prop · GY03101d2 · 2011-04-14 00:00:00 — Ökningen beror på flera saker men en stor orsak är högre räntebetalningar på lån i svenska kronor, vilket bland annat förklaras av att de korta räntorna steg jämfört med . 2.2Inkomster på statens budget 2011 Inkomsterna på statens budget 2011 blev , vilket är högre än budget. Statens skatteinkomster uppgick till och övriga inkomster uppgick till . I tabell 2.6 redovisas totala skatteintäkter och inkomster . I tabellen redovisas även skillnaden mellan utfall och statens budget. Statens budget baserades på de prognoser som redovisades i budgetpropositionen . Utfallet för inkomsterna baseras för ett flertal skatter på löpande debiteringar av skatter som avser flera inkomstår. En analys av hur inkomsterna har utvecklats jämfört med budgeten bör beakta utvecklingen av makroekonomin och förändringar i regelverken. Regeringen föreslog och aviserade i budgetpropositionen skattereformer som sammanlagt bedömdes minska skatteintäkterna med . Tabell 2.3 Skattereformer 2011 Beslut som bedömdes påverka de totala skatteintäkterna Skatt på konsumtion och insatsvaror Källa: Egna beräkningar. Intäkterna från skatt på arbete bedömdes minska med till följd av förhöjt grundavdrag för pensionärer. Reformerna inom skatt på kapital bedömdes öka intäkterna med , varav höjningen av fastighetsskatten på vattenkraftverk stod för och höjningen av stämpelskatt för . För skatt på konsumtion aviserades en rad förändringar. Nettoeffekten på intäkterna bedömdes dock vara mycket liten. Utvecklingen av skatteintäkterna beror i stor utsträckning på hur ekonomin utvecklas. I tabell 2.4 redovisas några av de makroekonomiska förutsättningar som påverkar skatteintäkterna. De ekonomiska antaganden som redovisas är desamma som ekonomiska vårproposition. I tabellen jämförs dessa med antagandena i budgetpropositionen . Tabell 2.4 Antaganden ekonomiska vårproposition jämfört med budgetpropositionen Procentuell utveckling om inget annat anges. -0,6 Utbetald lönesumma, skatteunderlag -0,5 -0,1 -0,5 -0,1 -0,7 1Löpande priser, procentuell förändring. 2Enligt nationalräkenskapernas definition. 4Procent av arbetskraften. 6Avser juni föregående år t.o.m. juni aktuellt år. En viktig variabel för prognosen av skatt på arbete är utvecklingen av lönesumman i ekonomin. Intäkterna påverkas också av konsumentprisindex (KPI), som används för att justera skiktgränserna i skattesystemet.6 Om lönerna i samhället ökar mer än KPI, så hamnar en större andel av inkomsterna över skiktgränsen, vilket leder till högre skatteintäkter. Skatt på energi påverkas av KPI eftersom skattesatserna omräknas med KPI.7 Hushållens konsumtionsutgifter påverkar intäkterna från såväl mervärdesskatt som punktskatter. Lönesumman 2011 blev väsentligt högre än prognosen i budgetpropositionen . Upprevideringen av lönesumman beror främst på att arbetade timmar blev högre än förväntat. Utfallet för BNP-tillväxten 2011 var helt i linje med prognosen, . För ett antal inkomsttitlar under inkomsttypen 1000 Statens skatteinkomster är de redovisade beloppen bedömningar, eftersom utfallen inte är kända för publicering av denna årsredovisning. Däremot är det totala beloppet för inkomsttypen 1000 Statens skatteinkomster ett fastställt utfall , eftersom det avser de belopp som har betalats in till staten. Nedan redovisas berörda inkomsttitlar och tidpunkt för fastställt utfall. Om inte annat anges, avses alla inkomsttitlarna i inkomsttitelgruppen: 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1210 Arbetsgivaravgifter, 1218 1270 Särskild löneskatt, 1274 1280 Nedsättningar, 1283-1284 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 6För skatt på arbete avseende 2011 används förändringen av KPI juni 2009juni 2010. skattesatser ökade med förändringen av KPI juni 2009juni 2010. 1320 Skatt på företagsvinster 1340 Avkastningsskatt, 1341-1342 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1410 Mervärdesskatt, 1411 1600 Restförda och övriga skatter 1620 Övriga skatter, hushåll 1630 Övriga skatter, företag 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer 1810 Skatter till andra sektorer För huvuddelen av ovanstående inkomsttitlar fastställs utfallet i samband med taxeringsutfallet , vilket blir känt . För arbetsgivaravgifter (inkomsttitel ) och mervärdesskatt (inkomsttitel ) fastställs utfallet , när skattedeklarationerna för juli är kända. För inkomsthuvudgruppen 1600 Restförda och övriga skatter fastställs utfallet inte förrän , beroende på omprövningar för hushåll (inkomsttitel ) och företag (inkomsttitel ). Detta innebär även att uppbördsförskjutningarna (inkomsttitel ) fastställs lika sent. Beloppen på inkomsttitlarna 1621, 1631 samt 1911 är således fortfarande bedömningar för publicering av denna årsredovisning. Skillnad mellan beräknat utfall i årsredovisning för staten och slutligt utfall I tabell 2.5 redovisas skillnaden mellan beräknat utfall i årsredovisningen för staten och slutligt utfall för åren 20052009. Skillnaden har uppgått till mellan 0,7 och , vilket motsvarar av utfallet för statens skatteintäkter. innebär det att skillnaden mellan beräknat utfall i årsredovisningen för staten och slutligt utfall blev , vilket motsvarar av statens skatteintäkter. Det beror främst på att skatt på kapital blev högre än beräknat. blev skillnaden mellan beräknat utfall i årsredovisningen för staten och slutligt utfall , vilket motsvarar av statens skatteintäkter. Det förklaras till största delen av att skatt på kapital blev högre vilket till viss del motverkades av att skatt på arbete blev lägre än beräknat. blev skillnaden mellan beräknat utfall i årsredovisningen för staten och slutligt utfall , vilket motsvarar av statens skatteintäkter. Det förklaras till största delen av att skatt på kapital blev högre än beräknat. blev skillnaden mellan beräknat utfall i årsredovisningen för staten och slutligt utfall , vilket motsvarar av statens skatteintäkter. Detta är i linje med prognos. blev skillnaden mellan beräknat utfall i årsredovisningen för staten och slutligt utfall , vilket motsvarar av statens skatteintäkter. Det förklaras främst av att skatt på kapital blev högre än beräknat. Tabell 2.5 Totala skatteintäkter, skillnad mellan beräknat utfall i årsredovisningen för staten och slutligt utfall -2,1 -0,5 -2,3 Skatt på konsumtion och insatsvaror -0,9 -0,8 Restförda och övriga skatter -0,6 Avgår: Avgifter till ålderspensionssystemet -0,4 -0,1 De totala skatteintäkterna beräknas uppgå till 1 , vilket är högre än budget. Statens skatteintäkter, dvs. de totala skatteintäkterna exklusive EU- skatter, kommunalskatt och avgifter till ålderspensionssystemet, beräknas uppgå till , vilket är högre än i budgeten. Det är främst högre intäkter från skatt på arbete som förklarar avvikelserna gentemot budget. I avsnitten som följer förklaras avvikelserna mer utförligt. I tabell 2.6 nedan redovisas såväl skatteintäkter som inkomster samt avvikelser mot budget. För de skatteintäkter som ännu inte är slutgiltiga utfall (se föregående avsnitt) redovisas prognoser . Skatteintäkter är periodiserade skatter och skatterna har en direkt koppling till den ekonomiska utveckling och de skatteregler som gäller för det aktuella året. Redovisningen är uppdelad på inkomsthuvudgrupperna skatt på arbete, skatt på kapital, skatt på konsumtion och insatsvaror samt restförda och övriga skatter. Summan av dessa skatter utgör de totala skatteintäkterna. Från de totala skatteintäkterna görs avdrag för de skatter som tillhör EU. Det kvarstående beloppet är den offentliga sektorns skatteintäkter, som i sin tur särredovisas på kommunsektorn, ålderspensionssystemet och staten. Tabell 2.6 Totala skatteintäkter och inkomster på statens budget, jämfört med statens budget Skillnad mot statens budget -2,4 -189,6 -179,9 -7,1 -13,8 -0,2 -29,7 -24,6 -4,0 -1,7 -28,9 -26,4 -0,9 -0,7 -2,7 Skatt på kapital, hushåll -9,1 -2,0 -2,3 -0,7 Skatt på konsumtion och insatsvaror -0,7 -0,5 -1,4 -1,5 Övriga skatter på energi och miljö -0,2 -0,3 -0,5 -0,5 Restförda och övriga skatter -6,3 -5,7 -7,2 -7,1 -1,0 Avgår, kommunala inkomstskatter -555,7 -537,0 -12,8 -8,9 Avgår, avgifter till ålderspensionssystemet -195,4 -183,5 -4,3 -5,0 -10,1 -9,8 -2,1 -1,6 Inkomster på statens budget Skatt på arbete utgör av de totala skatteintäkterna och kan delas in i direkta och indirekta skatter. Löner och andra ersättningar för arbete är underlag för både direkta och indirekta skatter, medan transfereringsinkomster, såsom sjuk- och föräldrapenning, arbetslöshetsersättning och pensioner, endast är underlag för direkt beskattning. Direkta skatter på arbete består till största delen av och statlig inkomstskatt. Under de direkta skatterna på arbete redovisas också skattereduktionerna. Gemensamt för merparten av de skatter som ingår i skatt på arbete är att de följer utvecklingen av utbetalda löner och transfereringar. Posterna under direkta skatter fastställs i taxeringen 2012 och uppgifterna är därmed ett bedömt utfall, grundat på en prognos. beräknas skatt på arbete uppgå till . Jämfört med budgeten har intäkterna reviderats upp med . Den högre lönesummeutvecklingen har medfört att skatteintäkterna från direkta och indirekta skatter (inklusive skattereduktioner) blev 9,2 respektive högre än budgeten. Skattereduktionen för husarbeten blev ca högre än budgeten, vilket minskar intäkterna från skatt på arbete med samma belopp. De direkta skatterna på arbete består av inkomstskatter till staten och kommuner, allmän pensionsavgift samt skattereduktioner. blev utfallet för de direkta skatterna . beräknas intäkterna uppgå till . Att utvecklingstakten för de direkta skatterna inte fullt ut följer lönesummans ökningstakt beror på regeländringar i form av ökat grundavdrag för pensionärer samt högre skattereduktioner. Sammantaget har de direkta skatterna 2011 reviderats upp med ca jämfört med budget, vilket främst beror på att den kommunala inkomstskatten blev högre än beräknat. Denna effekt motverkades dock av att skattereduktionen för husarbeten (ROT- och RUT-avdrag) blev högre än vad som beräknades i budgeten. beräknas intäkterna från den kommunala inkomstskatten uppgå till . Jämfört med budget har intäkterna reviderats upp med . Detta förklaras framförallt av det förbättrade konjunkturläget med fler arbetade timmar som konsekvens. Intäkterna från statlig inkomstskatt beräknas uppgå till 2011. I jämförelse med 2010 ökar den statliga inkomstskatten med . Prognosen är högre än budget, vilket förklaras av att timlöneökningen 2011 blev högre än väntat. Den allmänna pensionsavgiften tas ut på förvärvsinkomster. Underlaget för avgiften utgörs av pensionsgrundande ersättningar och intäkterna följer därför utvecklingen av skatteunderlaget för direkta skatter. Prognosen beräknas bli desamma som i budgeten och beräknas därmed uppgå till . utgör den totala skattereduktionen , vilket är högre än budget. Avvikelsen beror på högre skattereduktion för husarbeten (ROT- och RUT-avdrag), vilket svarade för , högre jobbskatteavdrag, vilket svarade för och högre avdrag för allmän pensionsavgift, som svarade för . I jämförelse med 2010 ökar de totala skattereduktionerna med . Ök- ningen förklaras av den högre lönesumman som ger ökat avdrag för den allmänna pensionsavgiften, högre jobbskatteavdrag på grund av fler sysselsatta samt högre skattereduktion för husarbeten. Alla skattskyldiga som betalar allmän pensionsavgift får en skattereduktion av pensionsavgiften, vilket innebär att skattereduktion för allmän pensionsavgift beräknas uppgå till . De indirekta skatterna på arbete utgör av skatt på arbete och beräknas 2011 uppgå till . Jämfört med föregående inkomstår ökar intäkterna . Till skillnad från de direkta skatterna, där merparten av intäkterna överförs till kommunerna, tillfaller de indirekta skatterna huvudsakligen staten och ålderspensionssystemet. Av de indirekta skatterna utgörs huvuddelen av arbetsgivaravgifter. Prognosen är högre än budget. Det huvudsakliga skälet till de högre intäkterna är en högre lönesumma än beräknat. Jämfört med 2010 är utfallet högre, vilket motsvarar en ökning . beräknas den särskilda löneskatten bli . Jämfört med budgeten har intäkterna reviderats ned med . Jämfört med budgeten beräknas nedsättningarna bli högre. I huvudsak är det nedsatta socialavgifter för unga som antogs vara lägre i budgeten . Nedsättningarna beräknas bli högre jämfört med . Skatt på kapital omfattar bland annat skatt på hushållens kapitalinkomster, skatt på företagsvinster samt fastighetsavgift och statlig fastighetsskatt. beräknas skatt på kapital utgöra av de totala skatteintäkterna. Skatt på företagsvinster utgör mer än hälften av skatt på kapital. Skatt på hushållens kapitalinkomster och skatt på företagsvinster är de skatter som uppvisar störst variationer över åren. Det är också för dessa skatter som prognososäkerheten är störst. De flesta skatter i undergruppen skatt på kapital fastställs i den årliga taxeringen i november året efter inkomståret. Undantagen är kupongskatten och stämpelskatten, som fastställs må- Detta innebär att intäkterna från skatt på kapital är en prognos. Skatt på kapital, hushåll Underlaget för hushållens skatt på kapital är nettot av kapitalinkomster och kapitalutgifter. Den största delen av kapitalskatten kommer från realiserade kapitalvinster. Kapitalvinsterna kan variera kraftigt mellan åren, vilket leder till att även hushållens kapitalskatt varierar. Kapitalvinsternas storlek beror på marknadsvärdet av olika tillgångar samt när de ackumulerade vinsterna realiseras. Utfallet för hushållens skatt på kapital beräknas bli 2011. Det är lägre än budget. Revideringen beror framför allt på att hushållens ränteutgifter blev högre än väntat. Aktiebolag, ekonomiska föreningar, stiftelser, föreningsbanker, sparbanker m.fl. betalar inkomstskatt på sin beskattningsbara inkomst. Be- skattningen utgår från bolagens bokföringsmässiga resultat, men vissa skattemässiga justeringar görs för att få fram den beskattningsbara inkomsten. Utfallet för skatt på företagsvinster bedöms bli 2011. Jämfört med budgeten har prognosen reviderats upp med . Intäkterna från bolagsskatten har återhämtat sig betydligt snabbare efter lågkonjunkturen 20082009 än i beräkningen till statens budget . Intäkterna ökade kraftigt och bedöms fortsätta öka även 2011, om än i måttligare takt. Avkastningsskatt tas ut på sparande i pensions- och kapitalförsäkringar. Förutom värdet på tillgångarna i pensions- eller kapitalförsäkringen beror avkastningsskatten på statslåneräntan året högre än i budgeten. fastighetsavgift och statlig fastighetsskatt avskaffades den statliga fastighetsskatten på bostäder och ersattes av en fastighetsavgift. Avgiften för småhus uppgick till , dock högst av taxeringsvärdet, medan avgiften för bostadsdelen i hyreshus uppgick till per lägenhet, dock högst av taxeringsvärdet. Avgiften indexeras genom att knytas till inkomstbasbeloppet. Intäkterna från den kommunala fastighetsavgiften 2011 beräknas uppgå till , varav för småhus och från bostadsdelen i hyreshus. Jämfört med beräkningen till budgeten har prognosen reviderats upp med . Statlig fastighetsskatt tas ut på den del av hyreshus som avser lokaler samt på industrifastigheter. Den statliga fastighetsskatten beräknas uppgå till , vilket är högre än i budgeten. Stämpelskatt tas ut vid köp av fast egendom och tomträtter och vid beviljande av inteckningar. Utfallet för intäkterna från stämpelskatt blev , vilket är lägre än i budgeten. Det lägre utfallet beror på en sämre utveckling på fastighetsmarknaden än väntat, både vad gäller priser och omsättning på fastigheter. Kupongskatt utgår på utdelning på aktier i svenska aktiebolag och svenska aktiefonder. Skatten betalas av personer som är bosatta utomlands och som fått utdelning från svenskt aktiebolag. Kupongskatten uppgick till 2011, vilket är högre än i budgeten. Skatt på konsumtion och insatsvaror Mervärdesskatt, punktskatter samt skatt på import bildar tillsammans skatt på konsumtion och insatsvaror. uppgick intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror till , vilket är högre än i budgeten. Konjunkturinbromsningen medförde att punktskatterna sjönk men det kompenserades av att ökningen i hushållens konsumtion medförde högre skatteintäkter från mervärdesskatten. Intäkterna från mervärdesskatten påverkas främst av hushållens konsumtion. Eftersom olika varu- och tjänstegrupper beskattas med olika mervärdesskattesatser beror intäkterna både på den totala konsumtionen och på sammansättningen i konsumtionen. Mervärdesskatt tas ut på varor och tjänsters marknadspris, vilket medför att intäkterna är starkt kopplade till prisökningstakten i ekonomin. Utöver hushållens konsumtion består skattebasen för mervärdesskatt även av offentlig konsumtion, samt förbrukning och investeringar i både privat och offentlig sektor. Intäkterna från mervärdesskatt uppgick till 2011, vilket är nästan högre än budgeten. Det är en följd av att hushållens konsumtion ökade mer än väntat . Avsikten med flertalet punktskatter är att de ska kompensera för de negativa externa effekter för samhället som uppstår i samband med förbrukning av vissa varor och tjänster. Punktbeskattning används för att påverka konsumtionen i en för samhället önskvärd riktning, även om de också har en klar offentligfinansiell betydelse. Punktskatter tas ut på bl.a. tobak, alkohol och energi. Punktskatterna skiljer sig från exempelvis mervärdesskatten i det avseende att de oftast är baserade på konsumerad kvantitet i stället för på marknadspris. Intäkterna från punktskatterna uppgick till , vilket är lägre än budgeten. Intäkterna från skatt på tobak uppgick till nästan . Det är högre än budgeten och kan förklaras både av en viss bunkringseffekt och att tobaksbolagen skattade av mer tobak innan skattehöjningen som ägde rum . Skatt på alkohol gav intäkter på 2011, vilket är lägre än budgeten och förklaras av en något lägre alkoholförsäljning. Intäkterna från energiskatten uppgick till nästan och intäkterna från koldioxidskatten till . In- täkterna för båda dessa var lägre än väntat och förklaras dels av det milda vädret i slutet , vilket medförde lägre elkonsumtion, dels av den inbromsade konjunkturen, vilket innebar lägre användning av drivmedel och oljeprodukter. Skatt på import blev lägre än väntat 2011 och uppgick till nästan . Det lägre utfallet för skatt på import beror på att varuimporten blev något lägre. Intäkterna från övriga skatter uppgick till , vilket är högre än väntat. Restförda och övriga skatter Restförda skatter är nettot av restförda och av indrivna skatter. Bland övriga skatter redovisas omprövningar av tidigare fattade taxeringsbeslut samt diverse inkomster som förs till exempelvis Insättningsgaranti- och stabilitetsfondsavgifter, Av- gifter till Kärnavfallsfonden m.fl. Restförda skatter är högre än budgeten och övriga skatter är högre än i budgeten. beräknas periodiseringarna uppgå till . Jämfört med budget har periodiseringarna reviderats upp med . De högre periodiseringarna beror på att både uppbördsförskjutningar och betalningsförskjutningar ökar inkomsterna på statens budget. Uppbördsförskjutningarna beror på att lönesumman 2011 och därmed kommunalskatterna utvecklades betydligt bättre än i beräkningen till statens budget. Eftersom utbetalningen av kommunalskatterna avseende 2011 fastställdes bidrar de högre kommunalskatterna till att statens skatteinkomster ökar 2011. Även betalningsförskjutningarna blev högre än beräknat. Huvudförklaringen till detta är att kommunernas skatteunderlag 2009 utvecklades betydligt sämre än i de beräkningar som de preliminära utbetalningarna till kommunerna byggde på. Detta har medfört att kommuner och landsting har betalat tillbaka de för stora förskotten de fått . Skattelagstiftningen ger skattebetalarna möjligheter att i vissa fall skjuta upp beskattningen av olika typer av inkomster. Fysiska personer har t.ex. möjligheter att skjuta upp beskattningen av en kapitalvinst som uppkommer vid avyttring av en privatbostad. De stora beloppen för uppskjuten beskattning för fysiska personer avser emellertid pensionerna, eftersom de beskattas när pensionen faller ut och inte när pensionsrätterna tjänas in. Det gäller både det egna privata pensionssparandet, men framför allt avtalspensionerna. Även företag har möjligheter att skjuta upp beskattningen av inkomster. De kan t.ex. sätta av delar av sin vinst i periodiseringsfonder. Dessutom kan företag göra skattemässiga avskrivningar som är större än den beräknade ekonomiska värdeminskningen (s.k. överavskrivningar). Enligt de skattepolitiska riktlinjer som antogs av (prop. 2007/08:100 avsnitt 5.3, bet. 2007/08:FiU20, rskr. 2007/08:259) bör detta slag av uppskjuten beskattning undvikas. De fordringar som är kopplade till olika former av uppskjuten beskattning borde egentligen påverka redovisningen av den offentliga sektorns nettoförmögenhet. Anledningen till att detta inte görs är att det inte finns någon samlad redovisning av den uppskjutna beskattningen. Det gäller framför allt avtalspensionerna. Ett ytterligare skäl att inte redovisa skattefordringar är att det är mycket svårt att beräkna den fordran som den offentliga sektorn har. Även om det för ett visst år t.ex. finns uppgift om företagens avsatta medel till periodiseringsfonder vet man inte i vilken utsträckning dessa återföringar kommer att påverka skatteintäkterna. Om återföringen sker som företagen har förluster bidrar inte återföringen till ytterligare skatteintäkter. Man måste dessutom nuvärdesberäkna skattefordran vilket gör skattningen än mer osäker. Övriga inkomster omfattar inkomsttyperna Inkomster av statens verksamhet, Inkomster av försåld egendom, Återbetalning av lån, Kalkylmässiga inkomster och Bidrag m.m. från EU. Dessutom ingår inkomsttyperna Avräkningar i anslutning till skattesystemet och Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto. Utfallet uppgick till totalt och var därmed sammantaget lägre än vad som beräknades budgeten. Övriga inkomster blev högre 2010. Tabell 2.7 Övriga inkomster, sammanfattning Bidrag m.m. från EU Inkomster av statens verksamhet Under denna inkomsttyp redovisas bl.a. rörelseöverskott från statliga affärsverk, och statens fastighetsförvaltning. Vidare redovisas ränteinkomster, aktieutdelningar från bolag med statligt ägande, offentligrättsliga avgifter, försäljningsinkomster, böter samt övriga inkomster av statens verksamhet. Inkomsterna under denna inkomsttyp uppgick till och var därmed (9,) högre än beräknat i statens budget. blev Inkomster av statens verksamhet (32,) högre än 2010. De högre inkomsterna beror främst på av statens aktier ökade med kronor (59,) mellan Övriga inkomster av statens verksamhet ökade med . Tabell 2.8 Inkomster av statens verksamhet, översikt Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen Rörelseöverskott uppgick till och var därmed (9,) högre än beräknat i statens budget. inlevererade överskott uppgick till , vilket är högre än beräknat i statens budget. inlevererade utdelning uppgick till , vilket är högre än beräknat i statens budget. blev inkomsterna av Rörelseöverskott (10,) högre än 2010. Överskott av statens fastighetsförvaltning Inkomsterna av Överskott av statens fastighetsförvaltning blev och var därmed (8,) lägre än beräknat i statens budget. Vad gäller överskottet från består detta av dels en definitiv inleverans av avkastningskrav om , dels en preliminär inleverans av avkastningskrav om . Vad gäller överskottet från består detta av dels en definitiv inleverans av avkastningskrav om , dels en preliminär inleverans av avkastningskrav om . blev Överskott av statens fastighetsförvaltning lägre än 2010. Utfallet för inkomsthuvudgruppen Ränteinkomster uppgick till och var därmed (3,) lägre än beräknat i statens budget. Räntor på skattekonto m.m., netto uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med statens budget. Ränteinkomster på studielån upptagna efter uppgick till , vilket är lägre än beräknat i statens budget. Ränteinkomsterna blev lägre än 2010. Inkomster av statens aktier