prop · GY03119 · 2011-04-20 00:00:00 — Säkerheten eller utfästelsen får inte åberopas, om talan väcks senare än från den dag då beslut om handlingens dödande vann laga kraft. Paragrafen reglerar tingsrättens möjligheter att som villkor för ett beslut om dödande av handling i samband med utmätning och konkurs bestäm- ma att sökanden ska ställa säkerhet för den skada som rätt innehavare av handlingen kan lida. Bestämmelserna har utan sakliga ändringar förts över från 12 a § andra stycket lag. 19 § Har en handling dödats av tingsrätten ska en ny handling utfärdas endast om den dödade handlingen är ett pantbrev eller en intecknad fordringshandling. Om beslutet om dödande avser en fordringshandling som är intecknad i luftfartyg eller reservdelar till luftfartyg, ska den nya handlingen efter ansökan utfärdas av inskrivningsmyndigheten. Om ett överskott uppkommer vid utmätning, får det inte betalas ut till utmät- ningsgäldenären utan att den dödade handlingen visas upp eller att utmätnings- gäldenären gör sannolikt att han eller hon inte har handlingen i behåll. Paragrafen innehåller bestämmelser om utfärdande av ny handling efter tingsrättens beslut om dödande av handling i samband med utmätning Paragrafen har utan sakliga ändringar överförts från 12 a § tredje och fjärde styckena lag och har utformats i enlighet med 20 § Är det inte känt var ett pantbrev eller någon annan inteckningshandling finns och har gått från det att handlingen visades upp för anteckning om innehav eller i övrigt visades upp i ett inteckningsärende, får den intecknade egendomens ägare ansöka om att inteckningen dödas trots att handlingen inte kan visas upp. Kan det antas att ett pantbrev eller företagsinteckningsbrev har tillkommit på sådant sätt eller förlorats av ägaren under sådana omständigheter som utesluter giltig pantsättning, får ansökan om dödande av inteckningen göras även om den i första stycket angivna tiden inte har förflutit. Paragrafen innehåller bestämmelser om dödande av inteckning i vissa Den har utan sakliga ändringar överförts från 13 § första stycket i 21 § En ansökan om dödande av inteckning ska göras hos den inskrivnings- myndighet som handlägger ärenden om inskrivning av inteckningen. Den som senast har antecknats som innehavare av handlingen ska delges ansökan, om det kan ske. ska därefter utfärda ett före- läggande, som ska kungöras på det sätt som anges i 8 §. hålla en beskrivning av handlingen. I föreläggandet ska det också finnas en uppmaning till den som kan inneha handlingen eller vet att den finns i behåll eller som i övrigt kan lämna upplysningar i ärendet, att anmäla detta till myndigheten senast en angiven dag. Denna dag ska bestämmas så att kommer att ha förflutit för kungörandet. Sökanden ska underrättas om innehållet i föreläggandet. När en ansökan om dödande av inteckning har kommit in till inskrivningsmyn- digheten, ska myndigheten anteckna detta i inskrivningsboken, inskrivningsregis- tret eller fastighetsregistrets inskrivningsdel. Vid handläggningen i övrigt gäller 5 och 6 §§ och 10 § första stycket. Paragrafen reglerar förfarandet vid dödande av inteckning. Paragrafens första stycke anger den nya ordningen att de myndigheter som är inskrivningsmyndigheter ska handlägga ärenden om dödande av Vilken inskrivningsmyndighet som ska handlägga en an- sökan beror på vilken inteckningshandling som ansökan avser (se kommentaren till 2 §). Andra stycket innehåller regler om handläggning vid inskrivningsmyn- Det motsvarar 13 § andra stycket lag. offentlig stämning har dock bytts ut mot föreläggande. Tredje stycket motsvarar 13 § fjärde stycket lag. I fjärde stycket har införts en hänvisning till vissa förfaranderegler vid en ansökan om dödande av förkommen handling. 22 § Om tiden för anmälan enligt 21 § andra stycket har gått ut och det inte finns någon omständighet som utgör skälig anledning att låta inteckningen fortsätta gälla, ska myndigheten besluta att inteckningen, efter ansökan hos inskrivnings- myndigheten, får dödas utan att handlingen kan visas upp. ska anteckna ett beslut om dödande av inteckning i Prop. 2010/11:119 inskrivningsboken, inskrivningsregistret eller fastighetsregistrets inskrivningsdel. Har ansökan avslagits, ska detta dock inte antecknas förrän beslutet har vunnit laga kraft. Paragrafen reglerar förutsättningarna för ett beslut om dödande av inteckning samt anteckning av beslut i inskrivningsregistret. Paragrafen motsvarar 13 § tredje och fjärde styckena lag och har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Vilandebevis och vilandeförklarad inteckningsansökan 23 § Vid tillämpning av bestämmelserna om dödande av förkommen handling i 113 §§ jämställs vilandebevis med pantbrev. Vid tillämpning av bestämmelserna om dödande av inteckning i 2022 §§ jämställs vilandeförklarad inteckningsansökan med inteckning. Paragrafen innehåller bestämmelser om vilandebevis och vilandeför- klarad inteckningsansökan. Bestämmelserna har utan sakliga ändringar överförts från 14 § lag. 24 § En förvaltningsmyndighets beslut om dödande av pantbrev i en fastighet eller en tomträtt får överklagas till tingsrätten i den ort där det inskrivningskontor som handlägger inskrivningsärenden avseende fastigheten ligger. Om beslutet avser pantbrev på grund av inteckning i skepp eller skeppsbygge, får det överklagas till tingsrätten i skeppets hemort eller i den ort där bygget utförs. En förvaltningsmyndighets beslut om dödande av företagsinteckningsbrev eller företagsinteckning får överklagas till tingsrätten i den ort där inskrivningsmyn- En förvaltningsmyndighets beslut om dödande av intecknad fordringshandling får överklagas till tingsrätten i den ort där inskrivningsmyndigheten ligger eller, i fråga om inteckning i järnväg, tingsrätten i den ort där det inskrivningskontor som handlägger inskrivningsärenden avseende järnvägen ligger. En förvaltningsmyndighets beslut om dödande av konossement får överklagas till tingsrätten i godsets bestämmelseort. I andra fall än som avses i förstafjärde styckena får en förvaltnings- myndighets beslut om dödande av förkommen handling överklagas till tingsrätten i den ort där förpliktelsen ska fullgöras. Om en sådan ort inte är nämnd i handlingen får beslutet överklagas till den tingsrätt där den förpliktade ska svara i tvistemål som avser betalningsskyldighet i allmänhet. Paragrafen innehåller bestämmelser om överklagande. finns i avsnitt 6.3. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets Första fjärde styckena motsvarar 2 § första stycket tredje meningen samt andra och tredje styckena lag. Enligt femte stycket är i andra fall än som avses i förstafjärde styckena behörig domstol tingsrätten i den ort där förpliktelsen ska fullgöras eller, om en sådan ort inte är nämnd i handlingen, den tingsrätt där den förpliktade är skyldig att svara i tvistemål som angår betalningsskyldighet i allmänhet. Bestämmelsen motsvarar forumregeln i Prop. 2010/11:119 2 § första stycket andra meningen lag och innebär bl.a. att ett beslut om dödande av aktiebrev får överklagas till tingsrätten i den ort där bolagets styrelse har sitt säte. 25 § Ett överklagande ska ges in till förvaltningsmyndigheten för beslutet. Vid ett överklagande gäller lagen (1996:242) om domstolsärenden. Paragrafen innehåller bestämmelser om överklagandefrist och tings- rättens handläggning av överklagade ärenden om dödande av handling. Enligt första stycket ska ett överklagandet ges in till den beslutande förvaltningsmyndigheten för beslutet. Det motsvarar den tidsfrist som genom tillämpning av lagen om domstols- ärenden gäller för överklagande av tingsrättens beslut enligt lag. Av andra stycket framgår att lagen om domstolsärenden ska tillämpas vid rättens handläggning av ett överklagande. 26 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgifter för handläggning av ärenden enligt denna lag. Paragrafen innehåller ett bemyndigande att meddela föreskrifter om avgifter. Av paragrafen följer att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avgifter för handläggning av de ärenden enligt lagen. Sammanfattning av betänkandet Domstolarnas handläggning av ärenden (SOU 2007:65) pågår ett omfattande reformarbete för att utveckla och modernisera domstolsväsendet. Arbetet har bl.a. inriktats på att renodla domstolarnas verksamhet och så långt som möjligt föra bort sådant från domstolarna som inte utgör dömande verksamhet. har därför ett antal rättsvårdande uppgifter förts över från domstolarna till förvaltningsmyndigheter. Utredningen har haft i uppdrag att utreda förutsättningarna för och lämpligheten av att till förvaltningsmyndighet flytta över handläggningen av sådana ärenden som enligt nuvarande ordning handläggs av tingsrätt i första instans. I utredningens uppdrag har ingått att kartlägga vilka ärendetyper som omfattas av uppdraget och i fråga om var och en av dessa överväga om handläggningen kan och bör flyttas till förvaltnings- myndighet. I uppdraget har också ingått att lämna förslag på vilka för- valtningsmyndigheter som i förekommande fall bör ta över handlägg- ningen. Det har stått utredningen fritt att ta upp och föreslå förändringar som har nära samband med uppdraget. Tingsrätterna handlägger ett stort antal ärenden. Dessa ärenden är av högst varierande slag och berör bl.a. stora delar av det civilrättsliga området. Det har inte varit möjligt för utredningen att inom ramen för uppdraget beröra alla aspekter som kan aktualiseras i varje enskild ärendetyp. Utredningen har i enlighet med uppdraget kartlagt alla ärendetyper. Med hänsyn till att vissa ärenden i princip aldrig förekommer vid tingsrätt kan det emellertid inte helt uteslutas att utredningen förbisett något enstaka ärende. Allmänna utgångspunkter och överväganden Utredningen har i sitt arbete utgått från att domstolarna som första instans endast bör handlägga ärenden som är av den karaktären att de verkligen kräver domstolsprövning. Otvistiga ärenden som huvudsakligen avser s.k. frivillig rättsvård bör därför flyttas till för respektive ärendetyp lämplig förvaltningsmyndighet, om inte något internationellt åtagande eller annat särskilt skäl utgör hinder eller talar mot det. Rätten till domstolsprövning ska garanteras den enskilde genom att förvaltningsmyndighetens beslut ska kunna överklagas till domstol. Ärendets karaktär får avgöra om överklagande ska ske till allmän domstol eller allmän förvaltningsdomstol. Vid bedömningen av de förändringar som bör göras ska rättssäkerhet, effektivitet, kvalitet, snabbhet, service och ett optimalt resursutnyttjande stå i fokus. Med ovan angivna utgångspunkter är det utredningens bedömning att den alldeles övervägande andelen ärenden som enligt den nuvarande ordningen handläggs av tingsrätt i första instans kan handläggas vid och därmed flyttas till olika förvaltningsmyndigheter. dessutom att en sådan överflyttning av handläggningen är lämplig för de Tingsrätterna handlägger totalt cirka 57 000 ärenden, inklusive de ärenden som handläggs av tingsrätt efter överklagande och Antalet ärenden som handläggs av tingsrätt i första instans kan uppskattas till cirka 50 000. Av dessa ärenden föreslår utredningen att cirka 43 500 flyttas till olika förvaltningsmyndigheter. Förslagen innebär att tingsrätt i första instans framgent endast kommer handlägga ett mindre antal ärenden som rör frivillig rättsvård. Utredningen föreslår att förvaltningsmyndigheternas beslut i de överflyttade ärendena i de flesta fall ska kunna överklagas till allmän Ärenden med anknytning till och ansvaret för Tingsrätterna handlägger cirka 15 000 ärenden om registrering Ärendena avser registrering av anmälan om bodelning, bodelningshandling, äktenskapsförord och gåva mellan En handling som registrerats av tingsrätten ska antecknas i Utredningen föreslår att handläggningen av registreringsärenden flyttas till den myndighet som har ansvaret för Härigenom uppnås även en samordning av de olika delarna av registreringsförfarandet. lämnar domstolarna uppgifter om äktenskapsskillnad och ogiltigförklarade vigslar till äktenskapsregistret. ansvarar för registret. Angivna uppgifter används också av Utredningen anser att det ur effektivitets- synpunkt vore en fördel om den myndighet som ändå tillförs och använder uppgifterna i folkbokföringen också svarar för registrering av upp- Utredningen föreslår därför att ansvaret för äktenskapsregistret Utredningens förslag innebär att handläggningen av ärenden om registrering av anmälan om bodelning, bodelningshandling, äktenskapsförord och gåva mellan makar flyttas till . Utöver ovan angivna förslag föreslår utredningen att ges ensam behörighet att förordna och entlediga bodelningsförrättare. Förslaget i denna del innebär att det inte längre ska vara möjligt att ansöka om förordnande av bodelningsförrättare i ett pågående mål om äktenskapsskillnad vid tingsrätten. Ärenden med anknytning till I samband med förmynderskapsreform flyttades behörigheten att förordna förvaltare och god man i många fall från tingsrätt till Domstolarna behöll dock uppgiften att besluta om anordnande, omprövning och upphörande av förvaltarskap och god- Utredningens bedömning är att denna ordning bör bestå i fråga Däremot föreslår utredningen att handläggning av ärenden om anordnande, omprövning och upphörande av godmanskap flyttas till överförmyndaren. Enligt förslaget ska överförmyndaren pröva ärenden när den enskilde ansöker om anordnande av godmanskap eller samtycker till att godmanskap anordnas för honom eller henne. myndaren ska även pröva ärenden när den enskilde begär att godmanskapet ska omprövas eller upphöra. Om någon annan än den som ansökan avser motsätter sig att godmanskap anordnas, omprövas eller upphör ska överförmyndaren överlämna ärendet till tingsrätt. ska gälla om den enskildes tillstånd hindrar att hans eller hennes mening inhämtas i frågan. En förutsättning för förslagen i denna del är att er- forderliga kompetenshöjande åtgärder vidtas för överförmyndare, ledamöter i överförmyndarnämnd och ersättare. Utredningen föreslår vidare att bl.a. handläggningen av ärenden om förordnande och entledigande av förmyndare för underårig flyttas till Ärenden med anknytning till Utredningen föreslår att vissa ärenden med anknytning till Det är bl.a. ärenden om förordnande och ent- ledigande av boutredningsman och skiftesman. Utredningens samtliga förslag innebär att är den förvalt- ningsmyndighet som tar över handläggningen av det sammantaget största antalet ärenden. Det rör sig företrädesvis om ärenden med familjerättslig anknytning och handlar om totalt cirka 20 500 ärenden Ärenden om dödande av handling m.m. I lagen (1927:85) om dödande av förkommen handling den s.k. morti- fikationslagen finns bestämmelser om att presentationspapper och in- teckningar i vissa fall kan dödas. 8 000 ärenden om dödande av sådan handling eller inteckning. sta antalet ärenden avser pantbrev och inteckning i fast egendom. tagsinteckningsbrev och företagsinteckning utgör också en stor andel. Handläggningen av ärenden om dödande av inteckningshandling och dödande av inteckning förutsätter informationsutbyte mellan tingsrätten och vederbörande inskrivningsmyndighet. Utredningen föreslår att hand- läggningen av dessa ärenden flyttas till inskrivningsmyndighet. genom effektiviseras förfarandet. Förslaget innebär bl.a. att handlägg- ningen av ärenden om pantbrev och inteckning i fast egendom flyttas till (fr.o.m. kommer att vara fastighetsrättslig inskrivningsmyndighet). bl.a. att ärenden om dödande av företagsinteckningsbrev och företags- inteckning flyttas till . I fråga om handläggningen av ärenden som avser andra handlingar, t.ex. skuldebrev och aktiebrev, föreslår utredningen att den flyttas till Utredningens förslag, som inte innebär några sakliga ändringar av den nuvarande regleringen, föreslås genomföras i en ny mortifikationslag. Enligt den nuvarande ordningen är handläggningen av ärenden om likvidation av aktiebolag och ekonomiska föreningar uppdelad mellan tingsrätt och . Denna ordningen anser utredningen i huvudsak bör bestå. Handläggningen av ärenden om likvidation efter avslutad konkurs föreslås dock flyttas till . Vidare föreslås att handläggningen av ärenden om likvidation av stiftelser som driver näringsverksamhet flyttas till . prövas frågan om byte av likvidator i vissa fall av tingsrätt och i andra fall av . Detsamma gäller för frågan om ersättning av allmänna medel till likvidator. Utredningen föreslår att ges ensam behörighet att pröva dessa frågor. Dessutom föreslås att det i aktiebolagslagen (2005:551), lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar och stiftelselagen (1994:1220) införs en bestämmelse som för- tydligar att en likvidator i vissa fall har rätt till ersättning av allmänna medel. Utredningen föreslår även att ett antal andra ärenden med associationsrättslig anknytning flyttas till . Det gäller bl.a. ärenden om att utse ersättare för styrelseledamot i aktiebolag och ärenden om förordnande av god man vid inlösen av minoritetsaktier. De övriga ärenden som utredningen föreslår ska flyttas till förvaltningsmyndighet är t.ex. ärenden om medgivande att använda fin- gerade personuppgifter, ärenden om förordnande av särskild företrädare för barn och ärenden om förordnande av sakkunnig enligt lagen (1985:193) om internationell järnvägstrafik. De nämnda ärendena föreslås flyttas till , respektive Järnvägs- styrelsen. Begärs registrering av en gåva, ska låta föra in en kungörelse om detta i Post- och . Detsamma gäller om makar gör en anmälan om bodelning enligt 9 kap. 1 §När handlingen registrerats ska genast anteckna uppgiften i äktenskapsregistret. Lagförslagen i betänkandet Domstolarnas handläggning av ärenden (SOU 2007:65) Förslag till lag om ändring i Härigenom föreslås i fråga om dels att 17 kap. 2 § ska upphöra att gälla, dels att i 7 kap. 3 §, 13 kap. 6 §, 17 kap. 1 § och 5 § första stycket ordet domstol i olika böjningsformer ska bytas ut mot , 9 kap. 1 § och 16 kap. 2 § ordet tingsrätt i olika böjningsformer ska bytas ut mot samt 16 kap. 4 § ordet rätten ska bytas ut mot , dels att 14 kap. 5 §, 16 kap. 3 §, 17 kap. 34, 7a §§ samt 18 kap. 3 och 4 a § ska ha följande lydelse. I mål om äktenskapsskillnad får domstolen pröva frågor om under- hållsbidrag, vårdnad om barn, barns boende, umgänge med barn, rätt att bo kvar i makarnas gemensamma bostad till dess att bodelning sker och förbud att besöka varandra. Yrkanden i sådana frågor framställs i den ansökan genom vilken talan om äktenskapsskillnad väcks. Har sådan talan redan väckts, får yrkandena framställas muntligen inför domstolen eller skriftligen utan särskild stämning. I målet får även prövas frågan om förordnande av bodelnings- förrättare. 3 §2 När handlingen registrerats skall rätten genast översända en kopia till den myndighet som för äktenskapsregistret med uppgift då handlingen gavs in till rätten. Begärs registrering av en gåva, skall tingsrätten låta föra in en kungörelse om detta i Post- och och i ortstidning. Detsamma gäller om makar gör en anmälan om bodelning enligt 1Senaste lydelse 1998:320. 2Senaste lydelse 1996:243. I fråga om sådan ersättning tillämpas 27 § rätts- hjälpslagen (1996:1619).Ersättning enligt den beslutade 9 kap. 1 § andra stycket eller om andra stycket eller om makarna makarna eller en av dem ger in en eller en av dem ger in en bodel- ningshandling för registrering. Skall ansökan prövas i mål om äktenskapsskillnad, gäller vad som sägs i 14 kap. 9 § också för- ordnande av bodelningsförrättare. Även i annat fall skall domstolen, innan den avgör frågan, bereda den andra maken tillfälle att yttra sig. ska ge den andre maken tillfälle att yttra sig över ansökan innan myndigheten med- delar beslut. Till bodelningsförrättare får endast förordnas den som har samtyckt till det. Bodelningsför- rättaren skall entledigas om det finns skäl för det. Innan beslut fattas om entledigande skall bo- delningsförrättaren få tillfälle att yttra sig. Förordnanden som meddelas i mål om äktenskapsskillnad upphör att gälla, om talan förfaller eller om målet avskrivs av annan anledning än den ena makens död. Till bodelningsförrättare får endast förordnas den som har samtyckt till det. Bodelningsför- rättaren ska entledigas av Skatte- verket om det finns skäl för det. Innan beslut fattas om entledi- gande ska bodelningsförrättaren få tillfälle att yttra sig. Förordnanden som meddelas när mål om äktenskapsskillnad pågår vid domstol upphör att gälla, om talan förfaller eller om målet avskrivs av annan anledning än den ena makens död. 7 a §3 Om det är skäligt med hänsyn till en makes ekonomiska och personliga förhållanden samt om- ständigheterna i övrigt, kan domstol på ansökan av denne besluta att ersättning till bodelningsförrättare för högst fem timmars arbete skall betalas av allmänna medel på de villkor som anges i andra stycket (ersättningsgaranti). I fråga om sådan ersättning tillämpas 27 § rättshjälpslagen (1996:1619). Ersättning enligt den beslutade 3 Senaste lydelse 1996:1622. ersättningsgarantin skall betalas ut, ersättningsgarantin ska betalas ut, om den make som har utverkat garantin har en andel i boet som garantin har en andel i boet som efter avdrag för täckning av efter avdrag för täckning av betalas ut till bodelningsförrättaren betalas ut till bodelningsförrättaren tillgodoräknas samme make. tillämpningen av 7 § tillgodoräk- Ansökan enligt första och andra nas samme make. stycket görs hos den domstol som avses i 2 §. Meddelar domstolen under rätte- gången beslut i frågor som avses i rättegången beslut i frågor som avses i 14 kap. 7, 15 eller 16 §, ska talan mot beslutet föras sär- enligt 16 och 17 kap. får över- klagas till den tingsrätt inom vars domkrets ärendet prövats. velsen med överklagandet ska ges lagen (1996:242) om domstols- Vid handläggning som sker enligt lagen (1996:242) om domstolsärenden består tingsrätten av en lagfaren domare. Om det finns särskilda skäl med hänsyn till ärendets beskaffenhet, får tingsrätten dock bestå av en lagfaren domare och tre nämndemän. Regeringen får bestämma att även sådana anställda i en tings- rätt som inte är lagfarna domare skall få handlägga enkla ärenden enligt 17 kap. 1 §. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Om en ansökan kommit in till tingsrätten före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. 4 Senaste lydelse 1996:243. 2Förslag till förordning om ändring i förordningen (1987:1022) om äktenskapsregistret Härigenom föreslås i fråga om förordningen (1987:1022) om äkten- skapsregistret dels att i 9 § ordet ska bytas ut mot Skatte- verket, dels att 12, 4 och 7 §§ ska ha följande lydelse. Tingsrätterna skall till äkten- skapsregistret sända in uppgifter om 1.domar varigenom en vigsel har förklarats ogiltig eller dom- stolen har dömt till äktenskaps- skillnad, 2.domar eller beslut varigenom domstolen har avgjort ett mål om äktenskapsskillnad utan att ha dömt till äktenskapsskillnad, lingar, äktenskapsförord och gåvo- handlingar. Uppgift om dom eller beslut skall sändas in till från det att tiden för att överklaga av- görandet gick ut. Härvid skall det även anges om något överklagande har skett. Uppgift enligt 2 § 3 eller 4 skall sändas in till centralbyrån från den dag då handlingen kom in till domstolen. Tingsrätterna ska till äkten- skapsregistret sända in uppgifter om 1.domar varigenom en vigsel har förklarats ogiltig eller dom- stolen har dömt till äktenskaps- skillnad, 2.domar eller beslut varigenom domstolen har avgjort ett mål om äktenskapsskillnad utan att ha dömt till äktenskapsskillnad. Uppgift om dom eller beslut ska sändas in till äktenskapsregistret från det att tiden för att överklaga avgörandet gick ut. Härvid ska det även anges om något överklagande har skett. anordnat så, att de uppgifter anordnat så, att de uppgifter har sänts in från domstolarna lätt kan återfinnas. ska antecknas i registret lätt kan 1.Denna förordning träder i kraft .