prop · GZ031d37 · 2011-09-20 00:00:00 — Utifrån resultat i interna FoU-projekt och resultat från externa finansierade av SGU (se resultatdelen) har bl.a. geotermiprojekten i och samt i kunnat få modernt geologiskt underlag i samband med förstudier och projekteringsarbeten. I vissa fall har även kunskap framtagen inom FoU-verksamheten varit till stöd i samband med geologiska tvister i större infrastrukturprojekt som och Hallandsåstunneln. Resultaten från ett internt FoU-projekt om den kambriska sandstenen i södra har haft stor betydelse för en rapport om möjliga lagringsområden för koldioxid i djupa akvifärer. Pågående och avslutade malmgeologiska interna och externa forskningsprojekt i , såväl som i har signifikant bidragit till bättre förståelse av malmprovinsen . Viktig geologisk information från dessa projekt kan användas i uppbyggnaden av konceptuella modeller för områdena, som i sin tur är väsentliga för prospektering av djupt 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 liggande och för framtida försörjning av råmaterial. Att tre av myndighetens medarbetare blivit adjungerade som professorer vid universitet och högskola stärker på ett tydligt och bra sätt kontakterna mellan myndigheten och lärosätena. Det är regeringens bedömning att SGU:s stöd till universitet och högskolor har en positiv betydelse för den geovetenskapliga forskningen. Utvecklandet och användandet av nya kunskaper och metoder inom geologin tillfredställer på ett bra sätt samhällets behov och verkar för en hållbar utveckling. Utveckling av nya eller växande kunskapsbaserade företag är av grundläggande betydelse för konkurrenskraft. bedöms ha bidragit till att uppfylla detta , med god balans mellan olika insatser rörande såddfinansiering, affärsutveckling inklusive inkubatorer och verifiering. har tydligt uttryckt vikten av att fortsätta verka lokalt, regionalt och nationellt för att uppfylla ovan nämnda mål. Med anledning av att Innovationsbron AB:s såddfinansiering når en relativt liten andel kvinnor (se resultatdelen), ska bolaget utvärdera och senast i årsredovisningen för verksamhetsår 2011 redovisa om det finns särskilda hinder för kvinnors möjligheter att delta i den verksamhet som bolaget finansierar och hur bolaget avser att utveckla produkter och processer för att kvinnliga entreprenörer i ökad utsträckning ska kunna ta del av verksamheten. erbjuder såväl rådgivning som finansiering till enskilda innovatörer och befintliga företag. Kundundersökningar avseende verksamheten visar på hög nöjdhet, t.ex. kan av kunderna tänka sig att rekommendera till andra. Det är regeringens bedömning att innovationsverksamhet visar gott resultat och bidrar till att idéer kommersialiseras i nya eller befintliga företag, vilket i sin tur bidrar förnyelse och tillväxt i ekonomin. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 har måluppfyllelsen vad gäller PRV:s handläggningstider ytterligare förbättrats, trots att en neddragning av personalresurser skett jämfört med . har präglats av efterdyningar av den ekonomiska krisen, vilket bedöms starkt ha påverkat efterfrågan på patent . PRV har en mycket viktig roll på immaterialrättsområdet eftersom immateriella rättigheter är ett viktigt konkurrensmedel för svenskt näringsliv samt att kunskap och kännedom om detta ligger på låga nivåer i delar av näringslivet, främst hos SMF. PRV har en mycket viktig uppgift i att förbättra förståelsen av den roll som immaterialrätten har för värdeskapande, tillväxt och samhällsekonomisk effektivitet. PRV drabbades hårt av den ekonomiska krisen . Krisen sammanföll dessutom med ett antal andra omvärldshändelser som påverkade PRV:s ekonomi negativt. PRV agerade genom att öka ansträngningarna på marknadsföring för att hålla intäktsmassan uppe samt att minska kostnaderna i hela organisationen. En av de mest påtagliga åtgärderna var att minska personalresurserna med . Detta förändringsarbete har fortsatt . Merparten av de resultatförbättringar som måste genomföras ligger i ytterligare effektiviseringar och rationaliseringar av verksamheten. Den viktigaste frågan för PRV är hur myndigheten ska kunna uppnå en ekonomi i balans och att myndigheten därmed också ska kunna spela en fortsatt viktig roll på immaterialrättens område. Patentbesvärsrätten (PBR) prövar mål som i stor utsträckning kräver särskild kompetens på det tekniska området. Behovet av att domstolen kan upprätthålla sin specialistkompetens är stort. De regelverk som omgärdar PBR behöver uppdateras för att stå i överensstämmelse med de förändringar som skett i övrigt inom Domstolar vad gäller domstolens organisation och lönesättning av chef. Med anledning av detta och i syfte att kunna underlätta och effektivisera domstolens ärendehantering har regeringen påbörjat en översyn av domstolens organisation. Både beredningen och avgörandet av PBR:s mål fordrar numera större resurser . Domstolen har på flera sätt Många uppgifter i den rutinmässiga handläggningen har överlämnats till kansliet. En särskild beredningsorganisation med lagfarna föredragande har inrättats. It-funktionerna har fortlöpande utvecklats i syfte att stödja främst beredningsarbetet. Den huvudsakliga anledningen till att PBR inte nådde sitt mål vad gäller handläggningstider (se resultatdelen) är att PBR mer konsekvent än tidigare inriktat sig på att avgöra de äldsta målen som inkommit . Att PBR inte haft full bemanning av lagfarna ledamöter har också haft betydelse för handläggningstiden. Miljödriven näringslivsutveckling innehåller ett brett spektrum av möjligheter där företag kan använda såväl sitt interna miljöarbete som en produkts miljöpåverkan under produktionen eller den slutliga produkten eller tjänsten, som en affärsmöjlighet. Det sker en global omställning till ett mer resurseffektivt samhälle och ligger långt framme när det gäller att ställa om system och produktion. När det gäller att dra nytta av omställningen i form av kommersialisering och export finns det dock mer att göra. En slutsats från programmet Miljödrivna marknader (se resultatdelen) är att affärspotentialen på de miljödrivna marknaderna är betydligt bredare och större än traditionell miljöteknik. Programmet har visat ett stort behov hos framför allt små företag av att samverka med andra företag för att skapa ett gemensamt kunderbjudande genom att paketera en färdig systemlösning. Detta behov är särskilt tydligt inför en exportsatsning. Svenska företag har stor kunskap på ett flertal områden, t.ex. kring hållbar stadsutveckling och systemlösningar. Små och medelstora företag har sällan egna resurser att genomföra en grön omställning och det är därför bra att satsningarna anpassas för denna målgrupp. Företag i miljö- och energisektorn opererar på marknader som i stor utsträckning regleras och omregleras. De exponeras därför i stor utsträckning för ett högt risktagande vid investeringar. En förutsägbar och långsiktig politik underlättar privata investeringar. 3.5.3Ramvillkor för företag och konkurrens Goda ramvillkor för företag och företagande för att skapa tillväxt och sysselsättning Grunden för arbete, tillväxt och välfärd läggs via fri företagsamhet. Goda ramvillkor för företag och företagande är därför av central betydelse för utvecklingen i landet. Genom öppna marknader med väl fungerande konkurrens skapas förutsättningar för ett livskraftigt, innovativt och dynamiskt näringsliv som kan anpassa sig till nya förutsättningar. Med ramvillkor för företag och företagande avses generella system och regelverk som anger villkor och förutsättningar för att starta, driva och utveckla företag. Dessa villkor påverkar därför i hög grad företagens vardag och dess närmare utformning kan vara avgörande för centrala beslut i företagen om t.ex. investeringar, lokalisering och anställning. Det är därför viktigt med en så bred och tydlig förankring med näringslivet som möjligt. Genom kontakter och dialog med företag, olika näringslivsorganisationer och andra företrädare för näringslivet arbetar regeringen för att identifiera problem och hinder i lagstiftning och regelverk samt otydliga och administrativt betungande bestämmelser som motverkar ett gynnsamt och dynamiskt företagsklimat. Sådana förslag och probleminventeringar ligger senare till grund vid översyn av regelverk, både på nationell och internationell nivå, inom sådana områden som berör företag och företagande och bidrar även till att en helhetssyn kan upprätthållas. Syftet är att regelverken ska vara så enkla, tydliga och ändamålsenliga som möjligt inom det område regelverket avser att reglera. Ramvillkor är dock mer än bara rättsliga regelverk. Det kan även handla om administrativa system som företagen har att hantera i sin vardag för att t.ex. sköta betalningar och fakturering samt hantera blanketter och deklarationer. Det kan också handla om graden av offentlig kontroll och tillsyn över företagens verksamhet eller produktion. Möjligheten för företagen att få tillgång till information och service som krävs för verksamheten kan också i hög grad påverka förutsättningar att starta och 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Myndigheternas tillgänglighet och service har därför stor betydelse när det gäller att skapa goda ramvillkor för företag. Dessutom påverkar naturligtvis faktorer som omfattningen av det offentliga åtagandet, graden av statlig styrning och reglering samt hur stor del av marknaden som är öppen för konkurrens. Sådana system bör inte ge upphov till omotiverade administrativa bördor eller andra hinder för företagen, utan i stället i mesta möjliga mån utformas för att stödja och underlätta för företagen. Att främja sådana åtgärder är ytterligare ett viktigt led i regeringens arbete med att skapa goda ramvillkor för företag och företagande. Exempel på områden som har stor betydelse när det gäller ramvillkor för företag och företagande är skatterätt, arbetsrätt, associations- och bolagsrätt, handelsrätt, miljörätt, regler om finansiering samt ekonomisk redovisning och revision. Nedan följer ett urval av åtgärder som regeringen har vidtagit på områden som har stor betydelse för företag. Åtgärder för att skapa goda ramvillkor för företag och företagande Skattesystemets utformning har stor betydelse för incitamenten att starta och driva företag i . Genom goda skattemässiga villkor för företagande och investeringar i skapas tillväxt i hela landet, vilket tryggar sysselsättning och skapar välfärd. Regeringen tillsatte /2011 en företagsskattekommitté (dir. 2011:1) med uppdrag att se över företagsbeskattningen. Syftet är att beskattningen ska utformas så att företagande, investeringar och sysselsättning gynnas. Kommittén ska undersöka olika möjligheter att minska beskattningen av riskkapital i bolagssektorn och göra villkoren mer lika för finansiering med eget kapital respektive med lån. Kommittén ska också föreslå regeländringar för att skydda den svenska bolagsskattebasen i en allt mer globaliserad värld. Kommittén kommer att behandla flera skattefrågor som är viktiga för företagen bl.a. att få till stånd en konkurrenskraftig bolagsskatt och skatteincitament för forskning och utveckling samt för riskkapital. Regeringen tillsatte en utredning som ska se över möjligheten att införa ett system med skattelättnader för företag i särskilt utsatta områden, s.k. nystartszoner (dir. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Ett sådant system kan bidra till att minska utanförskapet och öka sysselsättningen i områden där bl.a. sysselsättningsgraden avsevärt understiger det nationella genomsnittet. Regeringen föreslår att mervärdesskattesatsen för restaurang- och cateringtjänster (exkl. alkohol) sänks från . Förslaget innebär att samma skattesats, , kommer att vara tillämplig på restaurang- och cateringtjänster som på livsmedel och rumsuthyrning i hotellrörelse. Förslaget förväntas leda till positiva effekter både på sysselsättningen och för företagen i form av minskade administrativa kostnader. Förslaget beräknas långsiktigt ge en positiv sysselsättningseffekt på 6 000 helårarbetskrafter, där den större delen kan hänföras till nyanställning inom restaurang- och cateringbranschen. De administrativa kostnaderna för företagen beräknas minska med i storleksordning genom förslaget, på grund av att företagen i betydligt högre utsträckning kan tillämpa en och samma skattesats. Eftersom många företag i restaurang- och cateringbranschen är små och medelstora företag är förslaget särskilt gynnsamt för sådana företag. finns bestämmelser om skatteförfarandet utspridda i många olika lagar, t.ex. i taxeringslagen (1990:324) och i skattebetalningslagen (1997:483). Regeringen beslutade att överlämna proposition 2010/11:165 till med ett förslag till en ny samlad skatteförfarandelag. Med en lag blir regelverket lättare att överblicka och tillämpa. Dubbelregleringar försvinner och onödiga begrepp tas bort. Obefogade skillnader i sak mellan bestämmelser i samma ämne försvinner också. Detta bidrar till att den administrativa kostnaden för att sätta sig in i regelverket minskar betydligt för företag, andra enskilda, domstolar och andra myndigheter samt till att stärka de skattskyldigas ställning. Regeringen lämnar flera viktiga förslag för att minska de administrativa kostnaderna och för att stärka rättssäkerheten för de skatteskyldiga. Bland förslagen kan nämnas att t.ex. dagens regler för F-skatt ska bli enklare samt att juridiska personer, förutom dödsbon, ska kunna lämna deklaration . Regeringen föreslår också att alla deklarationsskyldiga ska kunna använda deklarationsombud, för både skattedeklarationer Den nya lagen föreslås träda i kraft . Miljölagstiftningen skapar förutsättningar och villkor för att etablera, driva och utveckla företag i ett flertal branscher samt karaktäriseras av en hög förändringstakt genom nytillkommande lagstiftning eller förändring av existerande regler. Det är därför viktigt med ett tydligt regelverk som är enkelt att tillämpa både för företag och myndigheter. beslutades om att tillsätta en utredning om Reglering av industriutsläpp (dir. 2010:11), som ska föreslå hur direktivet om industriutsläpp ska genomföras i svensk rätt. Utgångspunkten är att det är viktigt att skapa ett tydligt och enkelt regelverk, genom bland annat ett effektivt system för omprövning av miljöfarliga verksamheter. Uppdraget ska redovisas . Avfallslagstiftningen berör ett stort antal företag och näringslivet har framfört synpunkter på att reglerna behöver förenklas och tydliggöras. EU:s nya ramdirektiv för avfall (2008/98/EG) utgör en viktig grund för avfallslagstiftningen och i propositionen om Nedskräpning (prop. 2010/11:125, bet. 2010/11:MJU24, rskr. 2010/11:276) föreslås förändringar i svensk rätt som krävs för att genomföra direktivet. Vidare har regeringen beslutat om att tillsätta en särskild utredare för att göra en översyn av avfallsområdet (dir. 2011:66). Översynen ska ta sin utgångspunkt i att avfallshanteringen ska ske på ett resurseffektivt och miljömässigt sätt, vara effektiv för samhället och enkel för konsumenter och andra användargrupper. Uppdraget ska redovisas . De associationsrättsliga regelverken är liksom regelverken gällande ekonomisk redovisning och revision av stor betydelse för företagen. Det är därför viktigt att regelverken är ändamålsenliga, tydliga och enkla att tillämpa. trädde en ändring i aktiebolagslagen (2005:551) i kraft som innebar att gränsen för lägsta tillåtna aktiekapital för privata aktiebolag sänktes från till (prop. 2009/10:61, bet. 2009/10:CU12, rskr. 2009/10:188). Ändringen syftade till att göra aktiebolagsformen mer tillgänglig och därmed främja företagande, särskilt inom tjänstesektorn. I lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. finns regler gällande formerna för näringsverksamhet som bedrivs i av utländska företag och utomlands bosatta svenska eller utländska medborgare. Ytterligare bestämmelser finns i förordningen (1992:308) om utländsk näringsverksamhet i . har ändringar genomförts i filiallagstiftningen, bl.a. syftande till att förenkla regelverket så att bestämmelser om filialer ska stå i bättre överensstämmelse med vad som gäller för andra associationsformer, främst aktiebolag (prop. 2010/11:87, bet. 2010/11:NU19, rskr 2010/11:270). trädde nya regler i aktiebolagslagen om revision av små privata aktiebolag i kraft (prop. 2009/10:204, bet. 2009/10:CU28, rskr. 2009/10:368). Små privata bolag får efter lagändringen välja om de ska ha en revisor eller inte. Syftet med reformen är att aktiebolagen så långt som möjligt ska få avgöra vilka tjänster de behöver för sin verksamhet. Sammantaget uppgår den möjliga kostnadsbesparingen för berörda företag till nästan . trädde vissa ändringar, i bl.a. årsredovisningslagen (1995:1554) och bokföringslagen (1999:1078), i kraft som innebar att reglerna om årsredovisning, årsbokslut, löpande bokföring och arkivering blev enklare (prop. 2009/10:235, bet. 2010/11:CU3, rskr 2010/11:39). Ändringarna syftade till att förenkla för företagen och sänka företagens administrativa kostnader. På det associationsrättsliga området bereds förslag till en ny modernare föreningslag (SOU 2009:37 och SOU 2010:90) och förslag till ytterligare förenklingar av aktiebolagsrätten (SOU 2009:34). och rådets direktiv (2011/7/EU) av om bekämpande av sena betalningar vid handelstransaktioner är en omarbetning av direktivet (00/35/EG) om bekämpande av sena betalningar vid handelstransaktioner, som har genomförts i svensk rätt (prop. 2001/02:132). Direktivet syftar till att komma åt sena betalningar vid handelstransaktioner och att främja särskilt de små och medelstora företagens konkurrenskraft. Det framhålls att sena betalningar vid handelstransaktioner är ett allmänt problem för företag i . Direktivet innehåller nya bestämmelser om bl.a. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 ränta vid sen betalning, betalningstider, betalningsplaner för avbetalning, ersättning vid sen betalning och verkan av vissa betalningsvillkor. Medlemsstaterna ska ha genomfört direktivet . Regeringen beslutade i kommittédirektiv (dir. 2011:30) att en särskild utredare ska föreslå hur det nya direktivet ska genomföras i svensk rätt. Konkurrens ett viktigt medel Konkurrens är ett viktigt medel för tillväxt och ökad sysselsättning. Genom ökad konkurrens ökar effektiviteten, produktiviteten och konkurrenskraften hos företagen. Öppna och väl fungerande marknader skapar förutsättningar för fler och växande företag där kreativitet, nytänkande och kommersialisering av nya affärsmöjligheter stimuleras. En effektiv konkurrens kommer konsumenterna till del genom lägre priser, högre kvalitet på produkter och ökade valmöjligheter. Samhällsekonomiska effekter uppnås när fler innovativa företag i konkurrens kan utveckla nya produkter och tjänster vilket skapar nya branscher med ökad sysselsättning och ekonomisk tillväxt. Moderna regler på konkurrensområdet Moderna och tydliga regelverk är en förutsättning för att undanröja hinder för en effektiv konkurrens och för att kunna skapa väl fungerande marknader. Konkurrenslagstiftningen är av central betydelse för att uppnå detta. För att avhålla företag från att begå överträdelser måste tillsynen kunna bedrivas effektivt. Förfarandereglerna måste vara utformade så att såväl myndighetens förfarande som domstolsprocesserna kan bedrivas snabbt, effektivt och rättssäkert. Konkurrensreglerna måste också innehålla tillräckliga sanktionsmöjligheter. En stor del av konkurrenslagstiftningen utgör en anpassning till motsvarande regler inom EU- rätten. Det är ofta eftersträvansvärt att det råder rättslikhet i materiellt hänseende mellan nationella och EU-rättsliga konkurrensregler. Det underlättar och minskar kostnaderna när företagen ska etablera sig eller konkurrerar på olika geografiska marknader. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 I vissa fall kan det vara aktuellt att införa särskilda sektorsspecifika regleringar för att komma till rätta med specifika problem på en marknad och öka möjligheterna till marknadstillträde. Så har skett exempelvis inom området för elektronisk kommunikation. Även andra lagregler kan behöva anpassas för att inte skapa inträdeshinder för nya aktörer som vill etablera sig på en marknad. Det gäller särskilt för marknader som omregleras eller öppnas upp. trädde lagen (2010:1350) om uppgiftsskyldighet i fråga om marknads- och konkurrensförhållanden i kraft. Den ersätter lagen (1956:245) om uppgiftsskyldighet rörande pris- och konkurrensförhållanden som gällt i princip oförändrad . Den nya lagen syftar till att lättare tillgodose behov av uppgifter om konkurrens- och marknadsförhållanden som har för att främja en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet samt en effektiv offentlig upphandling. Lagen ska inte tillämpas vid utredning i enskilda ärenden enligt konkurrenslagen (2008:579) eller upphandlingslagstiftningen. Det har även gjorts anpassningar till revideringar i gruppundantagsförordningar. Ikraftträdande har skett av ändringar i lagen (2008:585) om gruppundantag för vissa konkurrensbegränsande avtal inom försäkringssektorn, lagen (2008:581) om gruppundantag för vertikala konkurrensbegränsande avtal, lagen (2008:584) om vertikala konkurrensbegräsande avtal inom motorfordonssektorn, lagen (2008:582) om gruppundantag för konkurrensbegränsande specialiseringsavtal och lagen (2008:583) om gruppundantag för konkurrensbegränsande avtal om forskning och utveckling. Härigenom kommer samma materiella regler att gälla för bedömningen av konkurrensbegränsande avtal oavsett om svensk eller EU:s konkurrensrätt är tillämplig i det enskilda fallet. En effektiv tillsyn är en förutsättning för konkurrensreglernas genomslag. är generell tillsynsmyndighet inom konkurrensområdet. Att tillsynen bedrivs effektivt även av andra myndigheter som har ansvar för särskilda sektorer är av stor betydelse för tillskapandet av en effektiv konkurrens. inriktar sina resurser främst på lagtillämpning och fortsatt kartellbekämpning. Prioriterat är även att ingripa mot privata och offentliga aktörer som missbrukar sin dominerande ställning på marknaden. har särskilda insatser gjorts inom sektorerna energi, transporter, elektronisk kommunikation, livsmedel och apoteksmarknaden. Inom tillsynen av den offentliga upphandlingen har införandet av rättsmedel och att komma till rätta med otillåten direktupphandling varit en högt prioriterad uppgift. fattade 162 beslut med tillämpning av konkurrenslagen (2008:579) eller artiklarna 101 och 102 i EUF- fördraget. 58 beslut rörde företagskoncentrationer och 32 beslut rörde ärenden om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet. fattade 42 tillsynsbeslut med tillämpning av upphandlingslagarna. I sin tillsyn enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV) fattade verket fyra tillsynsbeslut. beslutade att ge in två stämningsansökningar. Den ena rör ett misstänkt konkurrensbegränsande samarbete i samband med anbudsgivning i offentliga upphandlingar av däck och däckservice. Den andra rör ett misstänkt prissamarbete och uppdelning av marknader mellan företag som säljer paketresor med buss. lämnade även in fem yttranden till kammarrätter som begärt synpunkter i pågående upphandlingsmål. har lämnat in fyra stämningsansökningar om utdömande av upphandlingsskadeavgift. Tre rör fråga om otillåten direktupphandling inom byggområdet och en rör upphandling av biljetthanteringssystem inom länstrafik. Ärendena som tar till domstol är de första efter att den nya sanktionen upphandlingsskadeavgift infördes . har lämnat in tre stämningsansökningar med stöd av de nya reglerna i konkurrenslagen om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet. Stämningsansökningarna rör utbildningsverksamhet inom räddningstjänsten, busslinjeverksamhet och bredbandsleveranser. ligger ytterligare ett mål i . I mål rörande missbruk av dominerande ställning på marknaden för återförsäljarprodukter för ADSL meddelade förhandsavgörande efter att detta begärts av 2009. har beslutat om åläggande förenat med vite i två fall.