prop · GZ031d32 · 2011-09-20 00:00:00 — Regeringens bedömning är att detta bl.a. kommer att bidra till förbättrad kunskap och samordning vad gäller kompetensförsörjning och utbildningsplanering, såväl nationellt som lokalt och regionalt. Detta är viktigt bl.a. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 eftersom den demografiska utvecklingen kommer göra det allt svårare för såväl privata som offentliga arbetsgivare, speciellt i gles- och landsbygder, att rekrytera kompetent arbetskraft. Utvecklingen ställer krav på ett öppet samhälle som kan skapa kreativa miljöer i alla delar av landet, attraktiva nog att såväl bibehålla som att locka till sig nya invånare. Regeringen ser positivt på att arbetet med kulturella och kreativa näringar har lett till nya samarbetsformer både på nationell, regional och lokal nivå. De strategiska planer eller program för kulturella och kreativa näringar som arbetats fram på regional nivå bör bidra till förbättrade förutsättningar för företag inom kulturella och kreativa näringar. Regeringen anser att länens lärandeplaner har bidragit till ett ökat fokus på uppföljning, utvärdering och lärande inom det regionala tillväxtarbetet. För att främja lärandet är det viktigt att detta arbete bedrivs kontinuerligt och långsiktigt. Det nya treåriga verksamhetsbidraget till resurscentra för kvinnor kommer enligt regeringen att ge verksamheten en mer långsiktig karaktär. Regeringen ser behov av att utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering inom det regionala tillväxtarbetet. Regeringen anser att arbetet med att stimulera miljödriven näringslivsutveckling inom miljö- och energiteknikområdet och övriga branscher är viktig och bör utvecklas särskilt mot bakgrund av att området utgör en stor tillväxtpotential. Förutom program för miljödrivna marknader har regeringen som ett led i att utveckla detta arbete beslutat att utse , och till pilotlän för grön utveckling. I sin framstegrapport över för framhåller EU- kommissionen bl.a. betydelsen av att bevara det politiska engagemanget för strategin och vikten av en fungerande styrelsestruktur för bidragen från de många aktörer och organisationer på regional, nationell och EU-nivå som medverkar i strategin. Enligt regeringen är myndigheternas arbete med genomförandet av för av stor vikt för att nå strategins mål och bidrar också till en ökad internationalisering av myndigheternas arbete. Strategin erbjuder de svenska regionerna en möjlighet att stärka sitt samarbete i regionen och öppnar upp för nya marknader och affärskontakter för svenska företag. Ett ökat samarbete med länder i vårt närområde i frågor av gränsöverskridande karaktär kommer att bidra till bättre förutsättningar för en hållbar regional tillväxt. En ökad medvetenhet inom unionen om specifika utmaningar kan dessutom bidra till ett mer effektivt genomförande av EU:s gemensamma lagstiftning och en mer fokuserad användning av EU:s finansieringsinstrument. Regeringen bedömer att den nya kommer att främja samverkan mellan lokal och regional nivå. Inriktningen i förordningen om regionalt tillväxtarbete och den nya inriktningen i stärker kopplingen mellan regionala mål, planer och program och den kommunala översiktsplanen och kan bidra till ett mer förankrat och effektivt regionalt tillväxtarbete. Samverkan kring regionala tillväxtmedel har lett till ökad samordning av strategiska insatser Medlen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt fungerar ofta som katalysatorer som leder till att strategiska insatser kan komma till stånd. Detta sker i huvudsak inom ramen för prioriteringarna inom den nationella strategin. Medlen inom utgiftsområdet påverkar utvecklingen i regionerna när dessa används i samverkan med övriga offentliga och privata aktörers resurser. Åtgärder som finansieras inom utgiftsområdet stödjer därför ofta samordnade processer och medför att investeringar görs mer samlat och sektorsövergripande. Det strategiska arbetet med framför allt regionala utvecklingsprogram, strukturfondsprogram och regionala serviceprogram har enligt regeringen lett till ett mer samordnat regionalt tillväxtarbete. Regeringen vill i detta sammanhang betona vikten av ett stärkt regionalt ledarskap, ett väl fungerande partnerskap såväl regionalt som nationellt samt strategier för att ett bibehålla ett långsiktigt perspektiv. Strukturfondsprogrammen tillför strategiska utvecklingsmedel till det regionala tillväxtarbetet Regeringen bedömer att insatserna inom de regionala strukturfondsprogrammen primärt ska användas till att främja strukturförändringar och regional konkurrenskraft. Strukturfondsprogrammen tillför den regionala tillväxtpolitiken betydande utvecklingsmedel, vilket underlättar långsiktiga och strategiska insatser som utgår från både nationella och regionala prioriteringar. Inriktningen av den regionala projektverksamheten och EU:s regionala strukturfondsprogram perioden 20072013 har enligt regeringen inneburit en ökad fokusering på större strategiska insatser som framför allt stödjer innovativa miljöer, utveckling av ett kunskapsbaserat näringsliv och entreprenörskap i hela landet. Strukturfondsprogrammen förutsätter såväl nationell offentlig medfinansiering som privat. Detta bidrar till såväl ökade finansiella resurser som samordning nationellt och regionalt. Regeringen anser att strukturfondsprogrammen därmed bidrar till att skapa förutsättningar för konkurrenskraftiga regioner. Strukturfondsprogrammen och de regionala projektmedlen förstärker finansieringen av nationella insatser inom ett flertal olika politikområden. Enligt regeringen gäller detta särskilt insatser inom forskning, utveckling och innovation samt entreprenörskap. Regeringens slutsatser med anledning av utvärderingarna av strukturfondsprogrammen är att programmen fungerar väl och drivs i linje med intentionerna men att det finns förbättringspotential. Det finns flera exempel på innovativa och strategiska forsknings- och utvecklingsprojekt som möjliggjorts av strukturfondsprogrammen som kan ge en långsiktig och strukturell påverkan. På programnivå finns det stora skillnader både vad gäller genomförande och resultat. Strukturfondsprogrammen skapar det största mervärdet i de projekt som är nyskapande. På mångfalds-, integrations-, miljö- och jämställdhetsområdena återstår dock mer att göra. Det finns emellertid enligt regeringen behov av att insatserna och resurserna kopplas samman med andra på nationell och internationell nivå för programmen ska kunna nå en långsiktig och strukturell påverkan. De europeiska territoriella samarbetsprogrammen blir alltmer viktiga då och övriga möter många utmaningar som går utöver regionala och nationella gränser. Programmen ger enligt regeringen ett effektivt ramverk för konkreta insatser och de ger 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 möjlighet till regioner att gemensamt anta miljöutmaningar, främja innovationer och utveckla alternativa energilösningar utan att nationella gränser blir ett hinder. Programmen stärker därigenom det europeiska mervärdet genom att möjliggöra gemensamma utvecklingsprojekt över nationsgränserna. Regeringen bedömer vidare att det gränsöverskridande samarbetet spelar en viktig strategisk roll i det regionala tillväxtarbetet bl.a. avseende lokala och regionala aktörers arbete med att främja näringslivets internationalisering. Regeringen bedömer att insatserna inom program bidrar till att stärka den lokala och regionala nivåns arbete inom vissa för det regionala tillväxtarbetet viktiga områden, t.ex. klusterutveckling och lokal näringslivsutveckling. Regeringens sammanfattande bedömning är att insatserna inom den centrala och regionala projektverksamheten samt strukturfondprogrammen, som bedrivs i samverkan mellan dels regionala aktörer, dels regionala och nationella aktörer, kommer att bidra till en hållbar regional tillväxt. Förbättrade möjligheter till finansiering Ett väl fungerande system för kapitalförsörjning är avgörande för start och tillväxt i företag. Om inte marknaden fungerar tillfredsställande riskerar goda affärsidéer och innovationer att förbli utan finansiering och därmed inte realiseras. Insatser för att främja företagens kapitalförsörjning är en del i arbetet med att förbättra företagsklimatet och att stärka utvecklingskraften i alla delar av landet. De strukturella förutsättningarna och behoven av kapitalförsörjning för utveckling av företagande, entreprenörskap och innovationer varierar dock över landet. Statens kapitalförsörjning ska komplettera den reguljära kapitalförsörjningen på ett sådant sätt att den inte konkurrerar med den privata marknaden. En viktig aktör i detta sammanhang är , vilken har en bred regional närvaro. Resultaten av denna verksamhet redovisas i avsnitt 3.5.1 under utgiftsområde 24 Näringsliv. En annan viktig aktör för att utveckla näringslivet i de fem nordligaste länen är stiftelsen . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Regeringen bedömer att insatser för att företag i alla delar av landet ska få förbättrade möjligheter till finansiering är viktiga. På grund av den ekonomiska krisen 2009 har utbetalningarna av transportbidrag varit förhållandevis låga . Företagen i regionen har lägre försäljning och produktion än tidigare, vilket har resulterat i färre transporter. Regeringen gör bedömningen att utbetalningarna kommer att öka . Det regionala transportbidraget har enligt regeringen kompenserat berörda företag för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor och delvis stimulerat till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Vidare har de selektiva regionala företagsstöden bidragit till en hållbar tillväxt i stödföretagen. Stöden har bidragit till ekonomisk utveckling i berörda regioner, inte minst i landsbygderna. Ökad satsning inom området kommersiell service Inom ramen för de regionala serviceprogrammen har ett ökat engagemang av aktörer på såväl regional som lokal nivå resulterat i en ökad helhetssyn och en bättre samverkan. Regeringen bedömer att samordning och samarbete mellan olika aktörer och insatser är en förutsättning för att uppnå hållbara servicelösningar . Beviljat stöd till kommersiell service har ökat markant . En förklaring är att regeringen beslutade att, utöver det ordinarie stödet till kommersiell service, tilldela länen ytterligare för att stärka såväl dagligvarubutiker och drivmedelsstationer med strategisk betydelse i serviceglesa områden. Enligt regeringen har det utökade stödet väsentligt ökat länens möjligheter att bidra till att uppnå en god tillgång till kommersiell service för kvinnor, män och företag. Det utökade stödet har också bidragit till att den befarade s.k. mackdöden till viss del har undvikits. Stödet har dessutom bidragit till att skapa förutsättningar för attraktivare boendemiljöer och näringslivsutveckling. Strukturrationaliseringen av såväl dagligvarusom drivmedelsbranschen har pågått under en följd av år och kommer sannolikt att fortgå. Regeringens insatser för att stärka tillgången till dagligvaror och drivmedel fortsätter därför bl.a. genom regeringens beslut om ytterligare till länen . Hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara på ett hållbart sätt. Regeringen för en aktiv förnyelsepolitik som ger människor och företag i alla delar av landet möjligheter att växa och utvecklas av egen kraft. De strukturella förutsättningarna, näringslivets sammansättning och specialisering, arbetsmarknadens branschbredd samt lokala och regionala utvecklingsmöjligheter skiljer sig åt och varierar mellan landets olika delar. Den regionala tillväxtpolitiken skapar förutsättningar för individer och företag att framgångsrikt kunna ta tillvara den utvecklingskraft och dynamik som finns där de lever och verkar, bl.a. genom att stödja utvecklingen av attraktiva företags- och livsmiljöer. Den regionala tillväxtpolitiken genomförs i alla delar av landet, i såväl gles- och landsbygder som i små och medelstora städer samt i storstadsområden för att bidra till hållbar tillväxt. Tätorter och gles- och landsbygder drar nytta av varandra och ska ses som sammanlänkade regioner. Därför måste den regionala tillväxtpolitikens insatser utgå från de specifika regionala förutsättningarna. tillväxt är summan av den tillväxt som skapas i landets alla delar. Ju fler regioner som har en stark och expansiv ekonomi, desto bättre för och de regioner som är svagare. Den regionala tillväxtpolitiken ska därför ytterligare stärkas genom ökat lokalt och regionalt inflytande över och ansvar för statliga tillväxtresurser. Åtgärder inom flertalet utgiftsområden och politikområden behöver anpassas till lokala och regionala förutsättningar. Målet för politiken nås bl.a. genom en väl fungerande dialog mellan berörda aktörer och samordning dels mellan politikområden på nationell nivå, dels mellan insatser på lokal, regional och nationell nivå. Detta berör främst investeringar, företagande, entreprenörskap, innovation och förnyelse, kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsut- bud, tillgänglighet samt god servicenivå lokalt och regionalt. För att ta tillvara den tillväxtpotential som finns i hela landet är det viktigt att det finns en grundläggande service. Det räcker inte med enskilda företagaråtgärder för att skapa hållbar tillväxt, för att kunna bo och driva företag i hela landet behöver det finnas tillgång till en basnivå av serviceutbud inom rimliga avstånd. Det regionala tillväxtarbetet bedrivs bl.a. genom regionala strategier och program som genomförs i samspel med nationell och europeisk nivå. Europeiska unionens sammanhållningspolitik är och ska vara en betydande och integrerad del i den regionala tillväxtpolitiken där strukturfondsprogrammen är instrumenten för genomförandet. Politiken har delvis olika instrument i olika delar av landet. Ur såväl ett europeiskt som ett nationellt perspektiv finns behov av särskilda åtgärder för att stärka förutsättningarna för hållbar tillväxt i geografiskt avgränsade områden. Politiken ska bidra till en långsiktigt hållbar utveckling som kan möta stora utmaningar såsom ökande global konkurrens, klimatförändringar, energiförsörjning, demografisk utveckling och utanförskapet i samhället. Den ska bidra till att nuvarande och kommande generationer av kvinnor och män kan erbjudas sunda ekonomiska, sociala och miljömässiga förhållanden. Jämställdhet är en förutsättning för att nå en hållbar regional tillväxt. Oavsett funktionsnedsättning, sexuell läggning, etnisk, religiös, kulturell bakgrund och tillhörighet ska kvinnor och män ges likvärdiga möjligheter att utvecklas i alla delar av landet. En ojämn fördelning av makt och resurser ska särskilt motverkas. Sammantaget ska den regionala tillväxtpolitiken inriktas mot följande: -Prioritering av innovation och förnyelse, entreprenörskap, kompetensförsörjning och ett ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet samt strategiskt gränsöverskridande samarbete. -En god tillgång till kommersiell och offentlig service för medborgare och näringsliv i alla delar av landet. -Ett tvärsektoriellt arbetssätt och en mer samordnad stat genom strategiska statliga insatser och åtgärder i samverkan med aktörer på lokal, regional, europeisk och global nivå. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 -Ta vara på de unika förutsättningar för individers utvecklingskraft och företags konkurrenskraft som finns i olika typer av regioner såsom gles- och landsbygder, små och medelstora städer samt i storstadsområden. -Ett ytterligare stärkt lokalt och regionalt inflytande och ansvar över statliga medel, vilket bl.a. leder till bättre förutsättningar för ett regionalt ledarskap. -Stärkt fokus på demografiska utmaningar, internationalisering och hållbarhet med särskilt stärkt fokus på miljö, klimat och energi. -Främja jämställdhet samt integration och mångfald. -Regionala strategier och program som genomförs i partnerskap med nationell och europeisk nivå. Regeringen anser att strategier inom det regionala tillväxtarbetet bidrar till att öka harmoniseringen på olika administrativa nivåer och sektorsområden. Detta leder till förbättrade planeringsförutsättningar och tydliggöranden av hur olika planer, strategier, program och insatser förhåller sig till varandra och bättre kan samordnas. Nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013 Den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013 och dess prioriteringar är vägledande för det regionala tillväxtarbetet, innefattande bl.a. regionala utvecklingsprogram och regionala tillväxtprogram. Den anger vidare riktlinjer för genomförandet av EU:s strukturfondsprogram i . genomfördes en första strategisk uppföljning av strategin. I skrivelsen Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning (skr. 2009/10:221) har regeringen tydliggjort inriktningen av den regionala tillväxtpolitiken. ska en andra strategisk uppföljning av den nationella strategin genomföras. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Sammanhållningspolitikens mål är att bidra till ekonomisk och social sammanhållning inom EU. Sammanhållningspolitiken syftar även till att undanröja hinder för en väl fungerande inre marknad och till utveckling och förbättrad konkurrenskraft i alla regioner i unionen. Regeringen anser att strukturfondsprogrammen bidrar till att stärka den regionala konkurrenskraften och sysselsättningen. I Lissabonfördraget kompletterar numera territoriell sammanhållning den ekonomiska och sociala sammanhållningen som en av delarna i målet för EU:s sammanhållningspolitik. Det innebär att lokala och regionala förutsättningar ska utgöra utgångspunkt för sammanhållningspolitiken och för nationell politik med betydelse för hållbar regional tillväxt. 2020-strategin ersätter den s.k. Lissabonstrategin. Det är viktigt att samtliga och instrument, inklusive sammanhållningspolitiken, verkar för att nå målen för 2020. Det är även viktigt att säkerställa lokal och regional förankring av mål, strategier och genomförande av åtgärder. inleds rådsförhandlingarna om sammanhållningspolitiken efter 2013 vilka väntas vara avslutade . Parallellt pågår i rådet förhandlingarna om EU:s fleråriga budgetram. övergripande inriktning är att sammanhållningspolitiken bör reformeras både vad gäller inriktning och omfattning, för att reducera den totala omfattningen och dess sammansättning så att den blir kostnadseffektiv och resultatorienterad i enlighet med målen för 2020. Det totala stödet för målet regional konkurrenskraft och sysselsättning bör minskas betydligt och ännu tydligare styras mot att stödja framväxten av ett innovativt och mer kunskapsbaserat näringsliv. Sammanhållningspolitiken ska göra skillnad och komplettera nationella och regionala satsningar med en europeisk dimension i arbetet med att skapa konkurrenskraftiga regioner, företag och människor i . Målsättningen är att skapa ett enkelt och effektivt genomförande i efter 2013. Utgångspunkten är att lokala och regionala aktörer ska ges inflytande i genomförandet. lämnade kommissionen sin syn på inriktningen av sammanhållningspolitiken efter 2013 i den femte sammanhållnings- lämnade regeringen sitt bidrag till kommissionens konsultation av rapporten. I denna framgår att sammanhållningspolitiken behöver reformeras vad gäller inriktning och omfattning och att resurserna ska fokuseras på de delar av unionen som har störst behov. välkomnar en förstärkt strategisk inriktning som främjar ökad sektorssamordning och vill se en koncentration på ett fåtal prioriteringar i linje med målen för 2020. ser ett fortsatt behov av åtgärder som tar hänsyn till de speciella förhållandena i de extremt glesbefolkade områdena i norra . Sammanhållningspolitiken ska bidra till ett mer innovativt . Samordningen mellan för forskning och innovation måste förbättras. Kreativa miljöer för små och medelstora företag liksom utvecklingen av regionala innovationssystem måste stimuleras. Territoriellt samarbete bör ges fortsatt prioritet och makroregionala strategier bör, där sådana finns, beaktas i alla sammanhållningspolitikens program. Städernas utveckling och utvecklingskraft måste ses i ett större regionperspektiv, med målsättningen att staden och de omgivande landsbygderna kan dra nytta av varandra. För att kunna uppnå smart, hållbar och inkluderande tillväxt i är det viktigt att ta tillvara kvinnors och mäns fulla potential. Nationell medfinansiering är en grundläggande princip inom sammanhållningspolitiken. anser att en höjning av medfinansieringsnivåerna i programmen skulle ge medlemsstaterna ett incitament för ökad effektivitet och att det skulle bidra till att projekt med högst mervärde genomförs. Genomförandet av sammanhållningspolitiken ska präglas av ett resultatorienterat arbetssätt med fokus på mervärde och en komplementaritet mellan europeiska, nationella och regionala satsningar. Slutligen poängterar vikten och behovet av ett förenklat genomförande. Förenklingsambitionerna ska i första hand gynna de som genomför strukturfondsprojekten. Stärkt utvecklingskraft i landsbygder Landsbygder med stark utvecklingskraft är en resurs för hela utveckling och hållbara tillväxt, inte minst i utmaningen att skapa ett hållbart samhälle. Den regionala tillväxtpolitiken och politiken för landsbygdens utveckling är hörnstenar och ger de grundläggande målen, prioriteringarna och en rad verktyg för det strategiska arbetet med landsbygdsfrågor. Men det krävs större insatser från politiken inom flera områden för att omvandla landsbygdernas resurser till hållbar tillväxt och sysselsättning. Regeringens inriktning är därför att, i de frågor där det är relevant, införliva landsbygdsperspektivet som en naturlig del i alla politikområden och att skapa mervärden genom samverkan mellan olika områden. Politiken måste främja ett ökat samspel mellan landsbygder, tätorter och städer, samt mellan offentlig sektor, näringsliv och det civila samhället. Regeringen anser även att samordningen mellan insatser för landsbygdsutveckling och insatser för hållbar regional tillväxt behöver förstärkas på lokal och regional nivå. Strategier för länens utveckling Det organ som har ansvaret för det regionala tillväxtarbetet i länet ska utarbeta och samordna genomförandet av en samlad strategi för länets hållbara tillväxt och utveckling. Regeringen bedriver ett arbete i syfte att utveckla strategierna för länens utveckling som verktyg för regionala aktörer och för samordning av nationella och regionala resurser. I detta arbete har tre centrala utvecklingsområden identifierats. Det första är statliga myndigheters medverkan i det regionala tillväxtarbetet. Aktörer med ansvar för det regionala tillväxtarbetet bör bedriva ett mer samordnat arbete i relation till statliga myndigheter. Därför behöver regionernas behov och prioriteringar avseende deras samverkan med statliga myndigheter kartläggas. Regeringen avser att ge i uppdrag att kartlägga och utveckla detta arbete. Det andra är hur strategier för länets utveckling kan stärkas på lokal nivå. Med den strategiska inriktningen i den nya bedömer regeringen att förutsättningar för ett hållbart regionalt och kommunalt tillväxtarbete har stärkts. Den nya lagens krav på kommunerna att tydliggöra hur de avser att ta hänsyn till och samordna översiktsplaner med nationella och regionala mål, planer och program motsvaras av att länen i sitt regionala tillväxtarbete, enligt förordningen 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 om regionalt tillväxtarbete, ska eftersträva samordning med kommunernas översiktsplanering. Detta ömsesidiga beaktande bör kunna bidra till att kommuner och regionalt tillväxtansvariga aktörer får ett effektivt, kompletterande och gränsöverskridande hållbart tillväxtarbete. Ökad samstämmighet mellan de olika planeringsinstrumenten bör bidra till att minska risken för suboptimering av insatser och möjliggöra att strategierna blir ett gemensamt verktyg för samhällsplanering. Regeringen avser att följa hur detta arbete utvecklas. Det tredje är uppföljning och utvärdering av det regionala tillväxtarbetet och länens fortsatta arbete med lärande.