prop · GZ031d20 · 2011-09-20 00:00:00 — Den genomsnittliga vistelsetiden i mottagande för dem som har lämnat mottagandet minskade 2009 2010. En bidragande orsak till att vistelsetiden minskat var den höga andelen uppenbart ogrundade asylansökningar som inkom 2010 efter den införda viseringsfriheten för vissa medborgare på västra . Som tidigare nämnts sökte cirka 8 800 personer från västra asyl 2010. Drygt 4 700 av dessa lämnade mottagandet och reste hem självmant utan att ärendet behövde prövas av samtliga instanser. Beslut om avvisning måste fattas . prioriterade att avgöra denna typ av ärenden framför att avgöra äldre ärenden för vilka det inte finns denna tidsgräns. Denna prioritering i sig ledde också till kortare vistelser för dem som lämnade mottagande. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 En annan orsak till förkortade vistelsetider för utflyttade , var att av de somaliska medborgarna som fick sina ärenden prövade i sak (ansökningar som ska prövas av annat EU-land enligt Dublinförordningen och avskrivna exkluderade) beviljades uppehållstillstånd i första instans. var den andelen . Vidare har myndigheten aktivt arbetat med att ställa om organisationen till ett nytt arbetssätt i prövningsprocesserna för att förkorta handläggnings- och vistelsetider och det har gett effekt. pågår såväl inom myndigheten som myndighetsövergripande utvecklingsarbeten i syfte att nå en så effektiv asylprocess som möjligt. I detta arbete är även migrationsdomstolarna, Migrationsöverdomstolen, polisen, Kriminalvården (avseende transporttjänsten), Arbetsförmedlingen, länsstyrelserna, kommuner och landsting viktiga aktörer för att förkorta vistelsetiderna. En utlänning som fått ett avvisnings- eller utvisningsbeslut ska lämna landet efter det att avvisningsbeslutet har vunnit laga kraft respektive efter att utvisningsbeslutet vunnit laga kraft. Av de personer som återvände självmant gjorde en högre andel det inom lagstadgad tid 2010 jämfört med . Andelen som återvände ökade också från till . Det beror i huvudsak på att fler personer än tidigare återvände efter beslut om avvisning med omedelbar verkställighet (personer från västra ), än efter en dom i migrationsdomstolen. Om den som ska avvisas eller utvisas håller sig undan eller inte kan anträffas utan polismyndighetens medverkan eller om det behövs tvång får lämna över ett verkställighetsärende till polisen. har andelen personer som återvänt med tvång ökat. De genomsnittliga handläggningstiderna för personer som har bosatts efter beslut om uppehållstillstånd har ökat i jämförelse med 2009. Andelen personer som lämnade mottagandet och som kommunplacerades var jämfört 2009. Det berodde i första hand på att handläggningstiderna i första instans har förkortats. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 2.9 Kostnader inom asylprocessen 20082010 1:4 Domstolsprövning i utlän- 1:6 Offentligt biträde i utlän- 1:7 Utresor för avvisade och Kostnaderna relaterade till asylprocessen på förvaltningsanslag ökade i förhållande till 2009. sökte fler personer asyl i . Den största förändringen jämfört med året innan är att kostnaderna för ersättningar och bostadskostnader ökade . Den huvudsakliga förklaringen är att kostnaderna för ensamkommande barns boende successivt har ökat . Trots att migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen avgjorde färre asylmål blev kostnaderna för domstolsprövningen högre. Däremot minskade kostnaderna för nämndemän och sakkunniga som anlitas i utlänningsmål samt de klagandes resor till förhandlingar i sådana mål för vid domstolsprövning, som en följd av att andelen mål som endast föregicks av ett skriftligt förfarande har ökat. Med en högre andel uppenbart ogrundade ansökningar jämfört med året innan minskade kostnader för offentliga biträden i utlänningsärenden. Kostnaderna för utresor för avvisade och utvisade ökade både på grund av att fler personer återvände och till följd av att resorna för de som återvände med tvång har blivit dyrare. Målet var att beslut i asylärenden skulle fattas efter det att ansökan Beslut i ärenden som rör ensamkommande barn samt i ärenden där sakprövning ska ske i annat land enligt Dublinförordningen, skulle fattas från det att ansökan kommit in. Tabell 2.10 Antal ansökningar och tider i asylprövningen vid 20082010 årets slut, varav - antal äldre än sex - andel äldre än sex avgjorde 31 250 asylärenden. Av dessa avgjordes av ärendena inom målet jämfört 2009. Drygt hälften av ärendena avgjordes . De två huvudsakliga orsakerna till det är att det nya arbetssättet Kortare väntan har lett till önskad effekt och att andelen beslut om avvisning med omedelbar verkställighet var så hög jämfört med året innan. Den genomsnittliga handläggningstiden för avgjorda ärenden, exklusive ensamkommande barn, asylärenden som avgjordes genom hänvisning till annat land enligt Dublinförordningen och uppenbart ogrundade asylansökningar, var 2010. Av dessa avgjordes . Diagram 2.2 Öppna asylärenden efter handläggningstid 290-271 270-241 240-211 210-181 180-151 751> 750-541 540-366 365-291 Antalet öppna ärenden ökade något jämfört med och uppgick till cirka 11 400 varav nära 3 000 ärenden var äldre än . Skälet till ökningen av andelen öppna ärenden äldre än var i första hand att fick prioritera att handlägga ett stort antal uppenbart ogrundade ansökningar från västra , framför äldre ärenden. Det främsta skälet till denna prioritering är att utlänningslagen anger att avvisningsbeslut ska fattas från den första ansökan om uppehållstillstånd. avgjordes 14 821 ärenden varav . Antalet öppna ärenden minskade från 11 417 till 9 191. Andelen beviljade asylansökningar i första instans förändrades bara marginellt i förhållande till föregående år, från 2010. Om ansökningar som ska prövas av annat land enligt Dublinförordningen och avskrivna ärenden exkluderas, var andelen bifall 2010, vilket motsvarar andelen 2009. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 2.11 Asylärenden avseende ensamkommande barn 20082010 Antal avgjorda ärenden, varav - antal äldre än - andel äldre än Antalet ensamkommande barn som söker asyl i har fortsatt att öka. Vid utgången av 2010 fanns 1 243 öppna asylärenden som rörde ensamkommande barn, varav var äldre än . Den genomsnittliga handläggningstiden för avgjorda asylärenden avseende ensamkommande barn var 2010. anger bl.a. svårigheten att fastställa den sökandes identitet och ålder som orsak till att handläggningstiderna översteg målet . Vidare hade inte arbetssättet inom Kortare väntan börjat tillämpas när det gäller denna typ av ärenden. Det sker dock 2011. Mot den bakgrunden räknar med att klara målet om tre månaders handläggningstid i de asylärenden rörande ensamkommande barn som inkommer efter första kvartalet 2011. Av de asylärenden som avgjordes 2010 hänvisades 3 932 till sakprövning i annat land enligt Dublinförordningen, vilket kan jämföras med 3 604 . är det land som till vilket flest Dublinärenden överförts från följt av bl.a. och . Den genomsnittliga handläggningstiden för dessa ärenden ökade 2009 2010. Sammantaget utgjorde ärenden som handlades enligt Dublinförordningen av samtliga avgjorda asylärenden, vilket var ungefär samma andel som 2009. accepterade att återta 1 827 och överta 128 asylsökande från andra medlemsstater. De medlemsstater som främst begärde att skulle återta eller överta 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 asylsökande var , , , , och . Uppenbart ogrundade ansökningar m.m. Om det är uppenbart att den asylsökande inte har skyddsbehov eller andra skäl att beviljas uppehållstillstånd i , kan beslut fattas om avvisning med omedelbar verkställighet. Uppenbart ogrundade ansökningar prioriteras vid asylprövningen i samband med den tidiga sortering av ärenden som genomför redan när en person ansöker om asyl. Ett av skälen till denna prioritering är att utlänningslagen anger att ett avvisningsbeslut ska fattas från den första ansökan om uppehållstillstånd. fattade 5 065 beslut om avvisning med omedelbar verkställighet till hemlandet och 31 beslut om avvisning med omedelbar verkställighet till första asylland eller säkert tredjeland. Anledningen till den stora ökningen av beslut om avvisning med omedelbar avvisning till hemlandet var det stora antalet asylsökande från västra med uppenbart ogrundade ansökningar. var det 1 233 respektive 53 ansökningar som bedömdes vara uppenbart ogrundade eller där det fanns ett säkert tredje land. Handläggningstiden var jämfört 2009. Denna kategori av ärenden utgjorde av samtliga avgjorda asylärenden jämfört . Tabell 2.12 Produktivitetsutveckling Antal ärenden per årsarbetare 20082010 Förändring i procent jämfört Produktiviteten mätt som antalet avgjorda ärenden per årsarbetskraft ökade 2010 . Den högre produktiviteten förklaras i första hand av att andelen uppenbart ogrundade ansökningar bland de avgjorda ärendena var högre än normalt. Dessa ärenden är av flera anledningar mindre resurskrävande att avgöra. Tabell 2.13 Kostnad för prövning av asylansökningar 20082010 Utgift/kostnad för prövning av - kostnader för offentligt Utgift/kostnad per avgjort grundärende (tkr) 1:1 Kostnaden per avgjort ärende på anslaget 1:1 minskade i förhållande till 2009, dvs. med mer än vad produktiviteten ökade. Bland annat har myndigheten genom aktivt stöd i ärendehandläggningen i kombination med god landinformation och förtydliganden gällande praxis kunnat medverka till att ärendena relativt sett kunnat avgöras med en mindre arbetsinsats i förhållande till . Om kostnaderna för offentligt biträde räknas in i beräkningarna av styckkostnaden var minskningen ännu större eftersom offentligt biträde inte förordnas i samband med uppenbart ogrundade ansökningar. ska på uppdrag av regeringen vidta åtgärder för att genom vidarebosättning i erbjuda skydd för flyktingar och andra skyddsbehövande. beviljar uppehållstillstånd till utlänningar för vidarebosättning antingen efter delegationsresa eller dossieruttagning efter framställan från UNHCR. gjorde delegationsresor till , och . organiserar resorna till för de personer som vidarebosätts. Regeringen anvisade i regleringsbrevet medel för överföring och mottagande av 1 900 personer. Tabell 2.14 Mål och antalet faktiskt överförda flyktingar 20082010 överfördes 1 799 personer, vilket innebär att målet i det närmaste uppnåddes. Kostnaden för vidarebosättning var i princip samma som föregående år. När det gäller kostnaden per överförd person ökade den dock med . överförde färre personer i jämförelse med 2009. Skälen till detta var bl.a. svårigheter att få utresetillstånd, inställda flygresor och sjukdom. av de överförda personerna var somalier, eritreaner, afghaner, irakier och statslösa palestinier. var kvinnor och män. Av dessa var under , varav fyra barn saknade legal vårdnadshavare. påbörjade ett arbete med att effektivisera asylprocessen i syfte att bl.a. förkorta vistelsetiderna i mottagande. Det nya arbetssättet benämns Kortare väntan och omfattar de delar av asylprocessen som ansvarar för. Syftet är att ytterligare stärka rättsäkerheten, vilket bl.a. innebär att de asylsökande ska behandlas lika, och att de ska få snabba och rättsligt förutsägbara beslut. Ett av interna mål är att ingen asylsökande ska behöva vänta mer än på beslut från . Till grund för det nya arbetssättet ligger den s.k. lean-metodiken vilket innebär att väntetiden förkortas genom att onödiga ledtider elimineras. Vid utgången av 2010 var det nya arbetssättet infört vid samtliga asylenheter, med undantag för enheter som avarbetade överbalansen av gamla asylärenden. Sedan det nya arbetssättet infördes och fram har närmare 26 000 asylansökningar avgjorts enligt det nya arbetssättet. Införandet av det nya arbetssättet bidrog till att handläggningstiderna sammantaget kunde minskas. Identitetshandlingar underlättar samtliga moment i asylprocessen. Att den enskilde saknar id-handlingar påverkar bedömningen av de uppgifter som lämnats i samband med asylansökan och är ett problem när det gäller bedömningen av skyddsbehov. Avsaknad av id-handlingar leder även till förlängda handläggningstider, inte minst i samband med verkställighet av avvisnings- eller utvisningsbeslut, då det angivna hemlandet kan vägra att ta emot den enskilde. i processen tillkommer de krav på identitetshandlingar som krävs för att 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 bli folkbokförd samt vid ansökan om svenskt medborgarskap. var det av de asylsökande som uppvisade en passhandling vid ansökningstillfället jämfört 2009. Hur stor denna andel är varierar mellan olika medborgarskap. Exempelvis har få sökande från möjlighet att få godkända id-handlingar, i frånvaro av en fungerande stat. Däremot hade majoriteten av de serbiska asylsökande 2010 id-handlingar. har fortsatt att utveckla arbetet med att säkerställa godtagbara identitetsuppgifter. Bland annat har myndigheten utvecklat rutinerna för samtalet med den sökande om dennes identitet och för granskningen av identitetshandlingar. Samverkan har skett med polisen, inom ramen för ett gemensamt projekt för att effektivisera verkställighetsarbetet. Även införandet av elektroniskt ärendehanteringssystem och det europeiska viseringsinformationssystemet (VIS) kommer att kunna påverka identitetsarbetet och förväntas ge effekt . I brist på id-handlingar ökar vikten av att kunna få information om den sökandes identitet och rörelsemönster genom fingeravtryck. Genom en förbättrad metod har kvaliteten på fingeravtrycken bl.a. medverkat till att av tidigare underkända fingeravtryck kunnat påträffas i databasen . Härigenom har fler ärenden kunnat handläggas enligt Dublinförordningen med lägre kostnader för prövning och mottagande som följd. Asylsökande barn har, oavsett om de kommer med sin familj eller utan legal vårdnadshavare, rätt till en individuell prövning av sina asylskäl. I ärenden som rör barn ska alltid ta hänsyn till barnets bästa. har 2010 vidareutvecklat material om att utreda barns asylskäl och verkat för att förbättra den barnspecifika landinformationen. Den information som riktas till asylsökande barn och vuxna som finns runt barnet har förbättrats och ett informationsmaterial som riktar sig direkt till barnet har tagits fram. Barnkonsekvensanalyser är en metod för att säkerställa barnets bästa i asylprocessen. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 har arbetat med att utveckla och förbättra tillämpningen av barnkonsekvensanalyser. Myndigheten har tagit fram modeller för hur konsekvensanalyser ska användas både inom mottagandet och inom prövningen. översyn av arbetet med asylsökande barn har resulterat i en handlingsplan med åtgärder inom olika områden. I samarbete med har också en barnpolicy tagits fram, med syfte att säkerställa att barnets rätt ska beaktas i alla delar av verksamheten. Överklagande och omprövning av beslut om avvisning eller utvisning i asylärenden Utgångspunkten var att ställningstagande till omprövning skulle ske inom från att ett överklagande hade lämnats in. Tabell 2.15 omprövning av överklagade beslut i asylärenden 20082010 till omprövning, varav som genomfördes inom en Antalet inkomna överklaganden minskade jämfört med föregående år och andelen ställningstaganden som genomfördes inom ökade från till . De förkortade handläggningstiderna kan förklaras med att omprövningarna numera i stor omfattning genomförs av de enheter som fattat beslut i grundärendet, i stället för som tidigare av förvaltningsprocessenheter. medverkar till praxisbildning genom att överklaga migrationsdomstolarnas domar. överklagade migrationsdomstolarnas domar i 336 fall och prövningstillstånd beviljades i 49 fall. 2010 bl.a. prövat frågan om kravet på pass och klarlagd identitet i ärenden om uppehållstillstånd. Vidare har Migrationsöverdomstolen beslutat att ska göra ett undantag från huvudregeln i Dublinförordningen och pröva asylärenden som det enligt förordningen ankommit på att pröva. Med migrationsmål avses främst avlägsnandemål, verkställighetsmål, mål om uppehållstillstånd utan samband med avvisning eller utvisning samt mål om svenskt medborgarskap. Se närmare beskrivning av migrationsdomstolarnas arbete med avlägsnandemål nedan. Hos motsvarar ett ärende en person. I migrationsdomstolarna kan det förekomma flera personer per mål. Det går därför inte att jämföra antalet ärenden med antalet mål. Målet för migrationsdomstolarna var att medianåldern för avgjorda migrationsmål inte borde överstiga . inkom totalt 23 573 migrationsmål, vilket var en ökning jämfört med . Migrationsdomstolarna avgjorde sammanlagt 23 842 migrationsmål. Medianåldern för avgjorda migrationsmål minskade med 2010 jämfört med . uppnådde migrationsdomstolen i verksamhetsmålet men inte de andra två migrationsdomstolarna. Förvaltningskostnaderna för domstolsprövningen av utlänningsärenden uppgick till och utgifterna för offentligt biträde, tolk m.m. uppgick till . Avlägsnandemål innefattar ett beslut om avvisning eller utvisning som i av fallen rör asylsökande vars ansökningar har avslagits och där avvisnings- eller utvisningsbeslut meddelats. Målet för migrationsdomstolarna var att medianåldern för avgjorda avlägsnandemål inte borde överstiga . Tabell 2.16 Migrationsdomstolarna, inkomna och avgjorda avlägsnandemål 20082010 avlägsnandemål (månader) 1 Ett inkommet mål motsvarar i genomsnitt ca 1,3 överklagade beslut om avvisning eller utvisning. inkom cirka 10 200 avlägsnandemål, vilket är en minskning jämfört med föregående år. Migrationsdomstolarna avgjorde också färre avlägsnandemål. Den genomsnittliga handläggningstiden för avlägsnandemål var . Av avlägsnandemålen avgjordes . Medianåldern var 6,0 månader. Målet om att medianåldern för avgjorda avlägsnandemål inte borde överstiga uppnåddes därmed inte. Målet för Migrationsöverdomstolen var att medianåldern för avgjorda migrationsmål inte borde överstiga . I princip kräver alla migrationsmål prövningsstillstånd i Migrationsöverdomstolen. inkom 10 786 migrationsmål, varav 7 133 avlägsnandemål. Antalet inkomna migrationsmål minskade 2010 jämfört med . Av de olika måltyperna har inkomna avlägsnandemål minskat och mål om uppehållstillstånd utan samband med avvisning eller utvisning ökat . Antalet avgjorda mål ökade med en procent 2010. Avgjorda avlägsnandemål minskade och mål om uppehållstillstånd utan samband med avvisning eller utvisning ökade . Av de avgjorda målen beviljades prövningstillstånd i 80 mål, varav 38 avlägsnandemål. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 2.17 Migrationsöverdomstolen, inkomna och avgjorda mål 20082010 Andel avlägsnandemål inom 2 Medianåldern 2010 för avgjorda migrationsmål var , vilket var en förbättring med 0,1 månader jämfört med . Migrationsöverdomstolen uppnådde målet om att medianåldern för avgjorda migrationsmål inte borde överstiga . När det gäller mål om uppehållstillstånd utan samband med avvisning eller utvisning, se vidare under avsnittet Arbete, besök och bosättning, domstolsprövning. har enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. ett huvudansvar för mottagandet av asylsökande från det att ansökan om asyl lämnas in till dess att personen tas emot i en kommun, om uppehållstillstånd har beviljats, alternativt lämnar landet vid avslagsbeslut. Detta gäller under förutsättning att personen inte håller sig undan verkställighet av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut. prövar behovet av dagersättning och särskilt bidrag till den asylsökande. Därutöver ansvarar för att erbjuda den asylsökande s.k. organiserad sysselsättning som inkluderar framför allt introduktionsutbildning, praktik och svenskundervisning samt att bistå vid bosättning eller återvändande. arbetar för att säkerställa att de asylsökande erbjuds värdiga levnadsvillkor asylansökan prövas. Vidare ges information om de asylsökandes rättigheter och skyldigheter. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Vissa insatser inom mottagandet av asylsökande åligger kommuner och landsting. Exempelvis ansvarar kommunerna för förskola, skola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet för asylsökande barn samt vissa insatser enligt socialtjänstlagen. Landstingen ansvarar för hälso- och sjukvård för asylsökande m.fl. enligt lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. Statlig ersättning lämnas till kommuner och landsting. trädde lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare i kraft. De personer som omfattas av lagen är flyktingar, andra skyddsbehövande med uppehållstillstånd m.fl. Även anhöriga i åldern till dem som har ansökt om uppehållstillstånd från det att anknytningspersonen först togs emot i en kommun omfattas. Nyanlända i åldern 18 omfattas om de saknar föräldrar i . , Arbetsförmedlingen och länsstyrelserna har till följd av lagen fått förändrade eller nya ansvarsområden. Ansvaret för att teckna överenskommelser med kommunerna om mottagande av flyktingar och andra skyddsbehövande samt anhöriga gick över från till länsstyrelserna. ansvarade för att ordna boende för personer som beviljats uppehållstillstånd och som inte kunde ordna det på egen hand. ansvarar Arbetsförmedlingen för bosättning av de personer som har rätt till en etableringsplan. har uppgiften att anvisa bosättning i en kommun för personer som vidarebosätts och för de personer som inte får en etableringsplan. Därutöver ska kartlägga de asylsökandes yrkes- och utbildningsbakgrund samt förmedla information om det svenska arbetslivet. Mottagande av asylsökande ensamkommande barn ansvarar kommunerna för mottagandet av asylsökande ensamkommande barn, vilket bl.a. innebär att kommunerna ska ombesörja deras boende och omvårdnad. kommelser med kommunerna om mottagande av barnen. Det har kommit fler ensamkommande barn till än vad som beräknades inför reformens genomförande. I samband med reformen gjordes bedömningen att cirka 400 ensamkommande barn skulle söka asyl . uppgick denna grupp sökande till närmare 2 400, dvs. sex gånger högre. Regeringen tillkallade en särskild koordinator för ensamkommande barn i syfte att snabbt öka antalet platser i kommunerna. Som ett resultat av koordinatorns insatser kunde ingå överenskommelser om drygt 600 platser för asylsökande ensamkommande barn och ensamkommande barn med uppehållstillstånd. Det råder dock fortsatt brist på platser i kommunerna. Regeringen aviserade i budgetpropositionen att den avsåg att följa upp genomförandet av reform om ökat kommunalt ansvar för mottagandet av ensamkommande barn. En översyn av mottagandet av asylsökande ensamkommande barn (dir. 2011:9), samt en översyn av ersättningssystemet för mottagande av ensamkommande barn (Ju 2011:B) har initierats och beräknas att slutföras . Vidare har länsstyrelserna givits i uppdrag att under ledning av verka för att det finns beredskap och kapacitet att ta emot asylsökande ensamkommande barn och ensamkommande barn som har beviljats uppehållstillstånd. har över hälften av de asylsökande ordnat sitt boende på egen hand. bröts trenden och andelen personer som valde att bo i boenden anordnade av ökade till jämfört med 2009. Generellt sett är eget boende vanligast bland sökande utan medföljande familj och bland sökande med förhållandevis många landsmän i . De personer från som sökte asyl i hade, jämfört med andra grupper av sökande, i högre omfattning fler familjemedlemmar med sig i samband med ansökan. Merparten av dessa valde att bo i anläggningsboende. den främsta orsaken till ökningen av andelen personer i anläggningsboende 2010. Beläggningsgraden i anläggningsboenden varierade 2010 mellan . Behovet av platser i anläggningsboenden varierade mer än vanligt 2010 till följd av att antalet asylsökande varierade mellan 440 och 1 165 sökande . För att tillfredsställa det ökade behovet av boendeplatser i samband med toppar av nya asylsökande, anskaffades tillfälliga boenden i stugbyar eller liknande anläggningar. Denna typ av boende ersattes sedan successivt med lägenhetsplatser. Sammantaget ökade antalet platser i anläggningsboenden med över 4 000. Asylsökande ska erbjudas att genomgå en introduktion, vilken ska innehålla information om möjligheterna till arbete, tillgängliga praktikplatser samt boende och samhällsinformation.