och programmens effektivitet utvärderas löpande. Detta förebyggande arbete behöver utvecklas och prioriteras i ännu större utsträckning så att återfallen i brott kan minska. Regeringen har därför gett Kriminalvården i uppdrag att analysera hur befintlig kunskap av betydelse för det återfallsförebyggande arbetet omsätts i myndighetens konkreta verksamhetsutveckling. Utifrån analysen ska Kriminalvården utforma en plan för hur sådan kunskap bättre kan integreras i myndighetens ordinarie styrning och ledning. Insatser i samband med frigivningen är också mycket viktiga och även utslussningen behöver anpassas efter de intagnas individuella behov. En oordnad livssituation, exempelvis avsaknad av arbete, bostad eller fungerande nätverk, ökar risken för återfall. Kriminalvårdens samarbete med andra huvudmän, till exempel arbetsförmedling, socialtjänst samt hälso- och sjukvård, behöver utvecklas ytterligare. Hela samhället har mycket att vinna på att de intagna friges till en situation som ger goda förutsättningar för ett liv utan kriminalitet. Ju längre en kriminell karriär har pågått desto svårare är det att bryta det kriminella mönstret. Därför är det särskilt angeläget att samhället vidtar kraftfulla åtgärder när unga är på väg att utveckla en kriminell livsstil. Återfallen bland unga som dömts till sluten ungdomsvård är oacceptabelt höga. av dem som friges från sluten ungdomsvård döms för nya brott . Det vill regeringen ändra på. Både den övergripande planeringen av verkställigheten och utslussningsarbetet behöver utvecklas för att minska risken för återfall i brott. Regeringen har därför skapat förutsättningar för att den dömde under verkställigheten mer aktivt ska förberedas för ett liv i frihet utan kriminalitet och droger. För att successivt kunna ge den dömde allt större frihet under kontrollerade former kan elektroniska hjälpmedel användas för att kontrollera var den dömde befinner sig vid vistelse utanför det särskilda ungdomshemmet. Tydligare reaktioner mot brott Regeringen har för avsikt att vidta ytterligare åtgärder för att stärka brottsbekämpningen. Det handlar både om att förstärka de brottsbekämpande myndigheternas insatser och om skärpningar i straffsystemet. Samhället måste i alla lägen tydligt markera att brott inte kan accepteras. Tydliga signaler från samhället är inte minst viktiga när unga personer är inblandade i brott. De sociala insatsgrupper som inrättas på olika platser i landet och kravet på att korta handläggningstiderna i ungdomsmål är en del i regeringens strävan att möta sådan brottslighet med tydliga och samordnade reaktioner. För att skärpa kraven på effektivitet i utredningsförfarandet hos polis och åklagare när personer är berörda kommer även en enhetlig tidsfrist för barn att utredas. Tidsfristen bör vara kort och oberoende av om den unge är misstänkt eller målsägande. Regeringen avser att låta kartlägga omfattningen av föräldrars deltagande vid rättsväsendets åtgärder mot deras barn, däribland vid rättegångar. Kartläggningen ska kunna användas som underlag för överväganden om eventuella åtgärder för att öka föräldrars deltagande. Domstolarnas arbete med ungdomsmål behöver också vidareutvecklas. Det handlar bland annat om att ta tillvara de erfarenheter av framgångsrika metoder för handläggning av ungdomsmål som finns runt om i landet, exempelvis fasta rättegångsdagar för ungdomsmål och särskild kansliorganisation. Regeringen ser vidare skäl att utreda om användningen av åtalsunderlåtelse för personer kan minska. Påföljderna för unga lagöverträdare behöver dessutom ses över. pågår en översyn av påföljdssystemet. I det sammanhanget utreds bland annat om det bör utvecklas nya inslag som kan vara särskilt lämpade för unga lagöverträdare. Vare sig unga gärningspersoner, offer, vittnen eller ungdomar i allmänhet, ska uppleva att samhället agerar otydligt när brott begås. från samhället behöver både komma snabbt och markera en allvarlig syn på brottsligheten. Det finns också ett behov av att intensifiera insatserna för unga vuxna som har kommit längre i sin brottslighet, inte minst när det är frågan om våldsbrott. Regeringen avser att vidta åtgärder för att snabba upp arbetet med utredning, lagföring och dom bland dessa. Kriminalvården planeras vidare få i uppdrag att förstärka det återfallsförebyggande arbetet bland de yngre personer som har begått allvarliga våldsbrott. Kriminalvårdens kontroll efter villkorlig frigivning behöver också förstärkas så att misskötsamhet kan mötas med tidiga reaktioner. Arbetet för att motverka den brottslighet som begås av livsstilskriminella personer behöver också skärpas. Uppdraget till att förstärka insatserna mot denna grupp är ett led i denna strävan. Kriminalvårdens uppdrag att förebygga återfall i brott är också av stor betydelse för att nå långsiktig framgång i detta arbete. Utöver att på olika sätt intensifiera myndigheternas brottsbekämpning krävs även straffskärpningar och andra lagändringar för att förstärka arbetet mot brottsligheten. Under förra mandatperioden genomfördes en av de största straffskärpningsreformerna någonsin när straffen för allvarliga våldsbrott höjdes. Reformen syftade till kraftiga höjningar av straffen för sådana brott. Regeringen kommer framöver att följa upp reformen för att försäkra sig om att den har fått avsedd effekt. Också i andra delar kan det finnas behov av skärpningar. Det gäller bland annat för att stärka skyddet för personer som drabbas av våld och trakasserier från närstående. Regeringen har gett i uppdrag att se över straffskalan för fridskränkningsbrotten och särskilt överväga en höjning av straffminimum. Också införandet av det nya brottet olaga förföljelse, som tar sikte på upprepad förföljelse av både närstående och andra, är ett led i arbetet för att förstärka detta skydd. Dessutom har straffmaximum för köp av sexuell tjänst höjts. Även kriminaliseringen av förberedelse till vissa brott som normalt begås vid organiserad brottslighet har utvidgats. Som tidigare nämnts bereder regeringen även förslagen års sexualbrottsutredning för att förstärka skyddet för personlig och sexuell integritet och sexuellt självbestämmande. Dessutom bereds förslagen i departementspromemorian Olovlig fotografering (Ds 2011:1) om att 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 kriminalisera integritetskränkande fotografering i vissa fall. Också förslagen års kameraövervakningsutredning om en ny lagstiftning om allmän kameraövervakning bereds. Regeringen avser även att förtydliga straffansvaret för grovt vapenbrott. Det kommer också att utredas hur reglerna för innehav av vapen kan skärpas. Regeringen avser också att överväga att ta bort rätten till automatiskt uppskov med verkställighet av ett fängelsestraff vid ansökan om nåd. Regeringen kommer fortlöpande att beakta behoven av ytterligare skärpningar av straffsystemet och andra behov av förändrad lagstiftning för att förbättra brottsbekämpningen. I budgetpropositionen avser regeringen att återkomma angående det fortsatta arbetet med att åstadkomma snabba, tydliga och konsekventa reaktioner på brott. En förbättrad informationsförsörjning inom rättsväsendet För att möta de utmaningar som rättsväsendet står inför krävs en mer ändamålsenlig informationsförsörjning. Arbetet med att utveckla rättsväsendets informationsförsörjning syftar till att införa ett elektroniskt informationsflöde i brottmålsprocessen. Målet med arbetet är en effektivare och mer kvalitativ ärendehantering samt förbättrad medborgarservice och ökad kunskap. Genom att ersätta det informationsutbytet mellan myndigheterna med ett elektroniskt informationsflöde möjliggörs stora effektivitetsvinster. Bland annat kommer avsevärt mindre tid att behöva läggas på registrering av uppgifter och på traditionell pappershantering. Ett elektroniskt informationsflöde mellan myndigheterna innebär dessutom att handläggningens kvalitet förbättras ytterligare. Eftersom uppgifter inte behöver registreras minskar antalet felkällor. Medborgarservicen stärks också genom att myndigheternas möjligheter att ge god service till enskilda underlättas och handläggningstiderna förkortas. Vidare skapas förutsättningar för e-tjänster för medborgarna, till exempel för parter i rättsprocessen att kunna följa sitt ärende genom rättskedjan. Ett elektroniskt informationsflöde i rättskedjan ger väsentligt förbättrade möjligheter att analysera informationen och kan därmed bidra till ny kunskap om brottsligheten och verksamhetsresultaten. Detta skapar i sin tur förbättrade förutsätt- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 ningar för brottsbekämpningen och för möjligheterna att bedöma effektiviteten av de åtgärder som vidtas. Arbetet leds av och samordnas på myndighetsnivå av Rådet för rättsväsendets informationsförsörjning.