prop · GZ031d35 · 2011-09-20 00:00:00 — De reformer som införts för säkrare förare i form av introduktionsutbildning vid privat övningskörning, utökad riskutbildning för B- körkort, och ny riskutbildning för motorcykelbehörigheterna, torde också ha haft betydelse för olycksutvecklingen. Den enda trafikantkategorin där antalet omkomna 2010 översteg antalet 2009 var cyklister, 21 mot 20 personer. Även om det är stora årliga variationer för undergrupper kan det ändå vara värt att nämna ungdomar i mopedålder, . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 100 000 invånare minskade för samtliga 20092010 men mest för 1517-åringar, . Det kan sättas i samband med att 2010 var då alla som fyllde påverkades av de nya kraven på körkort för klass 1-mopeder och förarbevis för moped klass II. Antalet nyregistrerade klass 1-mopeder minskade jämfört med . Arbetet mot etappmålet inom sjöfarten och fritidsbåtstrafiken gav tillfredsställande resultat 2010. Både antalet omkomna och antalet allvarligt skadade minskade . Ingen enda person omkom eller skadades allvarligt inom yrkessjöfarten. infördes samma promillegränser för sjöfylleri som gäller för rattfyllerister, vid körning med större och motorstarkare båtar. och polisen får därmed bland annat utföra slumpmässiga nykterhetskontroller till sjöss. Inom bantrafiken beräknas antalet omkomna uppgå till 109 personer , vilket innebär en ökning med 26 personer jämfört med . Antalet allvarligt skadade minskade med 7 personer. För de som reser med tågen är bantrafiken mycket säker. De flesta som förolyckas befinner sig i allmänhet utanför tågen. Obehörigt spårbeträdande är det enskilt största problemet och arbetar för att minska det med både information, kameraövervakning och åtgärder i infrastrukturen. dödades 2 personer vid lufttransport, vilket var oförändrat jämfört med . Målet med en årlig minskning uppfylldes alltså inte . Antalet allvarigt skadade var 14 . Det var en minskning med 1 allvarligt skadad, jämfört med . Statistiken innehåller all form av flygning, även sportflyg, skärmflyg och hängflyg. Av de 14 skadade drabbades 12 personer vid skärmflyg eller hängflyg. Precisering av målet: Transportsektorn bidrar till att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan nås genom en stegvis ökad energieffektivitet i transportsystemet och ett brutet fossilberoende. bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 har utsläppen av koldioxid från inrikes transporter ökat igen efter att tidigare ha minskat i följd. Preliminära beräkningar visar att utsläppen ökade med jämfört med . har utsläppen ökat med . Totalt utgör utsläppen från inrikes transporter av de samlade i utsläppen av växthusgaser i . Vägtrafikens utsläpp av koldioxid har enligt preliminära beräkningar ökat med , detta trots aktuella styrmedel inom området samt andra åtgärder som bl.a. genomfört i samverkan med näringsliv och offentliga organisationer. Att utsläppen ökat, trots energieffektivare fordon och en ökad andel förnybar energi, torde i första hand bero på en stark konjunkturupphämtning , med ökande transporter som följd. Vägtrafiken svarar för av de svenska utsläppen av växthusgaser. Energieffektiviteten bland nyregistrerade personbilar har förbättrats kontinuerligt . Förbättringen var särskilt markant . Nya personbilars bränsleförbrukning sjönk per , till per . Det motsvarar en minskning av koldioxidutsläppen från per kilometer till per kilometer. Den ökade andelen dieselbilar är en viktig förklaring, andelen i nybilsförsäljningen uppgår nu till , men även för bensinbilar och etanolbilar minskar koldioxidutsläppen. Andelen miljöbilar i nybilsförsäljningen ökade från till . Miljöbilarna domineras av bränslesnåla dieselbilar som stod för av de sålda miljöbilarna. Andelen förnybara bränslen inom vägtransportsektorn fortsätter att öka något, från 2010. För luftfarten minskade koldioxidutsläppen från inrikes flygningar preliminärt med jämfört med föregående år enligt Transportstyrelsens beräkningar. De minskade utsläppen kan delvis förklaras med att transportarbetet med inrikes flyg har minskat något men beror i stor utsträckning också på effektiviseringar i flygtrafiksystemet med rakare flygvägar, bättre beläggningsgrad i flygplanen och en ökad användning av gröna inflygningar. Inrikes luftfart svarar för av de svenska utsläppen av växthusgaser. Vid mötet i () generalförsamling antogs en första överenskommelse på sektornivå för att begränsa klimatpåverkan från internationell luftfart. Uppgörelsen innebär att ett kollektivt utsläppsmål sätts i form av ett tak på utsläppen av koldioxid som stater eller regioner såsom EU kan gå längre i sina ambitioner. Förhandlingarna i IMO () för att minska sjöfartens utsläpp av växthusgaser fortsatte . IMO tillsatte bl.a. en expertgrupp för att utvärdera de förslag till ekonomiska styrmedel som diskuteras inom ramen för . Vid sitt möte antog tvingande krav på nya fartygs energieffektivitet genom ett s.k. Energy Efficiency Design Index (EEDI). I syfte att minska sjöfartens utsläpp av koldioxid och luftföroreningar bidrar ekonomiskt till en studie inom ramen för om förbättrad infrastruktur i för flytande naturgas (LNG). medverkar i flygbranschens ansträngningar att minska bränsleförbrukningen, förkorta flygvägarna och minska utsläppen. Gröna inflygningar, raka flygvägar, gröna avgångar är viktiga steg mot ett klimatneutralt flyg. deltar aktivt i internationella samarbeten för att minska flygets miljöpåverkan. Gröna inflygningar är nu etablerat som begrepp och arbetsmetod. På mindre flygplatser är gröna inflygningar numera mer regel än undantag. Varje grön inflygning minskar utsläppen av koldioxid med omkring jämfört med en traditionell landning. Sedan starten har över 50 000 gröna inflygningar gjorts till . Gröna och raka flygvägar har införts genom konceptet FRAS, Free Route Airspace , vilket innebär att all överflygande trafik i svenskt luftrum har möjlighet att färdplanera sin flygning från en inpasseringspunkt direkt till en utpasseringspunkt. Allt fler brukare väljer nu denna möjlighet och flyger därmed en kortare väg vilket minskar utsläppen. driver flera projekt med målet att minska flygets miljöpåverkan. Validation And Implementation of Next Generation Airspace, är ett samarbete mellan , Novair, Airbus och Quovadis. Målet för VINGA är att med bästa tillgängliga teknik minska utsläpp och buller i flygplatsens närhet. I projektet ingår bland annat användning av kurvade inflygningar för att förkorta flygvägen vid landning och undvika överflygning av bullerkänsliga områden. Övriga miljökvalitetsmål och minskad ohälsa Precisering av målet: Transportsektorn bidrar till att övriga miljökvalitetsmål nås och till minskad ohälsa. Prioritet ges till de miljöpolitiska delmål där transportsystemets utveckling är av stor betydelse för att nå uppsatta mål. Transportsektorn har en fortsatt positiv utveckling när det gäller utsläppen av svaveldioxid, kväveoxider och flyktiga organiska ämnen (VOC). De minskade utsläppen av kväveoxider från vägtrafiken är den främsta anledningen till att det nationella utsläppsmålet troligen uppnåddes . Inom andra områden har utvecklingen inom transportsektorn varit negativ eller för långsam vilket skapar sämre förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålen. De områden det gäller är framför allt emissioner av partiklar och kväveoxider från tätortstrafik, trafikbuller samt de barriär- och fragmenteringseffekter som transportsektorns infrastruktur orsakar. Utsläppen av kväveoxider från vägtrafiken sjunker stadigt, om än i långsammare takt . Att utsläppsminskningen av kväveoxider går långsammare än tidigare beror bland annat på en ökad andel dieselfordon och ökande halter av marknära ozon. Luftkvaliteten i svenska tätorter har i allmänhet blivit bättre . Miljökvalitetsnormerna för kvävedioxid och partiklar (PM10) överskrids dock fortfarande i flera tätorter i trafiknära miljöer. För att minska halterna av partiklar (PM10) i belastade tätortsmiljöer krävs framför allt en minskad användning av dubbdäck på torra vägbanor. har därför tiden då dubbdäck är tillåtna minskats . är det också möjligt 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 för en kommun att införa förbud mot dubbdäck på en viss väg eller vägsträcka. beslutade med stöd av den nya bestämmelsen om dubbdäcksförbud på . De första utvärderingarna visar att såväl dubbdäcksanvändning som partikelhalterna har minskat. har även och kommun infört dubbdäcksförbud på vissa gator. årliga vinterdäcksundersökning visar att trenden med en ökad andel dubbfria vinterdäck fortsätter, ökningen är ungefär en procentenhet . Regeringen har genom en ändring i svavelförordningen beslutat att den högsta tillåtna svavelhalten i de fartygsbränslen som efter används i och inklusive Engelska kanalen, ska sänkas från dagens till . Skärpningen, som föranleds av det beslut IMO fattade , kommer att minska försurningen, framför allt i sydvästra , en del av landet som fortfarande har problem med surt regn. gäller dessutom att svavelhalten i det bränsle som fartyg använder i hamn inte får överskrida 0,1 viktprocent. Mer än 2 miljoner människor beräknas utsättas för bullernivåer över fastställda riktvärden för utomhusbuller. Målet för buller är att antalet människor som utsätts för trafikbullerstörningar överstigande de riktvärden som ställt sig bakom för buller i bostäder ska ha minskat till 2010 jämfört med . Det ska ske genom effektivaste reduktion av störningar och att de mest utsatta prioriteras. 1998 uppskattades över 1 miljon personer ha bullernivåer över riktvärdena inomhus i sina bostäder. har bullerskyddsåtgärder genomförts för cirka 200 000 personer längs vägar och järnvägar, varav mer än hälften fått bullernivåer som understiger riktvärdena inomhus. har antalet personer som exponeras för vägtrafikbuller över riktvärdena ökat med cirka 220 000250 000 personer. Ökningen av antalet bullerexponerade beror framför allt på ökad trafik, men även en ökad inflyttning till städer bidrar. Nettoeffekten är att antal utsatta som har bullernivåer över riktvärdena inomhus har ökat längs vägnätet. För järnvägstrafiken är bedömningen att målet till största delen har nåtts. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 bedöms målet vara uppnått. Sammantaget är bedömningen att delmålet för buller inte har nåtts. Inriktningen att prioritera de mest bullerutsatta människorna har dock lett till stora förbättringar och att färre personer utsätts för de allra högsta bullernivåerna som trafikökningen har inneburit ökat buller för de som exponeras vid nivåer strax över riktvärdena. Infrastruktur och trafik har en negativ påverkan på den biologiska mångfalden huvudsakligen genom barriäreffekter och fragmentering av landskapet. har den statliga transportinfrastrukturen i många fall goda förutsättningar att hysa artrika miljöer och därmed ge ett viktigt bidrag till miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. Till exempel hyser de slagna markerna cirka 300 rödlistade arter och i trädmiljöer finns ytterligare cirka 300 rödlistade arter. Kunskapsuppbyggnaden om problem och Tabell 3.3 Samlad målbedömning för transportområdet möjliga åtgärder har koncentrerats till att minska den barriärverkan som transportinfrastrukturen har för växt- och djurliv. Insatser som har genomförts i vägnätet gäller främst byggande av faunapassager för groddjur, utter och hjortdjur och undanröjande av vandringshinder för fisk. Åtgärdstakten är dock låg i förhållande till målen och har därtill minskat jämfört med föregående år. Transportsystemet fortsätter sammantaget att påverka landskapet negativt. Analys och slutsatser beträffande måluppfyllelsen för funktionsmålet om tillgänglighet samt hänsynsmålet om säkerhet, miljö och hälsa sammanfattas i tabellen nedan. Trots vissa positiva tendenser inom vissa områden är regeringens bedömning att precise- genom ökad tillförlitlighet, trygg- ringarna för medborgarnas resor och näringslivets transporter inte kan anses ha uppfyllts het och bekvämlighet. Framkomligheten och punktligheten har försämrats för både persontrafiken för näringslivets transporter för- och godstrafiken på järnväg. Brister finns även inom trafikinformation. sträckor som inte uppfyller kraven för bärighet har ökat . näringslivet som drabbas av tjälrestriktioner. Tillgänglighetsförbättring har skett i termer av restid till nationellt centrum (, och mellan regioner samt mellan Utvecklingen skiljer sig dock åt mellan olika delar av landet. och andra länder. internationella tillgängligheten på väg och järnväg är i stort sett oförändrad. året har dock antalet personer som fått längre restid till tätort och regioncentra ökat. geringens bedömning är att preciseringen endast delvis uppfyllts. Transportmyndigheterna har arbetat aktivt med jämställdhetsfrågor och med och resultaten av transportpoliti- att uppnå en jämn könsfördelning i transportmyndigheternas styrelser och ledningsgrup- ken medverkar till ett jämställt Regeringen bedömer att detta har bidragit till en positiv utveckling inom transport- sektorns olika delar. Transportsystemet utformas så att Mätningar av tillgänglighet för funktionsnedsatta indikerar en positiv utveckling under det är användbart för personer Anpassningen av hållplatser och järnvägsstationer i det prioriterade kollektivtrafik- nätet har fortskridit och andelen tillgänglighetsanpassade kollektivtrafikfordon Möjligheterna till ledsagning i samband med tågresor har också förbättrats. återstår mycket arbete för att göra transportsystemet mer användbart för perso- ner med funktionsnedsättning. Barns möjligheter att själva på ett Nya krav på mopedkörkort påverkade alla mopedister som fyllde under säkert sätt använda transportsy- Kravet minskar barnens rörlighet som körkortsutbildningen sannolikt ökar stemet och vistas i trafikmiljöer dess säkerhet när de kör moped. Regeringens bedömning är dock att möjligheterna för barn att resa själv har ökat på grund av åtgärder för att förbättra barns skolväg. Förutsättningarna för att välja Gång- och cykelnätet har utökats något jämfört med föregående år. Vidare har verktyg för kollektivtrafik, gång och cykel bättre utformning och skötsel av gång- och cykelvägar utvecklats. trafik har ökat enligt officiell statistik. Möjligheterna att välja gång, cykel och kollektiv- trafik bedöms därmed ha förbättrats . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Hänsynsmål: Säkerhet, miljö och hälsa Antalet omkomna inom vägtrans- Olycksstatistiken uppvisar historiskt låga tal rörande dödade och skadade inom portområdet halveras och antalet vägtrafiken, trots en förbättrad konjunktur. Regeringens bedömning är att statens insatser allvarligt skadade minskas med en fjärdedel mellan 2007 och Antalet omkomna inom yrkessjö- Olycksstatistiken visar på färre omkomna och allvarligt skadade inom sjöfarten. Regeringens bedömning är att införandet av promillegränser och rätten för Kustbevak- minskar fortlöpande och antalet ningens att genomföra alkoholtester utan misstanke har bidragit till denna positiva ut- allvarligt skadade halveras mel- lan 2007 och 2020. Antalet omkomna och allvarligt Olycksstatistiken för bantrafiken visar på ökat antal omkomna, medan antalet allvarligt Inom luftfarten är situationen oförändrad. Regeringen gör den sam- mantagna bedömningen att målet inte uppfyllts . Transportsektorn bidrar till att Energieffektiviteten i nya fordon har förbättrats och användningen av förnybar energi inom transportsektorn har ökat. Trots detta har utsläppen av koldioxid från inrikes transporter klimatpåverkan nås genom en Regeringens bedömning är därför att preciseringen endast uppfyllts del- stegvis ökad energieffektivitet i transportssystemet och ett brutet beroende av fossila bränslen. 2030 bör ha en fordons- flotta som är oberoende av fossila Transportsektorn bidrar till att Transportsektorns minskade utsläpp av kväveoxider är den främsta anledningen till att övriga miljökvalitetsmål nås och kväveoxidmålet under Bara naturlig försurning troligen uppnåddes . till minskad ohälsa. andra områden har utvecklingen inom transportsektorn varit negativ eller för långsam till de miljöpolitiska delmålen där vilket skapar sämre förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålen. De områden det gäller är framför allt emissioner av partiklar och kväveoxider från tätortstrafik, trafikbuller samt av stor betydelse för att nå upp- de barriär- och fragmenteringseffekter som transportsektorns infrastruktur orsakar. Enligt beslut med anledning av regeringens proposition Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt uppgår den trafikslagsövergripande statliga ramen för planeringsperioden 20102021 till priser (prop. 2008/09:35, bet. 2008/09:TU1, rskr. 2008/09:126 och bet. 2008/09:TU2, rskr. 2008/09:145). Den totala statliga finansieringsramen fördelas enligt beslut på följande sätt. till drift och underhåll av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av vägar och statlig medfinansiering till enskilda vägar, till drift och underhåll av det statliga järnvägsnätet, till den statliga ramen för utveckling av transportsystemet, som ska gå till åtgärder för statliga vägar och till åtgärder för det statliga järnvägsnätet, räntor och amorteringar m.m. I direktiven för åtgärdsplaneringen (N2008/8698/IR, N2008/8869/IR [delvis]) beslutade regeringen att den statliga ramen för utveckling av transportsystemet på ska delas upp i en del för utveckling av transportsystemet på nationell nivå på samt i en del på för länsplaner för regional transportinfrastruktur. Den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden 20102021 innehåller ett antal nya investeringar som delvis kommer att finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Den del av investeringarna som täcks av framtida skatte- eller avgiftsintäkter finansieras genom lån. beslutade med anledning av vårtilläggsbudgetpropositionen 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348) att planeringsramen för dessa investeringar för perioden 20102021 ska uppgå till prisnivå. Denna planeringsram utgör ett komplement till den statliga planeringsram för infrastrukturåtgärder på prisnivå som har beslutat om (prop. 2008/09:35, bet. 2008/09:TU2, rskr. 2008/09:145). är i de nationella och regionala trafikslagsövergripande planerna för utveckling av transportsystemet . Tabellen nedan redovisar en uppföljning av genomförda åtgärder 2010 i förhållande till fastställd ram. Tabell 3.4 Uppföljning av den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportinfrastruktur samt länsplanerna för regional transportinfrastruktur för perioden 20102021 Statlig ram för planeringsperioden 2021 Drift, underhåll och bärighet Drift och underhåll vägar Bidrag till enskilda vägar Drift och underhåll järnväg Investeringar i vissa väg- och järnvägsprojekt som delvis kommer att finansieras med inkomster från trängselskatt eller Total ram för planeringsperioden 20102021 1 Bidragen utbetalades av Transportstyrelsen. har 4 järnvägsobjekt och 6 vägobjekt öppnats för trafik. I nedanstående tabell redovisas en kostnadsuppföljning för de större väg- och järnvägsobjekt som färdigställdes . En jämförelse görs mellan verklig kostnad och beräknad kostnad 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Som huvudprincip jämförs den verkliga kostnaden med den beräknade kostnaden för respektive objekt då det togs upp i den nationella planen. För merparten av här redovisade objekt är den beräknade kostnaden enligt nationell plan för 20042015. Projektet bedrevs inledningsvis (fram ) genom ett konsortium bildat av staten, och regionala intressenter. Projektet finns omnämnt i nationell plan 19982007 med det då avtalade beloppet för statens del av finansieringen (1,). Vid tiden för upprättande av den nationella planen för 19982007 pågick utredning av projektets Här redovisad beräknad kostnad är enligt nationell plan 20042015 och avser statens del av finansieringen. har byggts av enligt träffat avtal mellan staten och bolaget. Kostnadsjämförelse görs här med den beräknade kostnaden enligt ursprungligt avtal 1997. För kostnadsjämförelsen prisomräknas såväl beräknad som verklig kostnad till prisnivå. I tabellen redovisas en prisomräkning med dels nettoprisindex och dels det branschrelaterade index som använder i sin årsredovisning. Tabell 3.5 Uppföljning av kostnader samt redovisning av kalkylerad samhällsnytta för objekt som öppnats för trafik Miljoner kronor i prisnivå 2010 Rv 34 St Glahytt Rv 41 Förbi Veddinge -0,8 1Beräkningarna av NNK är i vissa fall behäftade med osäkerheter. För en fullständig redovisning hänvisas till årsredovisning 2010. 2Beräkningarna av NNK är i vissa fall behäftade med osäkerheter. För en fullständig redovisning hänvisas till årsredovisning 2010. 3För har som branschindex använts det index som ingår i avtalet mellan staten och . Detta index överensstämmer i stort med det branschindex som använts för övriga projekt. Nettoprisindex visar de genomsnittliga prisförändringarna för den inhemska privata konsumtionen och är till skillnad från konsumentprisindex rensad från prispåverkande effekter av förändrade indirekta skatter och olika subventioner. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Det branschindex använder bygger på SCB:s entreprenadindex E84 och återspeglar den generella prisutvecklingen inom den del av entreprenadbranschen som avser väg- och järnvägsbyggande. Som framgår av tabellen har prisutvecklingen inom branschen varit väsentligt högre än utvecklingen av nettoprisindex. Denna faktor påverkar starkt kostnadsjämförelsen för de enskilda objekten och särskilt gäller detta för objekt med mellan planvärde och färdigtidpunkt. I planering och genomförande av objekt är beaktande av prisutvecklingen av väsentlig betydelse. Det redovisade understryker också vikten en effektivisering av anläggningsbranschen och ett effektivt upphandlingsarbete. Tabell 3.6 Uppföljning av åtgärdsområden i nationell plan Kostnader i , prisnivå 2010 I enlighet med den nationella planen har det gjorts investeringar för . Den nationella planen anger för investeringar i transportsystemet och för hela planperioden 20102021. Det ger en uppfyllelse på av planen för av den totala planen åren 20102021, se tabell 3.6. De större namngivna investeringarna och delar av åtgärderna för trimning och effektivisering var till stor del pågående och därför har en större andel av dessa åtgärder genomförts jämfört med andra åtgärdsområden. 1 Kostnader för investeringsobjekt redovisas de år de genomförs, oavsett finansieringsform. Detta gäller också objekt där förskottering skett. Anslagsbelastningen sker de år som återbetalningen görs. De olika typerna av investeringsåtgärder som genomförts enligt Nationell plan och de regionala planerna, och hur kostnaderna fördelats mellan olika typer av åtgärder redovisas i tabell 3.7. Tabell 3.7 Kostnader för investeringar per åtgärdskategori Miljoner kronor i löpande prisnivå 1Järnvägens investeringskostnader finns inte uppdelade i dessa åtgärdskategorier . Kostnadsuppgifterna är hämtade från . 2Övrigt innehåller endast kostnader för väg investeringar inklusive väginvesteringarnas produktionsstöd. Produktionstakten för de projekt som byggstartats är hög, trots att projekten i många fall är komplexa. Framdriften har dock varit lägre än förväntat i några av projekten, på grund av långdragna tillståndsprocesser och överklagade upphandlingar. Nedan i tabell 3.8 finns en beskrivning av framdriften för de största investeringsprojekten som redovisar prognostiserad kostnad i förhållande till plan. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.8 Uppföljning och prognos för större investeringsprojekt i Nationell plan för transportsystemet 20102021 Kostnader i , prisnivå 2009 Bana väg i väst 1Utfall inkluderar ej förskotterade medel, utan enbart statens kostnader för projektet. Av tabellen framgår att för sju projekt ligger den prognostiserade kostnaden under plankostanden, medan den prognostiserade kostnaden överskrids för fem projekt.