prop · GZ031d24 · 2011-09-20 00:00:00 — Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget 2011/12:1 ÅLDERSPENIONSSYSTEMET VID SIDAN AV STATENS BUDGET Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget........................................... Ålderspensionssystemets förvaltning och utveckling .......................... Inkomststandarden efter pension ........................................................ 1.3.5EU-kommissionens grönbok med sikte på tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga pensionssystem i EU.................... Administrationskostnaderna för ålderspensionssystemet.................. 2011/12:1 ÅLDERSPENIONSSYSTEMET VID SIDAN AV STATENS BUDGET Utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget........................ Utgifter inom premiepensionssystemet ................................................................ 1.3Pensionssystemets ställning jämfört med Utveckling av pensionskapital och utbetald pension, genomsnitt..................... Ålderspensionssystemets totala kostnader och avgifter 2010............................ 2011/12:1 ÅLDERSPENIONSSYSTEMET VID SIDAN AV STATENS BUDGET 1.2Utvecklingen av följsamhetsindexeringen och 1.3Utvecklingen av följsamhetsindex och prisindexering, vid en pension på 1.4 Tidsviktad avkastning sedan start, 20001213-20110831..................................... 1.5Genomsnittlig årlig värdeutveckling och spridning individuella konton 1.6Värdeutvecklingen på de svenska och utländska aktie- och räntemarknaderna, perioden 19992010 ............................................................. Antal fondbyten samt antal unika sparare som byter fonder .................. Andel som tagit ut inkomstrelaterad pension ......................... Andel i varje årskull som inte tagit ut någon pension ......................... Genomsnittlig förväntad ålder vid utträdet från arbetslivet för personer som finns i arbetskraften (förväntad utträdesålder) ................ 1.11Genomsnittlig ålder vid utträdet från arbetslivet för personer som finns i arbetskraften, för olika årskullar (kohortvis Bruttopension vid i förhållande till bruttomedelinkomst .......... Inkomstkvoten, exklusive kapitalinkomst, för samtliga 66-åringar som uppbar pension i respektive årskull..................................................................... 2011/12:1 ÅLDERSPENSIONSSYSTEMET VID SIDAN AV STATENS BUDGET 1 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget omfattar fördelningssystemet (inkomstpension och tilläggspension) och premiepensionssystemet (premiepension). Pensionsutgifterna inom fördelningssystemet finansieras löpande av de pensionsavgifter som betalas in till systemet. FörstaFjärde samt Sjätte derna förvaltar den buffertfond som ska utjämna svängningar mellan pensionsavgifter och pensionsutbetalningar. , och kostnader för administrationen av fördelningssystemet samt AP-fondernas interna kostnader belastar FörstaFjärde AP-fonderna och täcks genom att pensionsspararnas pensionsbehållning minskas. Inom premiepensionssystemet placeras de inbetalade pensionsavgifterna i fonder enligt pensionsspararnas önskemål. Pensionsutbetalningarna finansieras genom avyttring av fonderade medel och täcks genom att behållningen på pensionsspararnas premiepensionskonton minskar i motsvarande mån. Administrationskostnaderna för premiepensionssystemet vid inklusive ersättningar till och för deras administration av premiepensionssystemet täcks genom avgifter som dras av tillgodohavandena på pensionsspararnas premiepensionskonton. Tabell 1.1 Utgifter för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget Totalt för Ålderspensionssystemet vid sidan av statens Tabell 1.2 Utgifter inom premiepensionssystemet 2011/12:1 ÅLDERSPENSIONSSYSTEMET VID SIDAN AV STATENS BUDGET 1.2Ålderspensionssystemets förvaltning och utveckling Ålderspensionssystemen inom EU utsätts för betydande påfrestningar. Orsaken är främst demografisk där vi lever allt längre utan att detta kompenseras fullt ut med ett längre arbetsliv. Därtill har den finansiella oron, påtagliga statsfinansiella problem i vissa länder samt en svag tillväxt ytterligare ökat påfrestningarna. Många av pensionssystemen i är inte långsiktigt finansiellt hållbara och behöver reformeras, vilket i många fall också pågår. har här en särställning eftersom det svenska systemet är finansiellt stabilt och inte behöver reformeras. Trots stora påfrestningar i ekonomin fungerar systemet som tänkt och inga underskott skjuts till framtida generationer. Kostnaden för påfrestningarna tas ut direkt, vilket har inneburit sänkta pensioner både 2010 och 2011. Till följd av regeringens skattesänkningar har de negativa effekterna netto kraftigt reducerats och för dem med låga pensioner som regel t.o.m. eliminerats. Den finansiella ställningen är nu åter i balans och ökar pensionerna såväl nominellt som realt. Sänkningen av pensionerna har prövat systemet både funktionellt och politiskt. Systemet fungerar och påfrestningarna i och omvärlden har visat på betydelsen av ett finansiellt och politiskt stabilt system. Skälen för en bred parlamentarisk pensionsöverenskommelse och ett finansiellt stabilt pensionssystem är därför minst lika starka som . Pensionssystemet med dess grundläggande principer ligger fast och kommer att ligga fast oavsett förändringar i omvärlden. En sådan utgångspunkt är fundamental i det långsiktiga åtagande som präglar ett pensionssystem. Även dagens unga som går in i arbetslivet ska kunna lita på att pensionssystemet levererar enligt likartade principer även när de lämnar arbetslivet. Att pensionsöverenskommelsens principer ligger fast är därför en stark och grundläggande utgångspunkt i det arbete som sker i den pensionsgrupp, med företrädare för de fem partierna1 bakom pensionssystemet, som har till uppgift att vårda och förvalta systemet. Påfrestningarna som märks i är inte akuta för det svenska pensionssystemet. Däremot finns utmaningar som behöver hanteras även i , exempelvis risken för allt lägre kompensationsgrader i systemet på . Inom ramen för pensionssystemets principer har därför Pensionsgruppen initierat ett antal uppdrag och utvärderingar i syfte att se om det finns skäl att göra justeringar eller anpassningar som effektiviserar systemet ytterligare. -En särskild utredare har getts i uppdrag att göra en översyn av de pensionsrelaterade åldrarna samt att lämna förslag till åtgärder i arbetsmiljön som ger förbättrade förutsättningar att arbeta längre upp i åldrarna. Allt med det övergripande syftet att förlänga den genomsnittliga tiden i arbete, vilket också förbättrar pensionerna. -har getts i uppdrag att göra en utvärdering av de beräkningsregler som har betydelse för den finansiella stabiliteten i syfte att undersöka om de nuvarande reglerna kan trimmas och ge bättre systemegenskaper. -En analys ska göras av pensionssystemets långsiktiga finansiella styrka, dvs. i vilken grad det finns risk för återkommande underskott. -En översyn ska göras av regelverket för FörstaFjärde samt Sjätte i syfte att förbättra förutsättningarna för en kostnadseffektiv förvaltning av buffertfonderna. Direktiv för utredningen beslutas . har också pensionsinformationens betydelse varit i fokus. har ett pensionssystem som anpassar sig efter resurserna och det betalas ut så mycket som långsiktigt kan finansieras. Om t.ex. medellivslängden ökar innebär det att pensionen måste räcka längre och blir allt lägre om vi inte förlänger arbetslivet. Medborgarna behöver en god information om hela sin pension för att tydligt kunna se vad det innebär för just dem. Det årliga beskedet i det kuvertet fyller en funktion men ger inte en bild av hela pensionen. 1 , , , och . 2011/12:1 ÅLDERSPENSIONSSYSTEMET VID SIDAN AV STATENS BUDGET Tjänstepension och privat sparande har ökat i betydelse för hur stor den totala pensionen blir. Det är därför inte tillräckligt med besked om enbart den allmänna pensionen för att kunna göra rationella val mellan arbete, sparande och fritid. Pensionssystemets inbyggda drivkrafter för arbete blir inte fullt ut nyttjade om vi inte ser hela effekten av vårt agerande. ökar flexibiliteten i informationen och täcker en större del av pensionen men fortfarande inte hela. En samlad pensionsinformation bör inte vara statens ansvar, det är en angelägenhet för oss alla och för pensionssystemets funktion. Det är därför bekymmersamt att det fortfarande inte finns ett fullt ut fungerande system för en samlad information. Uppnås inte en samlad och god information på frivillig väg blir det i förlängningen ett ansvar för staten. Pensionsgruppen har mot den bakgrunden tagit upp frågan och kommer ta ställning till behovet av ytterligare åtgärder för att uppnå en komplett och fullgod pensionsinformation. har frågan om förvaltningstjänster inom premiepensionssystemet hanterats i Pensionsgruppen. Principiellt måste varje individ själv få välja om man ska välja fonder själv eller vill anlita ett ombud. Det kraftigt ökade antalet förvaltningstjänster har dock lett till omfattande maskinella massfondbyten som i sin tur fått systempåverkande effekter. Dels leder det i vissa fall till ökade fondavgifter som då också drabbar andra sparare och dels försvårar det för andra, särskilt mindre, fonder som kan få stora variationer i fondkapital från till en annan som blir svåra eller dyra att hantera. Flera sådana fonder har hotat att därför lämna premiepensionssystemet. För att skydda andra sparare var det angeläget att minimera de negativa effekterna och Pensionsgruppens bedömning var att detta inte kunde göras utan att stoppa massfondbytena. gavs därför i uppdrag att verkställa ett sådant stopp, vilket kommer att ske . Premiepensionssystemet har en begränsad betydelse för dagens pensionärer men fondbehållningarna blir allt större för framtida pensionärer. Fondvalet eller valet att inte välja fond får därmed en allt större betydelse för den framtida pensionen. Andelen aktier i premiepensionskapitalet bland dem som valt fond är förhållandevis hög som det är en klar majoritet av dessa som inte byter fond. Mot den bakgrunden kommer premiepensionen kunna variera i storlek för olika personer betydligt mer än inkomstpensionen. Det finns anledning att fortsatt följa den utvecklingen. Inkomstpensionssystemet är ett fördelningssystem. Med det menas att inbetalda pensionsavgifter används för att betala samma års pensioner. De över- eller underskott som uppstår när pensionsavgifterna är större eller mindre än pensionsutbetalningarna hanteras av buffertfonden (FörstaFjärde och Sjätte ). För att systemet ska fungera krävs att avgifterna tillsammans med tillgångarna i buffertfonden långsiktigt kan finansiera pensionerna, dvs. att inga varaktiga underskott uppstår. mäter fördelningssystemets finansiella ställning genom att jämföra tillgångar och skulder. Resultatet presenteras i redovisningen . Rapporten och redovisningen är viktig för att tydligt visa pensionssystemets finansiella utveckling och förklara vad den beror på. Genom detta skapas förutsättningar för en förståelse för hur systemet är uppbyggt och vad det är som påverkar dess tillgångar och skulder. 2011/12:1 ÅLDERSPENSIONSSYSTEMET VID SIDAN AV STATENS BUDGET Den finansiella ställningen mäts med balanstalet, vilket förenklat uttryckt är den kvot man får när man delar systemets tillgångar med dess skulder. Pensionssystemets tillgångar består av avgiftstillgången och buffertfonden. Avgiftstillgången är värdet av alla framtida pensionsavgifter och buffertfonden är det kapital som förvaltas av FörstaFjärde samt . Skulderna består av pensionsåtagandet, dvs. alla återstående utbetalningar till de nuvarande pensionärerna samt den pension som ska betalas ut till dem som arbetar och betalar in avgifter . Skulden, dvs. pensioner och pensionsbehållningar, följer huvudsakligen utvecklingen av de förvärvsarbetandes genomsnittsinkomst, medan tillgångarna, i form av de avgifter som betalas in för att finansiera pensionerna, följer huvudsakligen utvecklingen av summan av de förvärvsarbetandes inkomster. Pensionssystemets resultat bestäms därför till stor del av om den procentuella ökningen av genomsnittsinkomsten är större eller mindre än motsvarande ökning av avgiftsunderlaget. Om genomsnittsinkomsten ökar snabbare än avgiftsunderlaget tenderar det till att ge negativa resultat för pensionssystemet och omvänt. Resultatet är dock också beroende av AP-fonderna och deras avkastning. Om balanstalet är större än 1,0000 är tillgångarna större än skulderna och systemet är i balans och klarar långsiktigt sina åtaganden. Om balanstalet är mindre än 1,0000 är skulderna större än tillgångarna och balanseringen aktiveras. En balansering innebär att både pensionsbehållningar och pensioner räknas upp i en lägre takt än normalt och det kan även innebära att de sänks. Vid en balansering indexeras pensionsbehållningarna och pensionerna med förändringen av ett balansindex i stället för med förändringen i inkomstindex. Balansindexet beror av utvecklingen av inkomstindex och balanstalets storlek. När systemet är i balans igen och tillgångarna är större än skulderna ökar pensionerna och pensionsbehållningarna med mer än den genomsnittliga inkomstutvecklingen den principiella konstruktionen framgår av diagram 1.1. När pensionerna återfått det värde de skulle haft om inte balanseringen behövts återgår de till att åter följa inkomstutvecklingen. Balanseringen innebär således att pensionerna anpassas efter de finansiella förutsättningar som finns och säkerställer att det inte betalas ut mer i pension än vad som långsiktigt kan finansieras. Därmed riskerar inte kostnaden för dagens pensioner att vältras över på kommande generationer. Källa: , . De två föregående åren (2008 och 2009) har resultatet i inkomstpensionssystemet varit negativt och skulderna även större än tillgångarna. översteg dock tillgångarna åter skulderna. Minskningen av pensionsskulden till följd av balanseringen och tillväxten i AP-fonderna gjorde att det blev en vinst i inkomstpensionssystemet på . Tillgångarna uppgick till . Av dessa var 895 miljarder placerade i FörstaFjärde samt , medan resterande bestod av avgiftstillgången. Pensionsskulden uppgick till , vilket innebär att tillgångarna översteg skulden med totalt . Att överskottet i inkomst- 2011/12:1 ÅLDERSPENSIONSSYSTEMET VID SIDAN AV STATENS BUDGET pensionssystemet inte blev större 2010 trots det starka resultatet på beror på underskottet som var på . Utifrån den finansiella ställningen 2010 har beräknat balanstalet till 1,0024. Eftersom systemet befinner sig i en balanseringsfas kommer ett balansindex att användas i stället för ett inkomstindex vid omräkningen av pensioner och pensionsbehållningar. När balanstalet nu åter är högre än så återtas en del av de tidigare sänkningarna och indexeringen ökar genom balanseringen utöver vad som följer av följsamhetsindexeringen. Tabell 1.3 Pensionssystemets ställning jämfört med 1 Vid beräkningen av balanstalet används det utjämnade värdet för buffertfonden. är det medelvärdet av buffertfondens värde vid utgången av 2008, 2009 och 2010. Följsamhetsindexering av ATP (tilläggspension) infördes från och med årsskiftet 2001/2002. Följsamhetsindexeringen innebär att tilläggs- och inkomstpensionerna räknas om med utvecklingen av inkomstindex (eller balansindex) minus normen2 . följde pensionerna prisutvecklingen genom prisbasbeloppet. Den förändrade indexeringsmetoden har inneburit att tilläggspensionerna har ökat realt 20022009, dvs. pensionen har ökat mer än vad den skulle ha gjort om den varit prisindexerad. Till följd av balanseringen blev det i stället tydliga reala minskningar. Balanstalet är nu åter över 1,0000 och tillsammans med en god utveckling av inkomstindex ökar pensionerna , vilket innebär en real ökning (diagram 1.2). Diagram 1.2 Utvecklingen av följsamhetsindexeringen och prisbasbeloppsförändringen Sänkningen av pensionerna 2010 och 2011 innebär att pensionsnivån är lägre än om prisindexering hade använts. De pensionärer som har haft inkomstrelaterad pension (tilläggs- och inkomstpension) har sammantaget dock fått mer utbetalat i pension än de hade fått om pensionerna hade följt prisindex. En pensionär som 2001 hade en pension på , dvs. , har fått totalt mer i pension, vilket motsvaras av ytan mellan linjerna i diagram 1.3. 2 motsvarar det förskott som läggs till pensionen när den beviljas. 2011/12:1 ÅLDERSPENSIONSSYSTEMET VID SIDAN AV STATENS BUDGET Diagram 1.3 Utvecklingen av följsamhetsindex och prisindexering, vid en pension på 2001 Källa: beräkningar. Premiepensionssystemet omfattade vid utgången av 2010 knappt 6,3 miljoner personer, varav 777 000 pensionärer och 5,5 miljoner pensionssparare. Fondförmögenheten uppgick till och det förvaltade kapitalet i den traditionella försäkringen uppgick till . Pensionsspararnas andel utgjorde och resterande var pensionärernas. Den genomsnittliga pensionsrätten uppgick för pensionssparare till för kvinnor och för män, motsvarande siffror för pensionärer är respektive . Värdet på premiepensionskapitalet påverkas mycket av värdeutvecklingen på kapitalmarknaderna. Diagram 1.4 visar tidsviktad avkastning då första fondvalet gjordes, dvs. hur mycket en insatt krona vid starten var värd vid har variationen varit stor. Detta innebär också att avkastningen är starkt beroende av när pengar placerats. Efter den betydande återhämtningen som skedde fortsatte uppgången på de svenska och utländska finansmarknaderna , vilket ledde till en bra avkastning för de allra flesta pensionssparare. Värdeutvecklingen på pensionsspararnas konto var för kvinnor och för män 2010. Pensionärerna med fondförsäkring fick en värdeutveckling på för kvinnor och för män. Pensionärerna med traditionell försäkring hade en värdeutveckling på för kvinnor och för män. har ökningen stannat av och var värdet i princip oförändrat i förhållande till . Den finansiella oron har lett till påtagliga börsfall och att t.ex. OMXS-index på stockholmsbörsen har tappat . Eftersom aktieandelen bland premiepensionsmedlen är mycket hög innebär det för det stora flertalet en tydlig negativ utveckling . 2011/12:1 ÅLDERSPENSIONSSYSTEMET VID SIDAN AV STATENS BUDGET Diagram 1.4 Tidsviktad avkastning sedan start, 20001213-20110831 Källa: , 2011. Diagrammet jämför också ett index för alla premiepensionsfonder med utvecklingen för pensionssparare som inte gjort något aktivt val och därför haft sina pengar placerade i Premiesparfonden. Premiesparfonden avregistrerades och pengarna flyttades automatiskt över till Statens årskullsförvaltningsalternativ (AP7 Såfa), som förvaltas av Sjunde AP-fonden. AP7 Såfa består av aktie- och räntefonder och mixen mellan dem anpassas efter pensionsspararens ålder.3 hade av spararna sina medel placerade i AP7 Såfa och av spararna hade en egen vald portfölj. Utvecklingen för Premiesparfonden/AP7 Såfa har i princip varit densamma eller något bättre än index för alla premiepensionsfonder. I genomsnitt var den årliga värdeutvecklingen för kvinnor och för män, beräknad ifrån . Den på detta sätt beräknade värdeutvecklingen är dock känslig för utvecklingen på de finansiella marknaderna och den genomsnittliga utvecklingen har därför efter sommarens börsnedgång sjunkit till (). Den negativa utvecklingen har fortsatt . utvecklingen för pensionärer med traditionell försäkring har sedan start varit . Spridningen av avkastningen bland dem med en egen vald portfölj är dock stor. I diagram 1.5 visas spridningen i värdeutvecklingen mellan pensionsspararnas konton. Diagram 1.5 Genomsnittlig årlig värdeutveckling och spridning individuella konton Antal pensionssparare, tusental -2 till 0 Källa: , 2011. hade av pensionsspararna som varit med sedan starten en nominellt positiv värdeutveckling. Detta kan jämföras med läget då hade en positiv nominell värdeutveckling. Det vanligaste var en avkastning på mellan . De allra flesta som har sina medel placerade i AP7 Såfa hade en utveckling i detta intervall. Spridningen för personer med egen vald portfölj är betydligt större. Dessutom finns pensionssparare med både lägre och högre avkastning än detta. På lång sikt har avkastning och avgifter stor betydelse för pensionens storlek. är 100 insatta kronor värda med en årlig avkastning på medan en årlig avkastning på innebär ett värde motsvarande . 3 Fram till utgörs AP7 Såfa enbart av AP7-Aktiefond. Med stigande ålder utgör räntefonden en allt större del. För sparare utgör räntedelen av innehavet. 2011/12:1 ÅLDERSPENSIONSSYSTEMET VID SIDAN AV STATENS BUDGET För dem som har en egen vald portfölj är av premiepensionsmedlen placerade i aktier. En hög andel aktier innebär en möjlighet till högre avkastning men en större risk och därmed större variationer i avkastning. Det samma gäller som regel för ickevalsalternativet AP7 Såfa. Denna risk och möjlighet framgår av diagram 1.6, som visar utvecklingen för räntor och aktier . Utvecklingen för räntor har varit betydligt mer stabil än för aktier och i genomsnitt haft en något bättre utveckling. Diagram 1.6 Värdeutvecklingen på de svenska och utländska aktie- och räntemarknaderna, perioden Totalt betalades ut i premiepension . Spridningen i de utbetalda beloppen är stor vilket är en följd av att storleken på kontobehållningen varierar mycket. Genomsnittsbeloppet är fortfarande ganska litet, . Det är också möjligt att ta ut premiepensionen som traditionell försäkring. Detta innebär att premiepensionen betalas ut i form av ett livsvarigt nominellt månadsbelopp. Beloppen som betalas ut kan öka genom återbäringsränta vid ett positivt resultat i förvaltningen av den traditionella livförsäkringen. Andelen pensionärer som valt traditionell försäkring har ökat och kapitalet utgör nu nästan 5 miljarder eller av de totala tillgångarna i premiepensionssystemet. Källa: , 2011. Tabell 1.4 Utveckling av pensionskapital och utbetald pension, genomsnitt 2011/12:1 ÅLDERSPENSIONSSYSTEMET VID SIDAN AV STATENS BUDGET Förvaltningsavgifterna efter rabatt uppgick till i genomsnitt för eget valda portföljer och för AP7 Såfa. Avgifterna varierar bland annat beroende på andelen aktier i fonden. Avgiftsnivån har ökat något för eget valda portföljer eftersom andelen aktier har ökat något. Vid utgången av 2010 fanns 785 fonder registrerade i premiepensionssystemet, dessa fonder var fördelade på totalt 94 förvaltare. Den enskilt största fonden är AP7 Såfa där bl.a. de pensionssparare som inte gör något aktivt val återfinns. hade av pensionsspararna sina medel placerade i AP7 Såfa. Deras andel av det totala fondinnehavet var . Andelen pensionssparare som har en egen vald fondportfölj uppgick i slutet av att jämföra 2009. Deras andel av kapitalet uppgick i slutet av . Andelen nysparare som gör ett aktivt val fortsätter att ligga på en låg nivå, 2010. Totalt genomfördes 4,7 miljoner fondbyten , vilket motsvarar en ökning jämfört med . Ökningstakten tycks därmed ha dämpats jämfört med de närmast föregående åren. Utvecklingen med ett ökat antal fondbyten framgår av diagram 1.7. Totalt var det drygt en miljon personer som gjorde fondbyten , vilket motsvarar av alla premiepensionssparare. I genomsnitt gjorde dessa personer fem byten . Aktiviteten är förhållandevis låg bland dem som har en egen vald fondportfölj endast drygt var fjärde av dessa gör fondbyten . Sedan inträdet i systemet fram till slutet av 2010 har av dem med en egen vald portfölj inte gjort något byte. Diagram 1.7 Antal fondbyten samt antal unika sparare som byter fonder En stor andel, , av samtliga fondbyten uppskattas ha genomförts av förvaltningsföretag som genomför byten åt sina kunder. I stor utsträckning är det fråga om s.k. massfondbyten vilket innebär att förvaltningsföretag på maskinell väg byter premiepensionsfonder åt många pensionssparare . Massfondbytena med stora och snabba byten har skapat problem både för sparare i fonderna och för fondföretagen.