prop · GZ031d37 · 2011-09-20 00:00:00 — Tjänsten har införts på 112 servicekontor och vid 109 serviceplatser.9 När samtliga servicekontor är etablerade beräknar myndigheterna att cirka 170 000 kunder kommer besöka servicekontoren för att få information och vägledning kring att starta och driva företag. De deltagande myndigheterna anger att tjänsten bl.a. har förbättrat servicen till kunderna, ökat möjligheten att nå sina respektive verksamhetsmål, att myndigheternas utvecklingsarbete inom området start av näringsverksamhet har påskyndats samt att kompetensen hos berörda handläggare har fördjupats avseende start och drift av företag. Kundundersökningar visar på hög kundnöjdhet. Genom tjänsten Nystartskontoret i de deltagande kommunerna har man haft 35 833 personliga kontakter med målgruppen. Totalt har 2 694 personer deltagit i individuella vägledningssamtal, varav 560 personer rapporteras ha startat företag. Vidare har 2 879 personer hänvisats vidare för information och rådgivning via bl.a. och . Främjande av kooperativ utveckling I syfte att främja kooperativ utveckling och att säkerställa kooperativa utvecklingscentrums verksamhet i hela landet har medfinansierat Coompanion med 2010. har Coompanion lämnat rådgivning till 1 173 grupper och till 4 875 personer. Totalt har 6 517 personer fått utbildning och 568 nya företag har startats. En mycket hög andel är nöjda med den rådgivning som har finansierats via det statliga bidraget. Merparten av de riktade åtgärder som regeringen har initierat för att främja entreprenörskap och företagande ligger inom ramen för ansvarsområde. Nedan redogörs för ett antal av dessa åtgärder där resultat finns tillgängligt, t.ex. i form av uppföljningar och utvärderingar. Program för personer med utländsk bakgrund I samband med budgetpropositionen beslutade att öka anslaget 1:5 9 Servicekontor är etablerade av och . många platser ligger dessa i samma lokaler som Arbetsförmedlingen. På ytterligare cirka sexton ett hundratal mindre orter, vid s.k. serviceplatser, kan orter erbjuder kommunen motsvarande information. Näringslivsutveckling m.m.10 med totalt 20082010. Medlen skulle användas för att underlätta för personer med utländsk bakgrund att starta och driva företag. Dessa medel har regeringen tilldelat , totalt , för att genomföra ett program för företagare med utländsk bakgrund. Programmet har genomförts med inriktning på: -Attityder och kunskaper inom det finansiella systemet. -Nätverk och mötesplatser som stöd för utveckling. -Kvalificerad rådgivning för etablerade företag. -Kunskap om företag som drivs av personer med utländsk bakgrund. Enligt en extern utvärderare har programmet sammantaget varit lyckat, både avseende genomförande och resultat. I korthet har mottagarna av insatser för attityder och kunskaper inom det finansiella systemet t.ex. uppgett att de kunskapshöjande insatserna i hög utsträckning har varit relevanta och användbara. Uppföljningen indikerar vidare bl.a. att deltagandet i nätverk och mötesplatser har varit till nytta för de inblandandes verksamheter. Mottagarna av kvalificerad rådgivning anger t.ex. att rådgivningen har gett dem ökad kunskap och förutsättningar att utveckla företaget. Utvärderaren drar slutsatsen att kunskapsinsatserna gett förväntat resultat. Enligt är en effektutvärdering planerad att genomföras efter avslutat program. Förbättrade förutsättningar för kvinnors företagande I samband med budgetpropositionen beslutade att öka anslaget 1:5 Näringslivsutveckling m.m. med 2010. Detta för att möjliggöra en förlängning av den treåriga insats om för kvinnors företagande som genomfördes 20072009. gav regeringen i uppdrag att fortsätta genomförandet av ett 10 Dåvarande beteckning 38:2 Näringslivsutveckling m.m. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 program för kvinnors företagande samt insatser i form av ambassadörer för kvinnors företagande. Uppföljningen visar att programmet har fortsatt att ligga väl till i förhållande till utfalls- och resultatmålen. Bland annat visar uppföljningen för affärs- och innovationsutvecklingsinsatserna att de i mycket hög utsträckning har stärkt kvinnor som redan driver företag i deras företagande samt att de som vill starta eller ta över ett företag har fått ökade kunskaper inom området. Den externe utvärderare som följer upp insatserna konstaterar att de har bidragit till att fler kvinnor kan tänka sig att starta företag och att företag som drivs av kvinnor utvecklas och växer. Vidare gör utvärderaren bedömningen att insatserna har bidragit till ökad kunskap och kompetens om kvinnors företagande. träffade ambassadörerna för kvinnors företagande cirka 34 000 personer för att bidra till ökade kunskaper om vad företagande innebär och inspirera kvinnor att se företagande som ett möjligt val och ett sätt att förverkliga sina idéer. Uppföljningen av insatsen visar att den ligger mycket bra till vad gäller resultatmålen kopplat till målgruppen, bl.a. vad gäller hur mottagarna bedömer den information de har fått. Svensknorskt samarbete för ökad handel Programmet svensknorskt näringslivssamarbete har drivits av och dess norska motsvarighet Innovasjon åren 20052010. Målet har varit att stimulera samarbetet mellan svenska och norska små och medelstora företag, samt att främja handel mellan länderna. Totalt har avsatts från anslaget 1:5 Näringslivsutveckling m.m. Programmet har medfinansierat 72 projekt. Sammantaget har 389 företag deltagit i dessa projektaktiviteter. Av utvärderingen av programmet framgår att det har bidragit till utveckling och kommersialisering av konkurrenskraftiga varor och tjänster, men när det gäller handelsutbytet anser utvärderaren att det är svårt att mäta några direkta effekter av programmet. De deltagande företagen anger att projektet har bidragit till nya affärsrelationer och nya nätverk. Sammantaget anser företagen att deltagandet har varit till nytta för företaget. Utvärderaren konstaterar dock att de sammanlagda sysselsättningseffekterna har varit försumbara. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Program för leverantörsföretag inom fordonsindustrin gav regeringen i uppdrag att utforma och genomföra ett program för leverantörsföretag i fordonsindustrin 2006 2010.11 Enligt beslutet skulle det statliga åtagandet i programmet högst uppgå till . Utgifterna skulle belasta anslaget 1:5 Näringslivsutveckling m.m.12 Minst hälften av den totala omfattningen av programmet ska finansieras av näringslivet. Programmet har omfattat insatser i form av teknikstöd för produkt- och processutveckling, kompetensutveckling hos företagare och företagsledningar samt strategiskt utvecklingsstöd. En kvalitativ extern uppföljning visar på att insatserna har bidragit till att utveckla produkter som sedan har nått marknaden, vilket har bidragit till stärkt konkurrenskraft och marknadsposition. Programmet bedöms också bl.a. ha bidragit till ett mer utvecklat marknads- och strategiarbete i företagen, vilket bidrar till ökad konkurrenskraft. Övergripande anses projekten leda till och/eller ha möjlighet att bidra till programmets resultatmål, men ytterligare uppföljning och utvärdering behövs för att det ska gå att dra mer utvecklade slutsatser om programmets resultat. I samband med propositionen Vårtilläggsbudget och budgetpropositionen har beslutat att öka anslaget 1:5 Näringslivsutveckling m.m. med 20102012 för förstärkta respektive fortsatta insatser inom programmet. har tillsammans med initierat ett nationellt samordningsarbete med flera myndigheter inom områden som transporter, infrastruktur, kultur och natur. Samordningen syftar till att stärka förutsättningarna för svensk turistnäring och därmed skapa långsiktigt konkurrenskraftiga och hållbara upplevelser för internationell turism. 11 I samband med att inrättades fördes ansvaret för genomförandet av programmet dit. 12 Dåvarande beteckning var 38:2 Näringslivsutveckling m.m. Ett utvecklingscenter för turistnäringen har etablerats . har marknadsfört internationellt. Detta arbete bedöms vara en bidragande orsak till ökningen av utländska övernattningar . är det bästa året någonsin för antalet utländska övernattningar. Bolagets omsättning har ökat från till . uppgick turismens exportintäkter till . Detta är mer än traditionella varuområden som järn och stål, personbilar samt trävaror. Turistnäringens andel av BNP uppgick till enligt statistik från . Näringen sysselsatte 162 100 årsverken, vilket var en ökning mot föregående år (totalt ). geologiska undersökning (SGU) har regeringens uppdrag att bedriva behovsstyrd insamling av geologisk information och svara för frågor om geologiska beskaffenhet och mineralhantering. Myndighetens geologiska dokumentering utgör ett komplement till insamlingsverksamheten. Myndigheten har försett samhället med geologisk information för infrastrukturplanering, naturresurshushållning, miljöövervakning och hantering av ras, skred och andra georisker. Resultaten har lagrats i SGU:s databaser och gjorts tillgängliga i rapporter, publikationer och kartor. Myndigheten har bedrivit projektet . Projektet innebär digitalisering av delar av den prospekteringsintressanta information som finns arkiverad vid myndighetens mineralinformationskontor. Myndigheten har också bedrivit uppdragsverksamhet inom kategorierna myndighetssamverkan, sakkunnighetsuppdrag, tillgodoseende av specifika behov av geologisk information samt internationella uppdrag. Uppdragsverksamheten omsatte 2010. Myndighetssamverkan är den klart dominerande kategorin inom uppdragsverksamheten. Liksom tidigare menar regeringen att ett dynamiskt näringsliv, inom vilket nya företag startas och befintliga företag växer i alla delar av landet, är viktigt för produktivitetstillväxten och därmed för konkurrenskraft. Dynamiken bidrar bl.a. till förnyelse och ökad konkurrens. Det innebär t.ex. nedläggning av mindre konkurrenskraftiga företag samt tillkomst av nya företag och arbetstillfällen. Nya företag bidrar även till att främja innovationer och till ökad produktivitet bland etablerade företag. uppgick antalet nystartade företag till 66 681 stycken, vilket är en ökning jämfört med . Av dessa startades av kvinnor. som startades av kvinnor och män gemensamt uppgick till . av de nya företagen startades av personer med utländsk bakgrund, en ökning jämfört med . Antalet företag som växer tenderar att öka . Näringslivet blir alltmer kunskapsintensivt. Till exempel har sysselsättningen i de kunskapsintensiva tjänstenäringarna ökat med knappt 83 000 , vilket innebär en ökning med . För att stimulera entreprenörskap och nyföretagande och förenkla för företagen genomförs ett flertal åtgärder. Till exempel insatser för att främja positiva attityder till entreprenörskap samt insatser i form av information, rådgivning och riktade åtgärder till vissa grupper i syfte att öka kompetensen hos blivande och befintliga företagare. Regeringen vill betona sambandet mellan att förenkla för företagen, tillväxt i ekonomin och ökad sysselsättning. Förenklingsarbetet bidrar till fler jobb och växande företag. Därigenom är det ett viktigt medel för att nå regeringens övergripande mål att bryta utanförskapet. Stor potential med minskade kostnader Den alltmer globaliserade ekonomin har lett till stora strukturförändringar inom den svenska ekonomin. Småföretag verksamma inom den växande tjänstesektorn blir allt viktigare för 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 sysselsättning och tillväxt. Av det totala antalet företag utgör småföretag med 049 anställda. Dessa företag sysselsätter närmare 1,6 miljoner människor. av småföretagen är enmansföretag.13 är den administrativa kostnaden för just dessa företag förhållandevis hög. Mot denna bakgrund är det viktigt att regler utformas på ett enkelt och ändamålsenligt sätt så att företagen kan ägna tid och resurser till att driva och utveckla verksamheten. Det är inte bara de direkta kostnaderna som påverkar företagen. De indirekta samhällsekonomiska kostnaderna i form av konkurrensbegränsning, tillväxthinder och inflexibilitet hos företagen att anpassa sig till marknadens krav, som följer av en hög regelbörda, är ansenliga och sannolikt mer betydelsefulla än de direkta kostnader som företagen har för att efterleva regler.14 Regeringen gör bedömningen att ytterligare kunskap krävs om reglers effekter för företag för att arbetet med att förenkla för företagen ska bli effektivt och inte skapa tröskeleffekter eller tillväxthinder. Fokusering på det som ger störst förändringar i företagens vardag En viktig del i att skapa en märkbar positiv förändring i företagens vardag är att identifiera och om möjligt förändra de regler som skapar problem för företagen. Därför genomför ett pilotprojekt i syfte att skapa förståelse för vilka underliggande faktorer som krävs för att företagen ska uppleva en positiv märkbar förändring i sin vardag. Vidare pågår det ett arbete inom med att klargöra förenklingspotentialen i de 200 informationskrav som står för av företagens administrativa kostnader. Regeringen gör bedömningen att ovanstående insatser kommer ge viktigt underlag för att på ett mer resurseffektivt sätt gå vidare i arbetet för att skapa märkbara förändringar. Regeringen vill särskilt poängtera vikten av samråd och dialog med företag och näringslivsorganisationer för att fokusera 13SCB, 2009. 14Tillväxtanalys, Regelbörda och ekonomisk utveckling en forskningsöversikt (2010:07) och Regelbördans ekonomiska effekter en teoretisk och empirisk analys Dnr 2010/017. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 För att åstadkomma märkbara förändringar förutsätts i allmänhet ett nära samspel med de som berörs av en regel. Förenklingsåtgärder som genomförs eller planeras bör, på områden där det är möjligt, vara efterfrågade av företagen. Samråden med näringslivet är en viktig beståndsdel i arbetet med att förenkla för företagen. Regeringen avser därför att vidareutveckla formerna för detta. Åtgärder för större genomslag på regional och lokal nivå För att uppnå regeringens övergripande mål för regelförenklingsarbetet att skapa en märkbar positiv förändring i företagens vardag är det viktigt att arbetet med att förenkla för företagen får ökat genomslag även på regional och lokal nivå. Regeringen delar i huvudsak de bedömningar som i samt gör avseende vilka insatser som bör genomföras. Därför har regeringen gett i uppdrag att genomföra insatser för att främja arbetet med att förenkla för företagen på lokal nivå.15 i har fått i uppdrag att driva och samordna länsstyrelsernas arbete med att förenkla för företagen samt att, tillsammans med övriga länsstyrelser, genomföra insatser 20112014 för att, inom ramen för länsstyrelsernas verksamhet, främja arbetet på regional nivå.16 Kontinuerlig utveckling av arbetet med att följa kostnader och skapa enklare regler Den breda ansatsen i arbetet med att ta fram underlag till regeringens handlingsplan för regelförenklingsarbetet har bidragit till att öka medvetenheten hos regelgivarna om hur regler påverkar företag och att regler kostar pengar. Regeringen bedömer att det är av största vikt att denna medvetenhet bibehålls och ökar. Utbyte av erfarenheter och att goda exempel lyfts fram och diskuteras är en viktig del av detta. Därför avser regeringen att fortsätta att sprida kunskap och information om arbetet med att förenkla för företagen. I rapporten in Selected EU Member States: Background report 15N2011/4050/ENT 16N2011/4051/ENT on konstaterar bl.a. att det har skett betydande framsteg i det svenska regelförenklingsarbetet , särskilt i fråga om verktyg och infrastruktur i regelförenklingsarbetet. Slutrapporten innehåller ett antal rekommendationer för det framtida arbetet med regelreformering och hur arbetet med dessa frågor kan stärkas mellan EU, statlig, regional och lokal nivå. Regeringen anser att granskningen av är ett välkommet inspel i vidareutvecklandet av agendan med att förenkla för företagen, bl.a. avseende konsekvensutredningar på EU-förslag, arbetet med att förenkla för företagen på lokal och regional nivå, och stödfunktioner i arbete med konsekvensutredningar m.m. har regeringen uppdaterat mätningarna av företagens administrativa kostnader. Mätningarna har genomförts med bl.a. intervjuer med företag och redovisat det faktiska utfallet av en förenklad regel, dvs. angett de företag som faktiskt tillämpar den enklare regeln. Mätningarna säger inget om den potential en förenklad regel har, dvs. hur mycket kostnaden minskar om samtliga företag som kan, faktiskt tillämpar den enklare regeln. En årlig uppdatering av mätningen medför betydande kostnader. Regeringen har därför valt att avstå från årliga uppdateringar för perioden 20102011. En uppdatering av de administrativa kostnaderna kommer istället att ske . Den kommer att avse 2010 2012. Dessutom pågår det ett arbete inom med att undersöka om det finns alternativa sätt att följa företagens administrativa kostnader. Utgångspunkten för arbetet med att upprätta konsekvensutredningar återfinns i förordningen (2007:1244) om konsekvensutredningar har fr.o.m. genom olika styrdokument gjorts enhetligt vad gäller kommittéer17, Regeringskansliet18 och förvaltningsmyndigheter under regeringen19. En konsekvensutredning ska upprättas och samma krav på innehåll och kvaliteten i en konsekvensutredning gäller för alla regelgivare. 17Kommittéförordningen (1998:1474). 18Statssekreterarskrivelse med riktlinjer för arbetet med konsekvensutredningar i (N2008/5953/MK). 19Förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. Genom detta arbetssätt uppnås synergieffekter, transparens och likformighet. Regeringen gör bedömningen att arbetet med konsekvensutredningar måste utvecklas ytterligare för att de beslut och politiska prioriteringar som görs ska bygga på ett så bra beslutsunderlag som möjligt. Större fokus bör läggas vid att uppdragen till kommittéerna innehåller tydliga skrivningar om konsekvensutredningar och vad dessa bör innehålla. Bättre förenklingsförslag på EU-nivå Regelförenkling var en högt prioriterad fråga under det svenska ordförandeskapet i EU 2009 och är så även fortsättningsvis. De insatser som gjorde under ordförandeskapet har visat sig vara en god grund att stå på i det vidare regelförenklingsarbetet på EU-nivå. deltar bl.a. i en högnivågrupp som följer upp Europeiska kommissionens arbete med smart lagstiftning.20 Arbetet i högnivågruppen fokuserar bl.a. på att förbättra formerna för samråd, efterhandsutvärderingar samt att konsekvensutredningar ska göras avseende de tillägg som görs av rådet och . har även lämnat bidrag till arbetet med att ta fram en rapport som visar på goda implementeringar av EU- lagstiftningen som den rådgivande högnivågruppen med representanter från näringslivet (Stoibergruppen) tar fram. Regeringen menar att det är viktigt för att även fortsättningsvis verka för en utveckling av regelförenklingsarbetet inom EU, bl.a. för att nå en ökad fokusering på de viktigaste sakfrågorna utifrån ett företagarperspektiv. Marknadskompletterande finansiering fyller sitt syfte Ett viktigt insatsområde är marknadskompletterande finansieringsinsatser till små och medelstora företag. krävs extern finansiering i samband med företagsstart. 20 KOM(2010) 543 Meddelande från kommissionen till , rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén Smart lagstiftning i Europeiska unionen. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 gäller i skeden av utveckling och expansion. Som konstaterades i samband med redovisningen av resultat ovan ska marknadskompletterande finansiering via de statliga aktörerna bidra till en förbättrad finansieringssituation i skeden och segment där den privata marknaden verkar i begränsad utsträckning. har verksamhet på ett tydligt sätt visat hur de statliga marknadskompletterande insatserna kan spela en viktig roll, t.ex. i tider av finansiell instabilitet. Den mycket kraftigt ökade utlåningen via berodde i hög utsträckning på situationen inom banksektorn, där bankerna inte kunde möta efterfrågan på krediter bland landets nya samt små och medelstora företag. Då situationen i banksektorn stabiliseras sjunker också behovet av utlåning via . Regeringen gör vidare bedömningen att det nybildade bolaget kommer att bidra till att stärka företagande i den del av landet där behovet av marknadskompletterande finansieringsinsatser är som störst. Regeringen har tidigare informerat om arbetet med att se över de statliga kapitalförsörjningsinsatserna. För en närmare beskrivning av regeringens ambitioner i den fortsatta utvecklingen på området, se kapitel 3.6.4 samt kapitel 3.7 nedan. Utvecklad statlig information och rådgivning Regeringen har konstaterat att företagens konkurrenskraft i stor utsträckning är beroende av förmågan att tillgodogöra sig och tillämpa ny kunskap. Behovet av kunskap spänner över en rad områden och för många små och medelstora företag är bl.a. tillgången till rådgivning, nätverk och mötesplatser av stor betydelse för utvecklingen i företaget. Kunskapsbehoven kan variera beroende på vilket utvecklingsskede ett företag befinner sig i. Generellt kan behovet, precis som när det gäller finansiering, sägas vara särskilt stort vid start och i skeden av utveckling, t.ex. i samband med expansion. De statligt finansierade informations- och rådgivningsinsatserna till entreprenörer och företagare har en stor bredd. De omfattar allt från ren myndighetsservice till skapande av 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 mötesplatser och mentorskapsaktiviteter för företagare. Rådgivningen som staten tillhandahåller bör vara marknadskompletterande, kostnadseffektiv, ta hänsyn till regionala förutsättningar samt utgå från företagens efterfrågan. En förändring av rådgivningsverksamheten hos har påbörjats. Förändringen innebär att ska upphandla rådgivare i större utsträckning och vidareutveckla verksamheter där rådgivning sker från företagare till företagare, t.ex. mentorskapsinsatser. Utgångspunkten för denna inriktning är bl.a. att stimulera den privata rådgivningsmarknaden samt möjliggöra mer specialiserad och skräddarsydd rådgivning till kunderna för att bättre motsvara företagens behov. Regeringen bedriver också ett arbete för att utveckla, samordna och förstärka den myndighetsservice som blivande och befintliga företagare erbjuds. Ett exempel på hur detta kan genomföras är tjänsten . Regeringen gör bedömningen att ett ökat utnyttjande av e- tjänster bidrar till att bättre tillgodose företagarnas behov. Som ett led i detta har regeringen givit i uppdrag att vara utvecklingsansvarig myndighet för e-tjänster inom området företag och företagande. I sammanhanget bör det noteras att är en central aktör för att processen med att starta och driva företag ska fungera. Regeringen gör bedömningen att registreringsverksamheten vid fungerar väl och att det ambitiösa utvecklingsarbete som bedrivs vid verket bidrar till att anpassa tjänsterna till företagarnas behov. För mer information om utvecklingen av e- förvaltning, se utgiftsområde 22 Kommunikationer, politiken för informationssamhället. genomför regeringen bl.a. omfattande insatser för att stärka kvinnors företagande. Som konstaterades i resultatredovisningen bidrar dessa insatser till ökat företagande bland kvinnor. De har också bidragit till ökad kunskap och kompetens om kvinnors företagande. Det finns även anledning att notera behovet av att särskilt anpassa de statliga insatserna till de behov som finns hos företagare med utländsk bakgrund. Regeringen konstaterar att de särskilda insatser som har genomförts för att underlätta för personer med utländsk bakgrund att starta och driva företag bedöms ha varit lyckade. I sammanhanget vill regeringen lägga fokus på vikten av att alla aktörer som verkar med statliga medel inom kapitalförsörjning, information och rådgivning ska tillvarata de särskilda behov som t.ex. finns hos unga samt hos personer med utländsk bakgrund, såväl kvinnor som män. För den senare målgruppen vill regeringen särskilt lyfta fram den lyckade integrationen av i verksamhet.21 Regeringen gör bedömningen att detta bidrar till att ytterligare stärka möjligheterna för personer med utländsk bakgrund att få vägledning.