prop · GZ031d29 · 2011-09-20 00:00:00 — Det finns dock forskningsresultat som kan ha potential att nyttiggöras genom kommersialisering, men som inte drivs vidare till kommersialisering av forskaren. Det kan bero på att idén inte har en tydlig kund eller att det krävs ytterligare utveckling av forskningsresultatet innan kommersialisering kan komma i fråga. Det kan också bero på att den enskilde forskaren inte vill, kan eller har möjlighet att driva sin idé vidare. För att öka antalet forskningsresultat som kommersialiseras föreslår regeringen därför att lärosätena och dess holdingbolag får särskilda medel om 2012 och beräknar att de tillförs för att bygga upp s.k. idébanker med forskningsresultat som forskare av olika anledningar inte driver vidare till kommersialisering. Uppbyggnaden av idébanker inkluderar även införande av en struktur och process för att hitta eventuella samarbetspartners och kommersialisera sådana forskningsresultat. Holdingbolag vid alla universitet är en förutsättning för att ovanstående förslag ska kunna genomföras fullt ut i hela . De två universitet som saknar holdingbolag, och , föreslås få använda , anvisade i budgetpropositionen och budgetpropositionen , till bildandet av var sitt holdingbolag. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16-17 I den senaste forsknings- och innovationspropositionen bedömde regeringen att vissa lärosäten borde ges möjlighet att genom kapitaltillskott förstärka de holdingbolag som är knutna till respektive lärosäte. Regeringen bedömer att även och Linnéuniversitet bör ges denna möjlighet. Kapitaltillskottet får ges inom ramen för de totalt 60 miljoner konor som presenterades som den forskningspolitiska propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80). Många av de utmaningar svensk utbildning står inför delas av andra länder. Genom att aktivt vara en del av det internationella samarbetet, delta i internationella jämförande studier och analyser samt ta del av andra länders erfarenheter får vi stöd i vårt eget reformarbete. Det skapar förutsättningar för ökad kvalitet i den svenska utbildningen och främjar enskildas möjligheter att studera och arbeta utomlands. Det internationella samarbetet och de olika ländernas reformarbeten stöds av olika program. Inom EU är 2020 ramverket för det europeiska samarbetet för att främja utveckling och tillväxt. Utbildningssamarbetet i EU fokuseras mot de gemensamma mål som utbildningsministrarna har satt upp i Utbildning . Det finns flera program för att stödja de gemensamma målen i Utbildning , där det mest omfattande är Programmet för livslångt lärande. presenterade kommissionen ett särskilt initiativ, Unga på väg, KOM(2010)477. Regeringen välkomnar initiativet som en del i det gemensamma arbetet med att öka kvaliteten i det svenska utbildningssystemet och ytterligare förstärka rörligheten. Internationella jämförelser och analyser ger värdefull information om resultaten i svenska utbildningar. Resultaten i mätningar av 15-åringars kunskaper () har varit ett bra underlag för svenska reformer. har också initierat en mätning av vuxnas kompetenser, Programme for the International Assessment of Adult Competencies (PIAAC). 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 till att mäta den vuxna befolkningens kognitiva och arbetsmarknadsrelaterade kunskaper och kompetenser som är viktiga för ett framgångsrikt deltagande i samhälls- och arbetslivet. Regeringen anser att PIACC är ett viktigt program som kommer att ge möjlighet att ta fram indikatorer på de vuxnas kunskaper och kompetens. Utbildningssystemen skiljer sig åt i olika länder och det kan vara svårt för enskilda individer, arbetsgivare, utbildningsanordnare m.fl. att förstå dem. Inom det internationella samarbetet, framför allt inom EU, pågår därför en rad projekt för att öka förståelsen för de olika ländernas system med syfte att främja studenters och arbetstagares ökade rörlighet. I sker reformsamarbetet främst inom Bolognaprocessen för högre utbildning och Köpenhamnsprocessen för yrkesutbildning. har arbetet i EU fokuserat på att bestämma nivån på kvalifikationer, att skapa ett strukturerat system för meritöverföring och att länderna arbetar för att kontinuerligt förbättra sina kvalitetssäkringssystem både inom yrkesutbildning och högre utbildning. Regeringen anser att de rekommendationer som EU:s utbildningsministrar har beslutat om är viktiga instrument i arbetet med att öka rörligheten och det livslånga lärandet inom och mellan länderna. Som exempel på antagna rekommendationer kan nämnas: -Den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande, European Qualifications Framework (EQF), -Inrättande av ett europeiskt system för meritöverföring inom yrkesutbildningen, European Credit system for Vocational Education and Training (ECVET). Den europeiska referensramen för kvalitetssäkring av yrkesutbildning, European Quality Reference Framework for Vocational Education and Training (EQARF). 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 4 Barn och ungdomsutbildning Barn- och ungdomsutbildning består av förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, förskoleklass och skola. Förskoleverksamhet bedrivs i form av förskola, pedagogisk omsorg och öppen förskola. Skolbarnsomsorg bedrivs i form av fritidshem, pedagogisk omsorg och öppen fritidsverksamhet. Vidare omfattar barn- och ungdomsutbildning förskoleklass, grundskola, obligatorisk särskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola och gymnasiesärskola. har beslutat om en ny skollag (2010:800) som tillämpas på barn- och ungdomsutbildning fr.o.m. . Enligt den nya skollagen är förskola en egen skolform som, tillsammans med fritidshemmet, ingår i skolväsendet. Utanför skolväsendet bedrivs annan pedagogisk verksamhet i form av pedagogisk omsorg, öppen förskola och öppen fritidshemsverksamhet. Begreppen förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg utmönstras därmed. Vidare har särskolan delats upp i två separata skolformer, grundsärskola och gymnasiesärskola. I det följande avsnittet, som främst avser resultat och /11, används fortfarande den äldre terminologin. Regeringen vill att följande mål ska gälla för barn- och ungdomsutbildningen: Svensk barn- och ungdomsutbildning ska vara av hög och likvärdig kvalitet. Alla barn och elever ska ges förutsättningar att uppnå de nationella målen och utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt. Regeringen avser att följa måluppfyllelsen med hjälp av följande indikatorer som kommer att redovisas i kommande års budgetpropositioner: -Deltagande i förskola. -Resultat på nationella prov, betyg, meritvärden, nationella utvärderingar och internationella studier. -Andelen behöriga till gymnasieskolans nationella program. -Andel elever i gymnasieskolan som fullföljt gymnasieskolan och fått grundläggande behörighet alternativt examen . -Överströmning från preparandutbildning och programinriktat individuellt val till nationella program i gymnasieskolan. -EU-målsindikatorn om fullföljd gymnasieutbildning i åldersgruppen . -Lärares behörighet. 4.2.1Resultat i den kommunala verksamheten och motsvarande skolformer Förskoleverksamheten ska erbjuda en pedagogisk verksamhet och underlätta för föräldrar att förena förvärvsarbete eller studier med ansvar för barn. Kommunerna är skyldiga att tillhandahålla förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg till barn i åldern i den utsträckning som behövs för att föräldrarna ska kunna 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 förvärvsarbeta eller studera eller utifrån barnets eget behov. utökades rätten till avgiftsfri allmän förskola om minst till att gälla fr.o.m. höstterminen det år barnet fyller . gällde denna rättighet fyra- och femåringar. Ett barn som är i behov av en plats i förskoleverksamhet eller skolbarnsomsorg ska erbjudas det utan oskäligt dröjsmål, dvs. från det att föräldrarna anmälde behov av plats. Antalet barn i förskoleverksamhet har ökat . Ökningen beror både på att barnkullarna har blivit större och att andelen barn i befolkningen i åldern som deltar i förskoleverksamhet har ökat. Diagram 4.1 Antal barn i förskoleverksamhet 2005 Anm.: har begreppet familjedaghem ersatts av pedagogisk omsorg. Källa: Statens skolverks officiella statistik. var av alla barn i befolkningen i åldern inskrivna i antingen förskola eller pedagogisk omsorg. Andelen har ökat från i förskolan och minskat från i pedagogisk omsorg. För barn i åldern är andelen som är inskrivna i förskola större än . Sammanlagt var 458 000 barn inskrivna i förskolan, vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Statistik från ger följande bild av personalsituationen i förskolan. All personalstatistik är omräknad till heltidstjänster. -fanns i genomsnitt 5,4 barn per anställd i förskolan jämfört med 5,3 barn . -Den genomsnittliga gruppstorleken har ökat något, från 16,8 till 16,9 . Den är dock i genomsnitt fortfarande mindre än talet. -arbetade 85 600 årsarbetare i förskolan, vilket är knappt 1 900 fler än 2009. har andelen personal med pedagogisk högskoleutbildning ökat med en halv procentenhet, till , jämfört med ; hade förskollärarutbildning, hade lärarutbildning och hade fritidspedagogutbildning. har antalet årsarbetare med pedagogisk högskoleutbildning ökat med närmare 16 000. -Personal med barnskötarutbildning utgjorde av de anställda i förskolan , vilket är knappt en procentenhet lägre jämfört med föregående år. Andelen barnskötare i förskolan har minskat med . Antalet anställda barnskötare har emellertid ökat med ungefär 7 400. -Könsfördelningen bland de anställda i förskolan är fortsatt mycket ojämn. kvinnor uppgick hösten . Denna andel har varit i stort sett . Enskilda förskolor, pedagogisk omsorg och öppen förskola gick av alla barn i förskolan i en förskola med enskild huvudman, en andel som är oförändrad jämfört med föregående år. Andelen barn i förskola med enskild huvudman har ökat med jämfört med . Diagram 4.2 Andelen barn i förskolor med enskild huvudman 2010 > 25 000 inv. 12 500-25 000 inv. < 12 500 inv. Källa: Statens skolverks officiella statistik. I storstäder och förortskommuner är det relativt sett vanligare med enskilda förskolor. I förortskommunerna gick i genomsnitt av förskolebarnen i en förskola i enskild regi. I den kommungrupp där kommunerna i genomsnitt har den med lägsta andelen barn i enskilda förskolor, övriga kommuner med mindre än 12 500 invånare, gick av förskolebarnen i en förskola i enskild regi. fanns ca 18 800 barn i åldern 1 i pedagogisk omsorg, vilket var knappt 1 600 färre än föregående år. Av dessa gick nästan alla barn () i familjedaghem. av barnen deltog i flerfamiljslösningar medan deltog i andra varianter av pedagogisk omsorg. Pedagogisk omsorg förekommer i olika omfattning i landet. Den är vanligast i glesbygdskommuner där i genomsnitt av 15-åringarna gick i pedagogisk omsorg. Det kan jämföras med storstads- fanns sammanlagt 457 öppna på 2000- talet var antalet öppna förskolor ca 700, men har antalet öppna förskolor varierat mellan 440 och 480. Den totala kostnaden för förskolan beräknas uppgå till 2010. Det innebär en ökning jämfört med föregående år. Kostnadsökningen beror bland annat på att det genomsnittliga antalet 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 inskrivna barn har ökat , men också på att den genomsnittliga kostnaden per barn beräknas ha ökat till . Skolbarnsomsorgens uppgift är att komplettera skolan samt att erbjuda barn en meningsfull fritid. var av det totala antalet barn i åldern och av det totala antalet barn i åldern inskrivna i någon form av skolbarnsomsorg. Det sammanlagda antalet inskrivna barn var ca 380 000. har andelen inskrivna barn i åldern ökat medan andelen inskrivna barn i åldern ökat . Det är något vanligare att pojkar än flickor i åldern är inskrivna i fritidshem medan fördelningen bland 69-åringar är mer jämn. Det är ovanligt att skolbarn deltar i pedagogisk omsorg. var knappt en halv procent av 69-åringarna inskrivna och bland 1012-åringarna var andelen ännu lägre. gick av alla barn i fritidshem i ett enskilt fritidshem. Detta motsvarar en ökning med cirka en procentenhet jämfört med . Enskilda fritidshem är betydligt vanligare i storstäder och förortskommuner än i övriga kommungrupper. genomförde en kvalitetsgranskning av innehållet i fritidshemmens verksamhet (rapport 2010:3). Under granskningen besöktes 77 fritidshem i 17 kommuner. Skolinspektionen konstaterade att det pedagogiska uppdraget måste ges större tyngd och att många anställda inte uppfattat att fritidshemmet har ett lärandeuppdrag enligt läroplanen. av de granskade fritidshemmen anpassades verksamheten i alltför liten grad efter barnens behov och deras möjlighet att få stöd var begränsad. Det framkom också att säkerheten och tillsynen över barnen behövde ses över på vissa håll. Personaltätheten i fritidshemmen har minskat ytterligare och fanns det i genomsnitt 21,5 barn per årsarbetare jämfört med 20,9 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ökade antalet barn per årsarbetare från 18,6 till 21,5. Diagram 4.3 Antal barn per årsarbetare i fritidshem 2005 2010 Källa: Statens skolverks officiella statistik. Även gruppstorlekarna fortsatte att öka. Antalet inskrivna barn per avdelning var 38,1 barn, vilket kan jämföras med 36,0 året före. Personaltätheten i de enskilda fritidshemmen var i genomsnitt lägre än i de kommunala fritidshemmen, däremot var barngrupperna i genomsnitt mindre i de enskilda fritidshemmen. var av de anställda i fritidshemmen män. Den senaste tioårsperioden har denna andel ökat . Den totala kostnaden för fritidshem beräknas uppgå till 2010, vilket är en ökning från föregående år. Det genomsnittliga antalet inskrivna barn ökade , varför den genomsnittliga kostnaden per barn beräknas ha minskat till per barn. Verksamheten i förskoleklassen ska stimulera varje barns utveckling och lärande samt ligga till grund för fortsatt skolgång. Förskoleklass är en frivillig skolform inom det offentliga skolväsendet som finns i alla landets kommuner. /11 gick av alla sexåringar i förskoleklass. av eleverna gick i en förskoleklass med fristående huvudman. Antalet elever i för- skoleklass med fristående huvudman har ökat med drygt 700 sedan föregående läsår. Andelen elever i fristående verksamhet varierade mycket mellan enskilda kommuner och var högst i storstäder och förortskommuner. Medan personalantalet endast ökat marginellt har antalet elever i förskoleklass ökat med /11 jämfört med /10. Detta innebar att antalet årsarbetare per 100 barn fortsatte att sjunka till 6,2 /11 jämfört med 6,3 föregående läsår. Personaltätheten /11 var därmed den lägsta sedan förskoleklassen infördes . I förskoleklass var av den undervisande personalen kvinnor. Den totala kostnaden för förskoleklass beräknas uppgå till 2010. Detta var en ökning med . Antalet elever ökade 2010 med medan kostnaden per elev minskade till per barn. uppdrag är att ge eleverna kunskaper och värden och utveckla elevernas förmåga att tillägna sig dessa. Utbildningen ska utformas så att den bidrar till personlig utveckling samt förbereder eleverna för aktiva livsval och ligger till grund för fortsatt utbildning. Utbildningen ska också främja allsidiga kontakter och social gemenskap och ge en god grund för ett aktivt deltagande i samhällslivet. /11 gick 886 000 elever i , vilket är en minskning med ca 5 000 elever jämfört med läsåret innan. Elevantalet har minskat kontinuerligt /02 och beräknas minska till ca 880 000 elever /12. Därefter beräknas elevantalet åter att öka. Andelen elever som går i fristående grundskolor har ökat kontinuerligt och uppgick /11 till , vilket är en ökning med knappt en procentenhet jämfört med föregående läsår. Andelen elever som gick i fristående grundskolor varierade stort mellan kommunerna. I de flesta kommuner gick få elever i fristående skolor. I 37 kommuner gick inte några elever alls i fristående skola och i 165 kommuner gick färre än i fristående skolor. Kommunen med högst andel hade av eleverna i fristående skolor. De allra flesta av eleverna i fristående skolor, , gick i skolor med allmän inriktning, gick i skolor med konfessionell inriktning och gick i skolor med waldorfinriktning. Övriga elever gick antingen i internationella skolor () eller på riksinternat (). Lägre meritvärde och färre behöriga sjönk det genomsnittliga meritvärdet /10 efter att successivt ha ökat sedan det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet började tillämpas /98. var det genomsnittliga meritvärdet 209, vilket var en poäng lägre jämfört med våren före. Precis som tidigare läsår hade flickorna ett betydligt högre genomsnittligt meritvärde än pojkarna. fick flickorna 220 i meritvärde och pojkarna 198. Både flickornas och pojkarnas genomsnittliga meritvärde har sjunkit sedan föregående läsår med 0,5 respektive 1,0 poäng. var andelen grundskoleelever som uppnådde behörighet till gymnasieskolans nationella program , vilket var den lägsta andelen . Det var en högre andel behöriga till gymnasieskolan av flickorna (89,) jämfört med pojkarna (87,). Jämfört med föregående läsår har andelen behöriga minskat för såväl (0,) (0,). Stora skillnader mellan olika elevgrupper Skillnaderna mellan olika elevgruppers slutbetyg var , precis , stora. Påverkansfaktorer är framförallt föräldrarnas utbildningsbakgrund men även kön och utländsk bakgrund. Den sistnämnda faktorn har främst påverkan om eleven invandrat . Ju senare utrikes födda elever anländer till den svenska skolan, desto sämre resultat uppnår de. Utvecklingen har också gått mot att utrikes födda elever kommer allt senare till . An- talet ensamkommande barn har också ökat kraftigt . Elever i fristående grundskolor hade generellt sett högre meritvärde än elever i kommunala skolor och andelen elever med högutbildade föräldrar var högre i fristående skolor. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 hög andel elever med utländsk bakgrund fanns hos såväl kommunala som fristående huvudmän. Skillnaderna i det genomsnittliga meritvärdet varierade även mellan olika kommuner, från 155 till 248. Resultat och deltagande i olika ämnen Det finns skillnader i måluppfyllelse mellan de olika ämnena. Enligt vårens slutbetyg saknade flest elever godkända betyg i ämnena fysik och kemi. Flickor uppnådde målen i större utsträckning än pojkar i alla ämnen utom i ämnet idrott och hälsa. I årskurs 9 finns obligatoriska ämnesprov i engelska, matematik, svenska/svenska som andraspråk samt i de naturorienterande ämnena. Resultaten används som ett av flera mått på måluppfyllelse. var det flest elever som nådde målen för engelska, . I svenska nådde målen och i matematik . Flickor och pojkar nådde målen i samma utsträckning för proven i engelska, matematik, fysik och kemi. I svenska och biologi nådde fler flickor än pojkar målen. Av eleverna i årskurs 6 läste ett modernt språk /11. I årskurs 9 var andelen , vilket var en ökning med en procentenhet jämfört med läsåret före. Flest elever läste spanska. Det näst mest populära språket var tyska följt av franska. Det var fler flickor än pojkar som läste moderna språk. av samtliga elever. Detta innebär att andelen berättigade till modersmålsundervisning fortsatte att öka. Andelen av de berättigade eleverna som deltog i modersmålsundervisning var , vilket var något högre jämfört med föregående läsår. En något större andel flickor () än pojkar () deltog i undervisningen. Andelen deltagare i modersmålsundervisningen följer andelen berättigade; deltagandet bland de berättigade var lägst i glesbygdskommuner och i mindre kommuner och högst i de större kommunerna. Andelen elever som läste ett minoritetsspråk ökade med jämfört 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 med året innan och uppgick /. Lägst andel elever deltog i undervisningen i chib, . Sjunkande resultat i 2009 (Programme for International Student ) är en undersökning som genomförs av . I undersökningen mäts elevers kunskaper och förmågor i form av läsförståelse, matematik och naturvetenskap. Syftet är att undersöka i vilken grad femtonåriga elever har sådan kunskap och kompetens att de kan anses vara väl rustade . Vid varje mätning är ett av de tre områdena huvudområde, vilket innebär att undersökningen är mer omfattande på det området och att trender med större säkerhet kan avläsas. I undersökningen som genomfördes och vars resultat redovisades 2010 var läsförståelse huvudområde. Resultatet visade på en tydligt sjunkande resultattrend för svensk del. PISA- undersökningar har inte kunnat visa på signifikanta försämringar vad gäller läsförståelse jämfört med , men i den senaste mätningen är nedgången signifikant. Svenska elevers medelpoäng i läsförståelse är i och med 2009 inte längre signifikant högre än OECD-ge- nomsnittet. I några , däribland , genomfördes en särskild mätning av läsförståelse när det gäller digital läsning. De svenska elevernas medelpoäng var i denna mätning signifikant högre än genomsnittet för deltagande OECD- länder. Det svenska resultatet var också signifikant högre än i den traditionella läsförståelsemätningen. Diagram 4.4 Svenska elevers medelpoäng i 2000 Den senaste PISA-undersökningen visade också tydligt att skillnaderna i resultat mellan olika grupper av elever i har ökat och därmed att likvärdigheten i ett antal avseenden försämrats från en tidigare mycket hög nivå. I läsförståelse men också i naturvetenskap var det i första hand lägre presterande elever som stod för de försämrade resultaten. Pojkar stod allmänt för den största nedgången. Resultaten indikerade också att poänggapet mellan elever med utländsk respektive svensk bakgrund har ökat, vilket delvis kan vara resultat av kohorteffekter. Skillnaden i genomsnittsresultat mellan skolor har också ökat, även om variationen mellan skolor fortfarande utgör en mindre del av den totala variationen i elevresultat. Dessutom har betydelsen av elevernas socioekonomiska bakgrund för resultatet ökat. Osäkerhet förknippad med elevernas självrapporterade socioekonomiska bakgrund gör dock att dessa resultat bör tolkas med viss försiktighet. Mönstret med en allmän trend mot sämre prestationer för pojkar i synnerhet i läsning är gemensamt för flera länder men än mer betonat i de svenska resultaten. När det gäller digital läsning är dock skillnaden mellan svenska pojkars och flickors resultat ungefär på en genomsnittlig nivå. Bortsett från är resultaten i övriga nordiska länder, med något undantag, inte statistiskt signifikant skilda från resultat inom något av kunskapsområdena. resultat när det gäller kunskaper i matematik 2009 sjönk jämfört med då matematik var huvudområde. Försämringen var statistiskt signifikant. Liksom undersökning låg resultat i paritet med genomsnittet för hela . Liksom när det gäller läsförståelse och matematik försämrades position i länderjämförelsen när det gäller naturvetenskap mätning jämfört med tidigare mätningar; det svenska resultatet låg 2009 signifikant under OECD-genomsnittet. Nedgången jämfört med då naturvetenskap var huvudområde var dock inte signifikant. ICCS, International Civic and Citizenship Education Study, genomfördes bland 14- åringar i 38 länder, däribland . Studien avsåg mätning och jämförelser av kunskaper, värderingar och deltagande på områdena demokrati, samhälle och medborgarskap. De svenska eleverna placerade sig en bra bit ovanför det internationella genomsnittet på kunskapsprovet. En grupp om fyra länder däribland och fick signifikant bättre resultat. De flesta länder som deltog både i detta prov och i en motsvarande mätning hade fått ett försämrat resultat. Detta gällde inte . Den totala variationen i resultat mellan elever var dock större i än genomsnittet för deltagande europeiska länder. Mätningen av attityder och värderingar visade bland de svenska eleverna bl.a. på ett relativt starkt stöd för lika rättigheter, yttrandefrihet m.m. men ett relativt lågt intresse för politik och samhällsfrågor. I tjänstgjorde /11 85 880 lärare, varav var kvinnor och var män. Var elfte lärare var född utomlands. Av samtliga lärare, omräknat till heltidsanställningar, hade en pedagogisk högskoleexamen, vilket är detsamma som föregående år. Av de tillsvidareanställda lärarna hade en pedagogisk högskoleexamen. I kommunala skolor hade av lärarna en pedagogisk högskoleexamen.