prop · GY03100 · 2011-04-13 00:00:00 — Eftersom verkstadssektorn är starkt exportbero- ende fick den svaga internationella investerings- konjunkturen ett särskilt stort genomslag. återhämtade sig flera andra branscher och ökade sina vinster. Sammantaget medförde detta att bolagsskatteintäkterna ökade , om än relativt måttligt. Diagram 6.7 Skatt på företagsvinster 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. Vinstökningen i företagen fortsatte 2010. Före- tagens bokslutsrapporter visar på kraftigt förbättrade resultat jämfört med året innan. har företagen dessutom gjort relativt höga kompletteringsbetalningar avseende 2010. Detta har medfört att intäkterna från skatt på företagsvinster bedöms öka med och uppgå till . Bolagsskatteintäkterna fortsätter att öka 2011 och framåt (se diagram 6.7). bedöms dock intäkterna öka i en långsammare takt än . Stigande statslåneränta ger högre intäkter från avkastningsskatten Intäkterna från avkastningsskatten, som tas ut på sparande i pensions- och kapitalförsäkringar, bedöms öka . Den kraftiga ökningen beror på att statslåneräntan, som ligger till grund för beräkningen av avkastningsskatten, bedöms bli betydlig högre 2011 än 2010. Om statslåne- räntan ökar ökar intäkterna från avkastningsskatten året därpå med ca . Statslåneräntan fortsätter att stiga 2012 och framåt vilket medför att intäk- terna från avkastningsskatten beräknas uppgå till 2015 (se tabell 6.6). Höjd skatt på vattenkraftverk ger högre intäkter från fastighetsskatt 2011 Intäkterna från fastighetsskatt och fastighetsavgift beräknas uppgå till 2011, vilket är ca högre än året innan (se tabell 6.7). Ökningen beror i huvudsak på att fastighets- skatten på vattenkraftverk har höjts från . genomförs en fastighets- taxeringen av småhus, vilket beräknas öka intäkterna med ytterligare . Tabell 6.7 Fastighetsskatt och fastighetsavgift Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källor: och egna beräkningar. 6.1.3Skatt på konsumtion och insatsvaror Mervärdesskatt och punktskatter bildar till- sammans inkomsthuvudgruppen skatt på konsumtion och insatsvaror. beräknas intäkterna från skatt på konsumtion och insats- varor, utgöra av de totala skatteintäkterna, varav mervärdesskatte- intäkterna svarar för och punktskatteintäkterna för . Prognosen för intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror redovisas i tabell 6.8. Tabell 6.8 Skatt på konsumtion och insatsvaror Utvecklingstakt (%) Utvecklingstakt (%) Utvecklingstakt (%) Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från mervärdesskatten kommer i huvudsak från hushållens konsumtion. Eftersom mervärdesskatten är differentierad mellan olika varu- och tjänstegrupper beror intäkterna både på konsumtionen och dess sammansättning. Utöver hushållens konsumtion består skatte- basen för mervärdesskatten också av delar av investeringarna och förbrukningen i näringsliv och offentlig sektor. Punktskatterna skiljer sig från mervärdes- skatten i det avseende att de oftast är baserade på konsumerad kvantitet i stället för på marknads- pris. Till undantagen hör tobaksskatten samt energi- och koldioxidskatterna för vilka skatte- satserna skrivs upp med konsumentprisindex. tog hushållens konsumtion åter fart efter att ha utvecklats svagt både 2008 och 2009. Från att i princip ha stagnerat ökade konsumtionen av bilar och sällanköpsvaror igen 2010. Även konsumtionen av energivaror ökade kraftigt. ökade investeringarna, efter att ha fallit . Sammantaget ledde detta till att mervärdesskatteintäkterna ökade med till . Att intäkterna från mervärdesskatt växte mer än konsumtionen 2010 förklaras av den ökade andelen konsumtion av bilar och sällanköps- varor, som beskattas med den högsta skattesat- sen (). Hushållens konsumtion bedöms öka relativt starkt 20112015 som en följd av en relativt stark utveckling av hushållens disponibla inkomster och allt ljusare arbetsmarknadsutsikter. Till- sammans med en stark tillväxt av framför allt bygginvesteringar leder det till att mervärdes- skatteintäkterna ökar starkt . År 20112015 förväntas de underliggande intäkterna från mervärdesskatten öka med i genomsnitt (se diagram 6.8). Konsumtionen av bilar och sällanköpsvaror bidrar starkt till konsumtionsutvecklingen och förväntas i genomsnitt öka med . Diagram 6.8 Hushållens konsumtion i löpande priser och underliggande intäkter från mervärdesskatt 19962015 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Anm.: I den underliggande mervärdesskatten är effekten av skatte- och redovisningsändringar exkluderad. Källor: , och egna beräkningar. Av de totala mervärdesskatteintäkterna kommer från den privata sektorn. Två tredjedelar av detta kommer från hushållens konsumtion medan den resterande tredjedelen kommer från investeringar, främst bostadsinve- steringar, och delar av förbrukningen i närings- livet. Staten och kommunerna svarar för av mervärdesskatte- intäkterna. Intäkterna från punktskatterna uppgick till , vilket är högre än 2009 (se tabell 6.8). Även 2011 beräknas punktskatteintäkterna uppgå till . Återhämtningen i ekonomin ger högre intäkter från energi- och koldioxidsskatt Intäkterna från energi- och koldioxidskatterna uppgick till , vilket är högre än 2009. Den snabba återhämtningen i svensk ekonomi och det ovanligt kalla vädret bedöms ha varit den främsta anledningen till de relativt höga intäk- terna. Den fortsatt goda konjunkturutvecklingen bedöms öka använd- ningen av bl.a. dieselolja och el, vilket leder till högre intäkter från energi- och koldioxidsskatt. Den största delen av dieselförbrukningen används till godstransporter och är därför starkt kopplad till utvecklingen i industrin. Även den allt högre andelen dieseldrivna personbilar bidrar till att öka dieselanvändningen. Biodrivmedlens andel av den totala drivmedelsförbrukningen väntas öka, vilket håller nere skatteintäkterna något. Svag ökning av intäkter från skatt på alkohol och tobak Intäkterna från skatt på alkohol och tobak upp- gick till 2010 och var därmed näst intill oförändrade, jämfört med . Intäkterna från skatt på alkohol och tobak bedöms utvecklas svagt även under prognos- perioden, 20112015. Skattekvoten visar förhållandet mellan de totala skatteintäkterna och BNP. -0,1 Källor: , och egna beräkningar. Störst inverkan på förändringen av skattekvoten har regelförändringar i skattesystemet. väntas skattekvoten minska med 0,6 procent- enheter, jämfört med året innan, vilket till stor del förklaras av det fjärde steget i jobbskatte- avdraget. Att kvoten för skatt på arbete väntas öka något 20112015 (se tabell 6.9), beror till viss del på att ROT-avdragen väntas minska något för vart och ett av dessa år. 6.2Inkomster på statens budget I statens budget tillämpas periodiserad redovis- ning av skatterna. Det innebär att skatterna redovisas under det inkomstår då den skatte- pliktiga händelsen ägde rum. Statens skatte- intäkter, som redovisas i tabell 6.6, är således periodiserade. Inkomster på statens budget ska enligt budgetlagen (2011:203) redovisas kassa- mässigt, dvs. när de faktiska in- och utbetal- ningarna av skatterna sker. Därför finns även kassamässig redovisning av statens skatter. De kassamässiga skatteinkomsterna består av betalningar som kan avse skatter för olika inkomstår. Skillnaden mellan statens skattein- täkter och skatteinkomster utgörs av periodise- ringar. Periodiseringarna består i sin tur av uppbörds- och betalningsförskjutningar samt anstånd. Utfall och prognoser för de inkomster som redovisas under övriga inkomster på statens budget presenteras i tabell 6.6. Inkomster av statens verksamhet Inkomster av statens verksamhet består bl.a. av utdelningar från statligt aktieinnehav, affärs- verkens inlevererade överskott, in- levererade överskott, ränteinkomster och offent- ligrättsliga avgifter. Förändringarna av dessa inkomster under 20112015 beror till stor del på aktieutdelningar från statligt ägda bolag. Utdel- ningarna uppgick till 2010 vilket är en relativt låg nivå jämfört med de närmast föregående åren. utgjordes av utdelningar av engångs- karaktär utöver de ordinarie utdelningarna avse- ende resultat. Utdelningsnivån 2010 påverkades i hög grad av konjunkturläget i omvärlden . Aktieutdelningarna , avseende resultat, beräknas uppgå Prognosen för utdel- ningarna för perioden 20122015 är behäftad med betydande osäkerhet. De bedöms dock minska något jämfört med , bl.a. till följd av antagna försäljningar av statliga ägarandelar i bolag. Inkomsterna från arbetslöshetsavgiften förväntas minska med ca till följd av lägre utgifter för arbetslöshetsförsäkringen. Inkomster av försåld egendom Utfallet för Inkomster av försåld egendom blev 2010. Åren 20112014 har inkomsterna från försäljning av statligt aktie- innehav beräkningstekniskt antagits till , vilket är samma anta- gande som gjorts sedan 2010 års ekonomiska vårproposition. Regeringen avser att analysera förutsättningarna för fortsatta försäljningar av statligt ägande i bolag mot bakgrund av dess förändrade mandat i frågan (bet. 2010/11:NU7, rskr. 2010/11:190). Regeringen avser att i sam- band med budgetpropositionen föreslå eventuella revideringar av det beräkningstekniska antagandet avseende försäljningar av ägarandelar i statliga bolag. antas beräkningstek- niskt inga försäljningsinkomster. Under inkomsttypen Kalkylmässiga inkomster redovisas vissa avskrivningar och amorteringar samt statliga pensionsavgifter, vilka utgör huvuddelen av inkomsterna. uppgick inkomsterna till , varav utgjordes av inkomster från statliga pensionsavgifter. 2015 ökar inkomsterna, jämfört med , och förväntas uppgå till . Hela ökningen förklaras huvudsakligen av ökade inkomster från statliga pensionsavgifter. Bidrag m.m. från EU Bidrag m.m. från EU innefattar bidrag från olika EU-fonder. De största enskilda bidragen avser bidrag från: Europeiska jordbruksfonden, Euro- peiska regionala utvecklingsfonden samt Euro- Inkomsterna uppgick sammantaget till 2010. Inkomsterna bedöms minska däref- ter och beräknas uppgå till 2015. Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Inkomsttypen Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet består av två delar: tillkommande inkomster och avräkningar i anslutning till skattesystemet. Tillkommande inkomster består av inkomster som bruttoredovisas på statens budget. Motsva- rande poster avräknas på andra inkomsttitlar eller förekommer med samma belopp på statens budgets utgiftssida. Det gäller t.ex. skatter som tillfaller EU såsom den momsbaserade EU- avgiften och tullmedel. Under tillkommande inkomster redovisas också kommunala utjäm- ningsavgifter enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. De tillkommande inkomsterna uppgår till 20112015. Den största delen av avräkningarna utgörs av statliga och kommunala myndigheters kompen- sation för betald mervärdesskatt. Under avräk- ningar avräknas dessutom avgiftsintäkter som redovisas på m.fl. in- och utlåning i , t.ex. insättnings- och stabi- litetsavgifter. Utgifter som ges som krediteringar på skattekonto Inom inkomsttypen Utgifter som ges som krediteringar på skattekonto redovisas stöd, som enligt nationalräkenskaperna, är att likställa med utgifter. Redovisningen syftar till att öka möjligheter att kontrollera statens budget. redovisas i princip endast krediteringen för jämställdhetsbonusen under denna inkomsttyp. De stora flertalet skatte- krediteringar som har funnits har upp- hört eller flyttats till statens budgets utgiftssida. Jämställdhetsbonusen beräknas uppgå till 2011. 6.2.3Ändrad redovisning av inkomsttitlar Följande inkomsttitel byter namn och heter fortsättningsvis 2434 Avgifter i Transportstyrelsen Tabell 6.10 Regeländringar på skatteområdet, bruttoeffekter i förhållande till föregående år -8,6 -34,4 -11,9 -47,1 -14,4 -7,6 -0,2 -0,2 -2,8 -7,5 -0,1 -0,5 -1,8 Ändringar av grundavdraget (regionalt, pensionärer) -2,8 -1,9 -3,5 -7,5 Ändrade avdragsregler (lånedatorer, pensionssparande m.m.) -0,3 Begränsat avdrag för allmän pensionsavgift -0,1 -4,2 -4,2 -8,2 -36,5 -11,4 -21,8 -10,0 -39,9 -10,7 -10,8 -10,0 -0,7 -0,7 -11,0 -9,7 Skattereduktion fackföreningsavgift, slopad (2007) -1,1 -0,7 -20,9 -1,6 -0,1 -0,4 -12,8 -1,1 -0,5 -0,4 -8,1 -1,6 -0,1 -1,4 -10,9 -1,0 Företagsskattepaketet andelar i handelsbolag, underskottsföretag Andelar i handelsbolag, underskottsföretag -1,0 Skattereduktion (2004), stormskadad skog (2005-2007) -1,9 -2,5 -3,6 -0,2 Småhus: sänkt skattesats, begränsat markvärde, frysning, avg. -3,0 -1,3 -3,9 -0,2 Hyreshus: sänkt skattesats, frysning, övergång till avg. -1,2 -0,4 Begränsningsregel, nytt taxeringsförfarande -0,3 Övriga skatter på kapital -0,2 -7,4 -0,2 Höjd kapitalvinstskatt för bostäder -0,4 Höjt belopp för uthyrning av privatbostäder -0,2 -0,1 Ändrade 3:12-regler, sänkt expansionsmedelsskatt, penninglån -0,3 -0,1 Förmögenhetsskatt: höjda fribelopp, sänkt skatt, fryst underlag, slopad -0,2 -6,7 -0,1 -0,2 -0,5 -0,1 Sänkt skatt på personbefordran, böcker och skidliftar -0,1 Skatt på energi och miljö -0,1 -0,1 -0,2 -0,2 Avfallsskatt, naturgrusskatt m.m. -0,4 Skatt på termisk effekt Övriga skatter på konsumtion och insatsvaror -0,1 -1,2 Skatt på vägtrafik m.m. -0,1 -1,2 -0,3 -0,1 Restförda och övriga skatter -0,4 -0,7 -0,3 -0,1 -0,1 -0,4 -0,7 -0,3 -0,1 -6,3 -41,3 -0,7 -46,1 -13,5 -6,8 -0,3 Källa: Egna beräkningar. De takbegränsade utgifterna ökar med ca 20102015. Som andel av BNP faller dock de takbegränsade utgifterna från till . Utgifterna i ålderspensionssystemet ökar med ca . Det beror främst på högre inkomst- och tilläggspensioner, som är en följd av pris- och löneökningar, men också på att antalet pensionärer ökar . Utgifter på utgiftsområdena i statens budget, exklusive statsskuldsräntor, ökar med ca . Som andel av BNP faller dock utgifterna från . 7.1Utgifterna på statens budget och takbegränsade utgifter Utgiftssidan på statens budget delas in i 27 utgiftsområden och posten Minskning av anslagsbehållningar. Till statens budgets utgifts- sida hör även nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen (se avsnitt 9.2.1). De utgifter som omfattas av utgiftstaket för staten, de s.k. takbegränsade utgifterna, om- fattar utgiftsområde 125, 27 och ålderspen- sionssystemet vid sidan av statens budget. De takbegränsade utgifterna beräknas öka med (se tabell 7.1). Ungefär en fjärdedel av den ökningen, , förklaras av utgifterna på utgiftsområdena i statens budget exklusive statsskuldsräntorna. Uttryckt som andel av BNP beräknas dock dessa utgifter vara väsentligt lägre 2015 än 2010. Sjunkande arbetslöshets- och ohälsorelate- ökningen av de takbegränsade utgifterna för- rade utgifter bidrar till den jämförelsevis låga ökningstakten av utgifterna i statens budget. Sammantaget bedöms dessa utgifter sjunka med ca . Den slutgiltiga pris- och löneomräkningen av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål ökar utgifterna med ca i förhållande till 2011. Omräkningen för 20132015 bedöms bli högre än 2012. I detta avsnitt redovisas och analyseras utveck- lingen av utgifterna i statens budget och de takbegränsade utgifterna för perioden 2015. av ålderspensionssystemets utgifter. De beräknas öka med . Uttryckt som andel av BNP är dock nivån på ålderspensionssystemets utgifter oförändrad 2015 jämfört med . ökar utgifterna för statsskuldsräntor kraftigt. Jämfört med 2010 är utgifterna högre. emitterar Riksgäldkontoret en ny 10-årig statsobligation som ger lägre överkurser och därmed högre ränteutgifter. Därefter minskar utgifterna för statsskuldsräntorna och ligger 20122014 på ungefär samma nivå som 2010. väntas dock utgifterna återigen öka till ungefär samma nivå som 2011. Detta beror på att en realobligation förfaller till betalning 2015, vilket höjer ränteutgifterna med ca . Budgeteringsmarginalen, dvs. skillnaden mellan utgiftstaket och de takbegränsade ut- gifterna, beräknas uppgå till 2011 och till 74 respektive 2012 och 2013. beräknas budgeteringsmarginalen minska till 58 respektive . Tabell 7.1 Utgifter på utgiftsområden i statens budget och takbegränsade utgifter 20102015 Miljarder kronor om inget annat anges 1Inklusive förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit. 2Utgiftsområden på statens budget (exklusive statsskuldsräntor) och ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. 3Regeringens bedömning av utgiftstak (se avsnitt 10.4.2). Källa: Egna beräkningar. I prognosen för utgifterna per utgiftsområde och i beräkningen av utgiftsramarna för 20122015 har hänsyn tagits till tidigare beslu- tade och aviserade utgiftsreformer och bespa- ringar (se tabell 7.5). Vidare har de makroekonomiska förutsätt- ningarna, volymantaganden inom vissa trans- fereringssystem samt den pris- och löneom- räkning som ligger till grund för beräkningarna uppdaterats jämfört med de beräkningar som presenterades i budgetpropositionen . Förbrukningen av anslagsbehållningar på ram- anslag för förvaltnings- och investeringsändamål för 20122015 redovisas under posten Minsk- ning av anslagsbehållningar69 (se tabell 7.2). De takbegränsade utgifterna beräknas öka med , varav 9 miljarder förklaras av utgifts- ökningar som föranleder tekniska justeringar av utgiftstaket och som därmed inte påverkar budgeteringsmarginalen (se prop. 2010/11:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 4.5). Motverkande faktorer är bl.a. minskande arbetsmarknads- och ohälsorelaterade utgifter. Den i ett historiskt perspektiv relativt långsamma ökningstakten av de takbegränsade utgifterna 20112015 förklaras främst av de fallande utgifterna för ohälsa och arbetsmarknad. Till följd av den relativt höga arbetslösheten ökade de arbetsmarknads- relaterade utgifterna under dessa år. I takt med att läget på arbetsmarknaden förbättras väntas de arbetsmarknadsrelaterade utgifterna successivt minska . Utgifterna under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv beräknas därför vara lägre 2015 än 2010. De ohälsorelaterade transfereringssystemen har uppvisat en kontinuerligt fallande utgifts- profil , främst till följd av allt lägre volymer i sjukpenningen samt i sjuk- och aktivitetsersättningen. Nedgången väntas fortsätta 20112015, framför allt i sjuk- och aktivitetsersättningen, vilket resulterar i en handikapp som är lägre än 2010. Utgiftsökningen 20122015 beror huvud- sakligen på att utgifterna i ålderspensions- systemet ökar . Sammantaget bidrar den förbättrade situationen på arbets- marknaden tillsammans med de fallande utgifterna för ohälsan till att de takbegränsade utgifterna som andel av BNP minskar . 69 Förändring av anslagsbehållningar är skillnaden mellan anvisade medel och beräknade faktiska utgifter, dvs. nettot mellan förbrukning av kvarstående medel från föregående budgetår och sparade medel från innevarande budgetår samt utnyttjande av anslagskredit. Tabell 7.2 Utgifter per utgiftsområde Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer Kultur, medier, trossamfund och 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen 1Anslagen är fördelade till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . 2010/11:FiU10 och vårändringsbudget . 3Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. 4Summa utgiftsområden exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. och exklusive minskning av anslagsbehållningar för statsskuldsräntor. 5Regeringens bedömning av utgiftstak (se avsnitt 10.4.2). Källa: Egna beräkningar. 7.1.2Utvecklingen av takbegränsade svaga utvecklingen av kommunsektorns in- De takbegränsade utgifterna väntas öka med ca . Utgiftsökningen förväntas ligga på en fortsatt relativt låg nivå. Mot slutet av prognosperioden väntas utgifterna öka något snabbare (se tabell 7.3). Tabell 7.3 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år Övrigt (volymer m.m.) 1Beräkningarna baseras huvudsakligen på känslighetsberäkningar för hur utgifterna påverkas av ändrade makroekonomiska förutsättningar. 2Förklaras främst av att kommunerna kompenseras för det förhöjda grundavdraget för pensionärer som beslutades med anledning av budgetspropositionen . Källa: Egna beräkningar. Förändringar till följd av beslutade, föreslagna och aviserade reformer Beslutade, föreslagna och aviserade reformer beräknas minska utgifterna under utgiftstaket för staten med sammanlagt ca (se tabell 7.5). För att dämpa fallet i den kommunala syssel- sättningen, och för att mildra effekterna av den ekonomiska krisen, tillfördes kommunsektorn tillfälliga statsbidrag motsvarande 2010, varav i form av ett tillfälligt konjunkturstöd som utbetalades och i form av en tillfällig höjning av det generella statsbidraget 2010 (se tabell 7.4)70. Landstingen tillfördes dessutom 2009 för att minska effekterna av de ökade kostnaderna till följd av influensapandemin på den ordinarie hälso- och sjukvården. Till följd av den förväntade relativt komster tillfördes kommunsektorn ytterligare ett tillfälligt statsbidrag på 2011. Tillsammans med den permanenta höjningen av det generella statsbidraget på som beslutades med anled- ning av budgetpropositionen tillförs kommunsektorn således 2011. För statens budget innebär dessa anslags- förändringar att anslagen till kommunsektorn ökar med ca mellan 2010 och 201171. I periodiserade termer minskar dock tillskottet till kommunsektorn med . minskar utgifterna för stöd till kommun- sektorn med till följd av att det tillfälliga stödet upphör. Tabell 7.4 Generella statsbidrag till kommunsektorn 2009 2015 jämfört med budgetpropositionen (periodiserad effekt) (kassamässig effekt) Anm.: Tabellen omfattar inte ekonomiska regleringar och specialdestinerade statsbidrag. Källa: Egna beräkningar. Den neddragning av anslaget 4:1 om som beslutat om bidrar till att förklara de lägre utgifterna på utgiftsområde 1 Rikets styre jämfört med (bet 2010/11:KU1, rskr. 2010/11:84). har regeringen genom- fört stora satsningar på rättsväsendet. Dessa satsningar beräknas öka utgifterna under utgifts- område 4 Rättsväsendet med sammantaget 2011 och 2012 jämfört med . Utgiftsområde 8 Migration har 2011 tillförts medel på grund av högt mottagande av asyl- sökande. För det första har , efter förslag i budgetpropositionen , 70 Det tillfälliga konjunkturstödet periodiserades av kommunerna som en 71 Ökningen uppkommer på grund av att det tillfälliga konjunkturstödet avseende 2010 utbetaldes . tillförts tillfälliga medel för att det ökade antalet asylsökande inte ska leda till förlängda handläggningstider. För det andra föreslås ökade medel i propositionen Vårändringsbudget på grund av ökade kostnader för ersätt- ningar till asylsökande samt till kommuner och landsting som tar emot asylsökande. För att bidra till finansieringen föreslås att utgifterna minskas på utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (prop. 2010/11:99). Detta förklarar utgiftsförändringen för utgiftsområdena 7 Internationellt bistånd och utgiftsområde 8 Migration. Inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp har beslutat om åtgärder som minskar utgifterna med ca . Den viktigaste åtgärden är den tidigare beslutade sjukförsäkringsreformen som trädde i kraft , och som leder till en minskning av antalet personer med sjukpenning eller sjuk- och aktivitetsersättning. För att förbättra den ekonomiska situationen för barnfamiljer, särskilt ensamstående föräldrar, aviserade regeringen i budgetpropositionen en höjning av bostadsbidragets särskilda bidrag för familjer med hemmavarande barn fr.o.m. (prop. 2010/11:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 8.2.1). Till följd av detta beräknas anslaget 1:8 Bostadsbidrag öka med , vilket bidrar till att förklara utgiftsökningen på utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Regeringens satsningar på arbetsmarknads- politiken ökar utgifterna under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv med .