prop · GZ039 · 2011-09-20 00:00:00 — Detta har drabbat dem som har varit snabba med att skaffa ett okvalificerat arbete efter ankomst till och som därefter vill få stöd att finansiera en kompletterande högskoleutbildning inom sitt tidigare yrkesområde. Utöver detta anser utbildningsanordnarna att även regeln som kräver att studenter ska läsa minst 30 högskolepoäng per termin för att bli berättigade till studiemedel från CSN, även om de antagits till ett helt program, är ett problem. Detta kan innebära svårigheter då studenter på kompletterande högskoleutbildningar följer individuella studieplaner. Dels ges inte alla kurser alla terminer, dels är det resurskrävande och svårt att hitta kvalificerade praktikplatser, vilket kan förskjuta studieplanen och leda till att antalet poäng fördelas ojämnt mellan terminerna trots att de totalt utgör 60 högskolepoäng över två terminer. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Enligt företrädare för har det till departementet inte framförts några synpunkter om att studiefinansieringen skulle vara ett hinder för deltagare i kompletterande högskoleutbildningar. var en av de aspekter som diskuterades i samband med inrättandet av utbildningarna och framtagandet av förordningen.159 4.7Erfarenheter av kompletterande högskoleutbildningar 4.7.1Lärosätenas egna uppföljningar tyder på varierande resultat Eftersom flera av de kompletterande utbildningarna är nya har det ännu inte varit möjligt att göra uppföljningar av alla utbildningar. Drygt hälften av utbildningsanordnarna har dock genomfört egna uppföljningar av hur det har gått för studenterna efter utbildningen (till exempel hur många som har fått ett kvalificerat arbete). Resultaten av dessa uppföljningar är blandade. Exempelvis har endast 15 av de 91 personer () som antogs till den kompletterande utbildningen på - fått ett kvalificerat arbete. Av de 224 studenter som antogs till aspirantutbildningen på - fick ett arbete. För de kompletterande hälso- och sjukvårdsutbildningarna är läget ett annat eftersom genomgången utbildning med godkänt resultat är ett krav för att få legitimation från . För många av de övriga kompletterande utbildningarna (lärare, läkare och sjuksköterskor undantagna) har drygt hälften av studenterna fått kvalificerade arbeten efter utbildningen. 4.7.2Utbildningarna bör höra till lärosätenas ordinarie verksamhet Förutom vad som tidigare berörts lyfter lärosätena och utbildningsanordnarna även fram andra hinder som de bedömer finns för utlandsutbildade akademikers etablering på arbetsmarknaden. ser det som ett hinder att de kompletterande högskoleutbildningarna inte permanentas, ges reguljär finansiering och blir en del av lärosätenas ordinarie verksamhet. innebär den nuvarande verksamhetsformen med finansiering i taget att långsiktiga satsningar på denna specifika utbildningsform blir lidande eftersom inte kan förutse finansiering och därmed inte kan garantera verksamhetens fortlevnad. delar denna uppfattning och menar att bristande kontinuitet i möjligheten att komplettera sin utbildning är ett hinder för personer med utländsk hälso- och sjukvårdsutbildning. Även på menar att det 159 Intervju med företrädare för . Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning behövs en hållbar struktur och organisation för komplettering av utländsk lärarutbildning. Enligt bör dock inte den kompletterande utbildningen bli en del av den ordinarie lärarutbildningen eftersom bland annat studenternas individuella studiegång och möjlighet till språkstöd därmed skulle bli svårare att tillgodose. Även regeringen anser att de kompletterande högskoleutbildningarna bör vara en del av den reguljära utbildningspolitiken.160 Att så inte är fallet beror på att det har handlat om en tillfällig satsning. Kompletterande högskoleutbildningar har dock finansierats på detta sätt . Enligt är man dock medveten om att berörda lärosäten föredrar en permanent satsning med långsiktig finansiering.161 4.8.1 Utbildning inom reglerade yrken är vanligast Kompletterande högskoleutbildningar är vanligast inom reglerade yrkesområden (till exempel lärare, läkare, tandläkare och sjuksköterskor) men finns även för bland annat jurister och ekonomer samt i form av allmänna akademiska introduktionsutbildningar. För läkare, tandläkare och sjuksköterskor avser den kompletterande utbildningen endast dem som har en utbildning från tredjeland. Flertalet lärosäten gör bedömningen att är en tillräckligt för att dessa grupper ska kunna komplettera sin utländska utbildning medan det för lärare i regel krävs . 4.8.2 Avsatta medel används inte fullt ut Av de sammanlagt som anslog för anordnandet av kompletterande högskoleutbildningar under budgetåren 2008-2010 har mer än hälften, , inte använts för avsedda ändamål. Trots att det av regleringsbreven för universitet och högskolor framgår att regeringen avsåg att under respektive år återkomma angående fördelning av resterande medel har så inte skett vare sig eller . Det indikerar således att regeringens satsning på kompletterande högskoleutbildningar inte har varit dimensionerad i förhållande till efterfrågan på dessa utbildningar. En annan bidragande orsak är att lärosätena inte fullt ut har förmått att genomföra det uppdrag som de har fått enligt regleringsbrevet. 2008/09:1, utg.omr. 16 s. 117. 161Intervju med företrädare för . Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Av den enkätundersökning som har genomfört framgår att fyra av de åtta lärosäten som har regeringens uppdrag att anordna kompletterande högskoleutbildningar anser att den ersättning som erhålls från staten per helårsstudent inte täcker de kostnader som lärosätet har för att bedriva den kompletterande utbildningen. Ökad grad av individualisering, språkinsatser och verksamhetsförlagd utbildning är exempel på insatser som lärosätena anser att de inte får full kostnadstäckning för. 4.8.3 Kännedomen hos målgruppen är låg Endast en femtedel (4 av 20) av företrädarna för de kompletterande utbildningarna anser att kännedomen hos utländska akademiker om möjligheterna att gå en kompletterande högskoleutbildning generellt är god. Orsaken anses bland annat vara brister i samordningen av informationsinsatser hos , Arbetsförmedlingen och inom den kommunala vuxenutbildningen. Regeringens sena besked om anslag till dessa utbildningar uppges vara en orsak som bidrar till att försvåra lärosätenas information. anser drygt en tredjedel av de kompletterande utbildningarna att efterfrågan på kompletterande utbildningar är större än utbudet av utbildningsplatser. Detta anses i synnerhet gälla för de kompletterande läkarutbildningarna. 4.8.4Svenskkunskaper, praktikplatser och studiefinansiering är de huvudsakliga hindren Bristande kunskaper i svenska språket hos dem som ansöker och antas till kompletterande högskoleutbildningar anses vara det största hindret för att studenterna ska kunna genomföra utbildningen med godkänt resultat inom utsatt tid. Detta är särskilt tydligt på de kompletterande lärar-, läkar- och sjuksköterskeutbildningarna. Som orsak anges att kraven på godkänt i Svenska B eller motsvarande generellt är lågt ställda och att det finns stor variation i studenternas förkunskaper trots att de har uppnått samma formella nivå. Det är därför vanligt att lärosätena erbjuder studenterna någon form av språkstöd, bland annat akademikersvenska, antingen inom ramen för utbildningen eller vid sidan om. Svårigheterna att hitta praktikplatser till studenterna anses utgöra den huvudsakliga begränsningen för hur många studenter som kan antas till utbildningarna. Detta gäller särskilt för de kompletterande hälso- och sjukvårdsutbildningarna, där i vissa fall drygt hälften av utbildningen är verksamhetsförlagd utbildning. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Drygt hälften av de 20 kompletterande utbildningarna på de nio lärosätena anser att studenternas svårigheter att finansiera sina studier är ett hinder för deras möjligheter att genomföra utbildningen. Exempelvis berättigar de allmänna akademiska introduktionsutbildningarna inte studenterna till studiemedel, vilket gör att många studenter arbetar parallellt med studierna. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning 5Länsstyrelserna och svenska för akademiker med utländsk utbildning Enligt regeringen är arbete och grundläggande kunskaper i svenska språket av avgörande betydelse för att undvika att de som kommer till fastnar i bidragsberoende och passivitet. Därför bör en viktig inriktning för integrationspolitiken vara att förbättra kvaliteten i svenskundervisningen för invandrare (sfi). En del i detta är en språkundervisning som är bättre anpassad efter individuella behov och förutsättningar, till exempel för akademiker.162 I detta kapitel redogör vi för olika insatser på språkområdet som vänder sig till akademiker med utländsk utbildning och länsstyrelsernas samverkansuppdrag kring dessa frågor. 5.1Regeringens uppdrag till länsstyrelserna om samverkan kring nyanländas etablering Ansvaret för flyktingmottagande i är delat mellan stat och kommun. Kommuner och berörda myndigheter ska erbjuda flyktingar särskilt riktade insatser som ska underlätta en snabb etablering i det svenska samhället. Länsstyrelserna har enligt sin instruktion i uppdrag att utifrån ett statligt helhetsperspektiv samordna olika samhällsintressen och statliga myndigheters insatser inom bland annat integrationsområdet. Skrivningarna om länsstyrelsernas uppdrag på integrationsområdet har skärpts under hösten 2010.163 Länsstyrelserna har haft 162Regeringens skrivelse (skr. 2008/09:24) Egenmakt mot utanförskap regeringens strategi för integration avsnitt 5.6. 1632 och 3 samt 62 och 63 §§ förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion och enligt intervju med företrädare för Integrations- och jämställdhetsdepartementet . Länsstyrelsernas uppdrag var tidigare bl.a. att verka för att kommunerna kunde ta emot skyddsbehövande samt att verka för regional samverkan. Instruktionens nya skrivning förtydligar bl.a. den regionala samverkan vad gäller insatser för avsedd målgrupp. Även länsstyrelsernas uppföljningsansvar i dessa delar har förtydligats. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning ett uppdrag att samverka kring nyanländas etablering, ett ansvar som har utökats i och med den nya etableringsreform som genomfördes den Länsstyrelsernas arbete med regional samverkan av svenskundervisning för invandrare (sfi) och yrkessvenska på nivå ingår som ett av flera områden i deras övergripande uppdrag gällande mottagandet av skyddsbehövande i respektive län, och framgår av regleringsbrev för 2010.165 Länsstyrelserna ska redovisa hur arbetet har bedrivits och vilka resultat som har nåtts samt insatser, metoder och hinder i arbetet. Detta uppdrag är nytt . 5.2Svenskundervisning för invandrare (sfi) Svenskundervisning för invandrare (sfi) syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket. Sfi ska också ge vuxna som saknar grundläggande läs- och skrivfärdigheter möjlighet att förvärva sådana färdigheter.166 Sfi är uppdelad i tre studievägar och fyra kurser167. Kommunerna är huvudmän för sfi168 och verksamheten ska drivas inom de ramar som staten har ställt upp i bland annat skollag, förordning och kursplan.169 2009/10:60, bet. 2009/10:AU7, rskr. 2009/10:208. Länsstyrelsernas uppdrag på integrationsområdet regleras från även av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Av lagen framkommer att länsstyrelserna ska främja samverkan mellan berörda kommuner och myndigheter, företag och organisationer som anordnar aktiviteter för nyanlända. Se 4 § lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och intervju med företrädare för Integrations- och jämställdhetsdepartementet . 165Uppdraget att samverka innebär bl.a. att länsstyrelserna i samverkan med Arbetsförmedlingen och ska redovisa myndigheternas arbete med nyanlända invandrares etablering, hur arbetet utvecklats och i vilka avseenden det behövs ytterligare utvecklingsarbete. Regleringsbrev för avseende länsstyrelserna, punkt 76 och 77 (regeringsbeslut och ). 16613 kap. skollagen (1985:1100). har beslutat om en ny skollag där de delar som avser vuxenutbildningen träder i kraft . Det medför bl.a. att sfi kommer att byta namn till utbildning i svenska för invandrare. Syftet med utbildningen kommer dock att vara detsamma i den nya skollagen. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370. 167Förordningen om kursplan för svenskundervisning för invandrare (SKOLFS 2009:2). Studievägarna (sfi 1-3) vänder sig till personer med olika bakgrund, förutsättningar och mål. Sfi 1 utgörs av kurs A och B, sfi 2 av kurs B och C och sfi 3 av kurs C och D. B-kursen kan således både vara en nybörjarkurs inom sfi 2 och en fortsättningskurs inom sfi 1. 168Sfi kan också anordnas av privata utbildningsanordnare, studieförbund, folkhögskolor eller kommunalförbund. 169Förordningen (1994:895) om svenskundervisning för invandrare och förordningen om kursplan för svenskundervisning för invandrare (SKOLFS 2009:2). Sfi-verksamheten ska också vila på de grundläggande värden som uttrycks i läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94). Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Antalet elever i sfi-verksamheten har ökat och under /09 deltog 84 300 elever i sfi. Sfi-deltagarna som grupp är mycket heterogen vad gäller ålder, modersmål och utbildningsbakgrund. Ett exempel på den varierande utbildningsbakgrunden är att en fjärdedel av eleverna under /09 saknade grundläggande läs- och skrivfärdigheter och därför deltog i den läs- och skrivinlärning som kan ges inom ramen för sfi.170 5.3Svenska särskilt inriktad mot akademiker med utländsk utbildning 5.3.1Yrken med särskilda språkkrav Sfi ska ge grundläggande kunskaper i svenska språket. För att studera på högskola eller för att utöva vissa yrken (till exempel lärare, läkare och sjuksköterska) ställs krav på ytterligare svenskkunskaper.171 Efter avklarad sfi finns därför möjlighet att i den kommunala vuxenutbildningen eller hos andra utbildningsanordnare läsa svenska som andraspråk. Ytterligare krav på kunskaper i svenska motiveras av flera skäl. Yrken som till exempel läkare, sjuksköterska eller lärare ställer krav på att man ska kunna kommunicera med till exempel patienter och anhöriga eller elever och föräldrar, och att man har förmåga att ta till sig de nationella riktlinjer som styr verksamheten. 5.3.2Målgruppsanpassad sfi finns i vissa län Vi har i en enkätundersökning frågat samtliga 21 länsstyrelser om det i respektive län finns svenskundervisning som är målgruppsanpassad för invandrade akademiker. Svaren visar att detta finns i åtta län, bland annat i storstadslänen. Därutöver svarar sex län att det finns yrkessvenska utan att närmare precisera inriktningen, det vill säga om den vänder sig till akademikeryrken eller till andra yrken. I ytterligare ett län är målgruppsanpassad sfi under uppbyggnad. Av länsstyrelsernas svar framgår också att det finns en variation inom de län som har målgruppsanpassad sfi, det vill säga målgruppsanpassad sfi för invandrade akademiker kan finnas i någon eller några kommuner i respektive län.172 Skillnaden i tillgång till målgruppsanpassad sfi mellan olika kommuner påpekas också i en 170Skolverket (2010) Beskrivande data om förskoleverksamhet, skolbarnomsorg, skola och vuxenutbildning , kap. 10. 171För t.ex. lärare, läkare och sjuksköterskor är kraven på svenska formaliserade till nivån motsvarande Svenska B eller Svenska som andraspråk B (gymnasienivå). 172Riksrevisionens enkät till länsstyrelser fråga 1. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning myndighetsgemensam återrapportering till regeringen från länsstyrelserna, Arbetsförmedlingen och Migrationsverket.173 Sex län anger att det inte finns målgruppsanpassad sfi i någon av länets kommuner, alternativt att det finns men inte specifikt utformat för akademiker. I två av dessa län har detta dock funnits tidigare. De orsaker som anges är att det är svårt att målgruppsanpassa när elevunderlaget är litet, eller att det inte finns behov av särskild sfi för invandrade akademiker.174 Utvärdering visar att målgruppsanpassad svenska är effektiv Som exempel på målgruppsanpassad svenskundervisning kan nämnas där tillsammans med det regionala kommunförbundet har tagit initiativ till olika målgruppsanpassningar. För invandrade akademiker finns svenska för akademiker med medicininriktning (sfa/medicin) i , svenska för pedagoger (sfp) i , svenska för ingenjörer (sfinx) som är ett samarbete mellan kommun, och Kungl. Tekniska högskolan samt svenska för ekonomer, jurister och samhällsvetare (sfej) som är ett samarbete mellan , och fackförbundet . Den samlade beteckningen för dessa och andra anpassade utbildningar inom sfi och svenska som andraspråk är sfx.175 Några av dessa sfx-utbildningar har utvärderats . En utvärdering från visade bland annat att verksamhet där deltagarna hade samma yrkesbakgrund förstärkte studiemotivationen och självkänslan och bidrog till hög studietakt.176 Behovet av målgruppsanpassad sfi är delvis identifierat Länsstyrelserna har i sina enkätsvar även fått bedöma hur väl behovet av målgruppsanpassad sfi fångas upp av kommuner och andra utbildningsanordnare i respektive län. Fyra länsstyrelser anser att behovet fångas upp väl. Ytterligare fem länsstyrelser anser att man identifierat behovet men att det av olika anledningar inte kan mötas eller att det finns en variation mellan länets kommuner. Två länsstyrelser anser att behovet fångas upp 173Länsstyrelsen i () Fördjupad myndighetssamverkan. Avrapportering enligt länsstyrelsernas regleringsbrev 2010, uppdrag 77; enligt Arbetsförmedlingens regleringsbrev 2010, uppdrag 7c; samt enligt regleringsbrev 2010, Nyanlända invandrares etablering, uppdrag 2. 174Riksrevisionens enkät till länsstyrelser, fråga 1. 175Länsstyrelsen i län, , Integration, Yrkessvenska, (). Satsningen på sfx-utbildningar omfattar också kurser som vänder sig till exempelvis hantverkare, företagare och bussförare. 176Höghielm, R. och Gougoulakis P. (2009). De är ju mina kollegor. En metastudie av Sfx. I utvärderingen ingick sfa (medicininriktning), sfp (pedagoger), sfh (hantverkare) och sff (företagare). Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning dåligt.177 Länsstyrelserna har också fått bedöma utbildningsanordnarnas information till bland annat presumtiva sfi-deltagare om tillgången på målgruppsanpassad sfi. Sju länsstyrelser anser att informationen är god, medan en anser att den varierar och ytterligare en anser att den inte är god.178 5.3.3Länsstyrelsernas roll i samarbetet kring språkinsatser Samordningsinsatser och uppföljningar varierar Av vår enkät till länsstyrelserna framgår att knappt hälften (nio stycken) på olika sätt och i olika grad har vidtagit samordningsinsatser kring målgruppsanpassad svenska för bland annat invandrade akademiker. Som exempel nämns nätverk för sfi-rektorer och kommunövergripande samordningsprojekt.179 Ett exempel är i , vars del i det regionala samarbetet kring särskilt inriktade svenskutbildningar vi har beskrivit ovan. Lika många länsstyrelser (nio stycken) har följt upp eller utvärderat den sfi-verksamhet som kommunerna och andra utbildningsanordnare bedriver. Det finns en variation bland de länsstyrelser som har följt upp sfi:n där vissa länsstyrelser har följt upp genom sina löpande kontakter med utbildningsanordnarna eller genom kommunbesök, medan andra har följt upp det genom rapporter framtagna internt eller av konsulter och forskare.180 Länsstyrelserna anser att ytterligare samordning behövs En majoritet av länsstyrelserna (18 av 21 länsstyrelser) anser emellertid att det finns ett behov av ytterligare samordningsinsatser för sfi. De bedömer att behovet av samordning finns såväl inom respektive län som mellan länen och i viss mån nationellt. Av enkätsvaren framgår att flera aktörer ser till exempel Arbetsförmedlingen (via de etableringsplaner som ska tas fram ) och som viktiga aktörer för att identifiera och kartlägga behov av sfi-samordning för särskilda yrkesgrupper. Ju mindre målgruppen för specialiserad sfi är i respektive län, desto mer förefaller behovet av samordning vara. 14 länsstyrelser bedömer också att det finns ett behov av att utveckla undervisningsformerna inom sfi, till exempel genom att använda Internet. Syftet är att kunna erbjuda bland annat invandrade akademiker en relevant och 177Riksrevisionens enkät till länsstyrelser, fråga 2. Nio länsstyrelser svarade inte på frågan, alternativt lämnade svar som är svåra att klassificera. 178Riksrevisionens enkät till länsstyrelser, fråga 4. Tolv länsstyrelser har inte besvarat frågan, alternativt angivit att man inte vet. 179Riksrevisionens enkät till länsstyrelser, fråga 1. Sju länsstyrelser har inte vidtagit några samordningsinsatser i detta avseende, medan det för fem länsstyrelser inte framgår eller att frågan inte är relevant. 180Riksrevisionens enkät till länsstyrelser, fråga 7. Tolv länsstyrelser har inte följt upp eller utvärderat sfi:n. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning adekvat sfi även då antalet elever i denna grupp är relativt litet i en kommun eller ett län.181 Flertalet länsstyrelser bedömer att ett förtydligat uppdrag förstärker samverkan En majoritet av länsstyrelserna (17 av 21 stycken) anser att ett förtydligande av länsstyrelsernas uppdrag när det gäller samordning av målgruppsanpassad sfi eller yrkessvenska skulle förstärka länsstyrelsernas samverkande roll i detta avseende. Några av dem som är positiva till ett förtydligande framför också reservationer av typen att ett tydligare uppdrag bör åtföljas av ytterligare resurser. Det anges också att länen sinsemellan har mycket olika förutsättningar, till exempel geografiska avstånd och mottagningens omfattning, vilket påverkar ett sådant uppdrag.182 5.4.1Målgruppsanpassad svenska för akademiker finns i åtta län Kunskaper i svenska är viktigt för individens etablering i samhället. Enligt en utvärdering förstärks studiemotivationen och studietakten ökar om målgruppsanpassad svenskundervisning erbjuds. enkät till länsstyrelserna visar att det i åtta län erbjuds målgruppsanpassad svenska till I ytterligare sex län finns olika former av yrkessvenska. Variationen inom länen vad gäller tillgång är dock ofta stor. 5.4.2Endast nio länsstyrelser har samordnat målgruppsanpassad svenska Länsstyrelserna har ett uppdrag på integrationsområdet där sfi och yrkessvenska numera ingår som ett av flera områden. Inom ramen för detta uppdrag har nio länsstyrelser genomfört samordningsinsatser kring målgruppsanpassad svenska. Länsstyrelserna samverkar också regionalt med andra myndigheter inom ramen för integrationsuppdraget, men en majoritet av länsstyrelserna ser behov av ytterligare samordningsinsatser för sfi. En majoritet anser också att ett förtydligande av länsstyrelsernas uppdrag angående specialinriktad sfi eller yrkessvenska skulle stärka länsstyrelsernas samordnande roll. 181Riksrevisionens enkät till länsstyrelser, fråga 5 (tre länsstyrelser svarade inte, alternativt svarade vet ej/oklart) och fråga 6 (sju länsstyrelser svarade inte, alternativt svarade vet ej/oklart). 182Riksrevisionens enkät till länsstyrelser, fråga 8. svarade nej och tre svarade vet ej på frågan om uppdrag angående samordning av sfi skulle stärka länsstyrelsernas samverkande roll. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning 6Samordning av de statliga insatserna Som framgår av föregående kapitel har flera statliga myndigheter ansvar för olika insatser som vänder sig till personer med utländsk högskoleutbildning. I detta kapitel redogör vi för samordningen och samarbetet mellan ansvariga myndigheter vad gäller såväl hälso- och sjukvårdsområdet som informationsinsatser. 6.1Samarbete på hälso- och sjukvårdsområdet 6.1.1Önskemål om en effektivare tredjelandsordning