prop · GY03130d2 · 2011-06-01 00:00:00 — Jämförelsen visar också att AP-fonderna skiljer sig mot de utländska pensionsfonderna på flera områden: Flera av de utländska fonderna som ger VD och förvaltningen mandat att ta beslut om medelfristig/dynamisk allokering har ett indexlänkat avkastningsmål för att följa upp resultatet av förvaltningens allokeringsbeslut. CPP i som, liksom Första till Fjärde AP-fonderna, är en buffertfond har både ett långsiktigt absolut mål (4,real avkastning) och det relativa målet att och slå ett indexet för den referensportfölj som styrelsen fastslår. Flera av de utländska pensionsfonderna har satsat på att bygga upp omfattande intern kompetens och förefaller ha större interna organisationer än Första till Fjärde AP-fonderna (i förhållande till sitt förvaltade kapital). En stor del av de utländska pensionsfondernas nya interna resurser fokuserar på investeringar i alternativa tillgångar, både via externa fonder och genom direktinvesteringar i onoterade bolag. AP-fonderna har minskat antalet anställda. Flera av de utländska pensionsfonderna har ökat sina förvaltningskostnader och förefaller ha högre förvaltningskostnader än AP-fonderna. De utländska fondernas uttalade strategi att bygga intern kompetens och investera i alternativa investeringar med syftet att öka den långsiktiga avkastningen och skapa riskdiversifieringen bedöms vara två viktiga orsaker till deras ökade kostnader. Få av de utländska pensionsfonderna har placeringsregler på tillgångsslagsnivå såsom Första till Fjärde AP-fonderna. De flesta utländska pensionsfonderna har mellan och investerat i alternativa tillgångar, varav mellan och i Med AP-fondernas maxgräns för onoterade aktier på skulle de utländska fonderna behöva minska sina investeringar i och med AP- fondernas maxgräns på ägande i onoterade bolag och i noterade bolag skulle flera av de utländska fonderna inte kunna göra de direktinvesteringar de gör . Sammanfattning av jämförelse med utländska pensionsfonder 2010 Investerings -strategi och beslut 3,85,real Externt mål: 4,real Internt mål: Slå +25 bp (inkl. aktiv mål (utom AP4) efter kostnader över 1 DKK 2 mrd, tillgångsslag (14 st) långsiktigt riskmål/- ringsbeslut och VD tar aktivt riskmandat beslut inom styrelsens bestämmer allokering mandat (AP1 & AP3) för att slå referens- portföljsindex på kort-/ (AP2 & AP4) tillgångsslag (AP3: inv., PE inv., PE >80 % intern förvaltning Uttalat mål bygga intern Interna avd. för PE, PD6, infrastruktur, PE, fastigheter, AuM/FTE: AuM/FTE: AuM/FTE: fastigheter & publ. AuM/FTE: AuM/FTE: ~0,10-0, slagsnivå (APB) i ett enskilt företag 1 Enligt senaste årsredovisning (2009/2010); 2 Med undantag för SPU; 3 AuM = förvaltat kapital, FTE = totalt antal anställda (enligt senaste årsredovisning); 4 Inklusive dotterbolag; 5 består av CIO, CIO-Investments, Co-CIO-Investments, Head of Equity, CRO och COO; 6 Private Debt; 7 Ej uttömmande (viktigaste placeringsreglerna) KÄLLA: Intervjuer; årsredovisningar; hemsidor, McKinsey-analys Nedan presenteras resultaten från jämförelsen av Första till Fjärde AP-fondernas och de utländska pensionsfondernas förvaltningsmodeller i mer detalj för vart och ett av de sex områdena. Första till Fjärde AP-fonderna har reala absoluta avkastningsmål på 3,8-5,. De här målen sätts av fondernas styrelser och är vad fonderna ska generera över baserat på analyser av pensionssystemet. Målen omsätts till portföljer utifrån en förväntan om utvecklingen på de underliggande kapitalmarknaderna. (ett eller ) avviker ofta utvecklingen på de underliggande kapitalmarknaderna väsentligt från den långsiktigt förväntade utvecklingen. Det här gör att målen förefaller mindre lämpade att följa upp AP-fondernas utveckling ett enskilt år eller än . Målen ger också begränsad vägledning för att utvärdera resultaten från Första och Tredje AP-fondernas nya dynamiska allokeringsbeslut. kan liksom tidigare utvärdera sina medelfristiga allokeringsbeslut mot sin långsiktiga referensportfölj som fastslås av styrelsen. Det är svårt att jämföra AP-fondernas och de utländska pensionsfondernas avkastningsmål givet att de har olika uppdrag. Dock visar en jämförelse att flera av de utländska pensionsfonderna har ett indexlänkat avkastningsmål för att följa upp resultatet av förvaltningens beslut också på kort och medellång sikt (Bild 60). Det här innebär att de har ett avkastningsmål som är länkat till ett referensindex som avspeglar utvecklingen på de underliggande kapitalmarknaderna. CPP i är precis som Första till Fjärde AP-fonderna en buffertfond och har både ett långsiktigt absolut mål och ett indexlänkat mål. CPPs långsiktiga absoluta mål uppgår till 4,realt och sätts av chefsaktuarie baserat på analys av fondens roll i buffertfondsystemet. CPPs indexlänkade mål är att fonden genom sin dynamiska förvaltning och över en rullande fyraårsperiod ska generera högre avkastning än indexet på styrelsens långsiktiga referensportfölj1. Det här innebar till exempel att CPPs indexlänkade mål baserat på referensportföljen var 20,2010 och 6,2010 drivet av stora svängningar på de underliggande kapitalmarknaderna. 3,8-5,0 3,8-5,0 20,8 (4,2)5 6,6 (4,2)5 Mål for aktiv förvaltning Långsiktigt mål om absolut avkastning om Alfa: , : 5bp över index ~100 mkr (AP3) 50 bp över index (AP4) Externt mål: 4,real avkastning6 Avkastning efter kostnader ska Internt mål: Avkastning efter kostnader ska överstiga avkastningen från aktier och räntor som sålts i referensportfölj för att finansiera köpet till oförändrad risk Avkastning efter kostnader ska överstiga 150 bp över referens- relevant aktie- eller ränteindex (16 st) mätt portföljen för aktiv förvaltning över en rullande fyraårsperiod kostnader, finansiering och skatter () Årlig utvärdering mot ett jämförelseindex per tillgångsslag (14st) Relevant aktie- eller ränteindex + 25 bp Relevant aktie- eller ränteindex + 25 bp efter kostnader (inkl. aktiv 1 Sektor gäller endast aktier och fondinvesteringar; 2 inflation; 3 Brutet räkneskapsår slutar Mars 2010; 4 2009 respektive 2004-2009; 5 Internt mål baserat på referensportfölj, externt mål: 4,(ändrades till 4,) 6 Satt av chefsaktuarie genom ALM-studie KÄLLA: Intervjuer; årsredovisningar; hemsidor; McKinsey-analys 1CPPs styrelse fastslår en referensportfölj som motsvarar ett portföljval vid helt passiv förvaltning, utifrån långsiktigt avkastningskrav och låg förvaltningskostnad Jämförelse av investeringsstrategi och beslut Baserat på en jämförelse av Första till Fjärde AP-fondernas och de utländska pensionsfondernas investeringsstrategi och beslutsmandat för styrelsen och VD/förvaltningen 2010 kan två grupper urskiljas (Bild 61): CPP, OTPP, ATP samt Första och Tredje AP-fonderna: I de här fonderna bestämmer styrelsen ett övergripande riskmandat och/eller en långsiktig referensportfölj. Styrelsen ger sedan VD och förvaltningen mandat att besluta om den kort- och medelfristiga tillgångsallokeringen inom ramen för styrelsens mandat. Fonderna gör ingen löpande rebalansering. APG/ABP, SPU samt Andra och Fjärde AP-fonderna: I de här fonderna bestämmer styrelsen eller uppdragsgivaren (för SPU i ) fondens tillgångsallokering. I flera av fonderna föreslår VD en tillgångsallokering. VD fördelar sedan mandat inom olika tillgångsklasser och beslutar om strategin för den aktiva förvaltningen. Löpande rebalansering sker så att tillgångsallokeringen följer styrelsens eller uppdragsgivarens beslutade allokering. Som tidigare nämnts beslutade att ge VD och förvaltningen att ta beslut om medelfristiga allokeringsbeslut inom ramen för en riskbudget. Jämförelse av investeringsstrategi och beslut Flexibilitet i allokering för VD/för-valtning på kort-/medelfristig sikt inom styrelsens mandat (AP1 & AP3) Rebalansering av bestämd tillgångsallokering från styrelsen (AP2 & AP4) CPP Dynamisk allokering där förvaltningen har stor flexibilitet att ta strategiska positioner Referensportfölj för uppföljning bestäms Majoritet av portföljen förvaltas aktivt och jämförs mot referensportföljen mandat (AP1 & AP3) ramen för styrelsens mandat (AP1 Tillgångsallokering (AP2 & AP4) Strategi och fördelning riskmandat portfölj inom givet riskmandat Affärs-/Investeringsplan för resp. affärsområde Fördelning av aktiv riskbudget OTPP Starkt fokus på långsiktiga beslut Lång och medelfristig referensportfölj sätts Starkt fokus på inflationslänkade tillgångar ATP Allokering utifrån 5 riskklasser Helt separerad alfa- och betaförvaltning Hedgar hela skuldsidan och all ränterisk Aktiv förvaltning av hela investerings portföljen med fokus på total avkastning ABP/ Strategisk investeringsplan bestämmer APG tillgångsallokering ()3 Stor andel och allt mer fokuserad strategisk allokering/aktiv förvaltning Ett fåtal externa partners (t.ex. hedgefonder, AlpInvest (PE)) SPU Långsiktig investeringsportfölj med fastslagen tillgångsallokering Strategi, riskmandat och riktlinjer per investeringsområde (inom givet mandat från styrelse) Långsiktigt riskallokering (breda1 tillgångsallokering, ränteduration, geografisk fördelning etc. inom APG implementerar strategi och APG utformar aktiv förvaltning ABP bestämmer strategiska val FM beslutar om strate-giska Fördelar interna och externa förändringar (tillgångsmix, Riskintervall : Aktier +/-av total risk, Ränterisk +/- , Kreditrisk +10 %/-, Råvarurisk +/-, Inflationsrisk +15 %/- Riskintervall : Aktier +/- , Räntor 25 %+/-, Råvaror +/-, Reala tillgångar +/-3 APG är utförarorganisation för ABP; 4 består av CIO, CIO-Investments, Co-CIO-Investments, Head of Equity, CRO och COO KÄLLA: Intervjuer; årsredovisningar; hemsidor; McKinsey-analys Jämförelsen visar att det finns skillnader i hur Första till Fjärde AP-fonderna och de utländska pensionsfonderna arbetar med allokering. CPP i , ATP i och Tredje AP-fonden baserar sin allokering på riskklasser, medan OTPP i , SPU i och fonderna baserar sin allokering på tillgångsslag. Fondernas syfte med att allokera efter riskklasser är bland annat ökad riskdiversifiering och ökat fokus på absolut avkastning. Även flera av de fonder som inte helt baserar sin allokering på riskklasser har ökat sitt fokus på analys av exponering mot olika risker (till exempel inflationsrisk). Det här gäller både Första och Andra AP-fonderna. En jämförelse av fondernas faktiska allokering visar att de utländska pensionsfonderna investerar väsentligt mer i alternativa tillgångar. De utländska pensionsfonderna investerar i genomsnitt av sitt kapital i alternativa investeringar jämfört för Första till Fjärde AP-fonderna (Bild 62). Om man exkluderar SPU i som inte gör några investeringar i alternativa tillgångar blir skillnaden ännu större. De utländska fonderna och AP-fonderna har ökat andelen alternativa investeringar med i genomsnitt respektive av den totala allokeringen. AP- fonderna har främst ökat sina investeringar inom fastigheter och övriga alternativa tillgångar (till exempel skog och konvertibler), medan de utländska fonderna främst ökat i . En viktig orsak till att AP-fonderna inte kan öka sina investeringar i är deras maxgräns på onoterade tillgångar. Andel av faktisk investeringsportfölj, , Procent XFörändring i procentenheter 2007-2010 2 Inkluderar hedgefonder, råvaror, infrastruktur och andra alternativa investeringar 3 NGF kommer att börja investera i fastigheter 4 Fixed income och Real rate products 5 Inklusive AP6 skulle andelen räntor vara , andelen aktier , och andelen alternativa investeringar KÄLLA: Intervjuer; årsredovisningar; hemsidor Alla de utländska pensionsfonderna, liksom AP-fonderna, har en uttalad strategi att fortsätta öka allokeringen till alternativa investeringar, med syftet att skydda sig mot inflation och låg tillväxt, öka riskspridningen samt för att få möjlighet till högre avkastning. Även SPU i , som inte har några alternativa investeringar har från norska fått direktiv att placera i fastigheter. Jämförelse av organisation och resurser En jämförelse av Första till Fjärde AP-fondernas och de utländska pensionsfondernas organisationer och resurser visar på skillnader. Flera av de utländska fonderna har haft högt fokus på att bygga upp intern kompetens och därmed ökat storleken på sina organisationer. Fonderna motiverar satsningarna på intern kompetens bland annat med att de leder till ökad långsiktig kostnadseffektivitet och kontroll. har de utländska fonderna ökat antalet anställda med mellan och (Bild 63). Jämförelse av organisation och resurser Majoritet av förvaltningen intern Viss hemtagning av passiva mandat Ingen uttalad strategi att bygga intern kompens (utom inom alternativa investeringar i AP4) Uttalat mål bygga upp interna kompetenser Egen organisation för direkt investeringar i PE, Private Debt, infrastruktur, fastigheter etc. Ökat anställda från 70 till 570 Motiverar ökningen med att det är mer kostnadseffektivt och ger bättre kontroll med intern förvaltning Kontor: , och Merparten av förvaltningen intern Har byggt upp avdelningar för direkt investeringar i infrastruktur, PE och fastigheter Kontor: , och 60-80 ( ) 1 Sköter i stort sett både alfa- och beta-förvaltning internt genom helägda dotterbolag (PE, fastigheter, VC, infrastruktur, alfahandel i aktier etc.) Kontor: , och Uttalad ambition att sköta förvaltningen internt i så hög Kontor: , och , Hanterar av förvaltningen intern och har ökat Kraftigt minskat extern förvaltning till förmån för intern Bygger intern avdelning för fastigheter Kontor: , , , och 1 AP1 ingen bonus, AP2-4 bonustak om två månadslöner; 2 Om AP6 inkluderas antalet anställda öka med ca 35 personer och förvaltat kapital per anställd vara miljarder KÄLLA: Intervjuer; årsreodvisningar; hemsidor; McKinsey-analys Jämförelsefonderna har en betydligt högre andel rörlig ersättning har Första till Fjärde AP-fonderna minskat antalet anställda . CPP i och APG/ABP i har ökat antalet anställda med . CPP har ökat från 70 till 570 anställda med målet att bygga upp intern ledande kompetens för direktinvesteringar i bland annat , Private Debt, infrastruktur och fastigheter. Alla de utländska fonderna har också öppnat flera kontor i utlandet som ett led i uppbyggandet av intern kompetens. Det här innebär att de utländska fonderna förefaller ha fler anställda än Första till Fjärde AP-fonderna i förhållande till storleken på sitt förvaltade kapital. Första till Fjärde AP-fonderna har i genomsnitt miljarder förvaltat kapital per anställd jämfört med ,5-3,4 miljarder för de flesta av de utländska fonderna. AP-fondernas placeringsregler, som bland annat sätter en maxgräns på investerat i onoterade tillgångar och /ägande i onoterade/noterade bolag, bedöms utgöra en viktig begränsning för AP-fonderna. De utländska fondernas satsningar på intern kompetens är i hög utsträckning fokuserad på att bygga kompetens för mer investeringar i till exempel Private Equity-fonder och direktinvesteringar i onoterade bolag. Andra viktiga förutsättningar för att kunna bygga upp ledande intern kompetens bedöms vara fondernas varumärke (ofta länkat till fondens storlek) och möjligheten att ge duktiga kapitalförvaltare konkurrenskraftig ersättning som reflekterar deras prestation. Många av de utländska fonderna har starka internationella varumärken, erbjuder sina anställda rörliga ersättningar och bedöms erbjuda en ersättning som är jämförbar med många attraktiva arbetsplatser inom den privata kapitalförvaltningsbranschen. Det är svårt att jämföra Första till Fjärde AP-fondernas och de utländska pensionsfondernas förvaltningskostnader, eftersom fonderna har olika investeringsstrategier (till exempel hur mycket intern förvaltning och alternativa investeringar en fond har), kostnadsklassificeringar och redovisningsregler. Flera av de utländska pensionsfonderna har dock ökat sina förvaltningskostnader väsentligt, som AP-fondernas kostnader har varit relativt konstanta kring i genomsnitt 0,13-0,av förvaltat kapital. Flera av jämförelsefonderna motiverar kostnadsökningen med att det krävs högre förvaltningskostnader för att implementera fondernas strategier med mer intern ledande kompetens och mer alternativa tillgångar både genom fondinvesteringar och direktinvesteringar i onoterade tillgångar. CPP i är den fond i jämförelsen som ökat sin förvaltningskostnader mest , från 0,till 0,. Som nämnts har CPP ökat antalet anställda kraftigt och byggt upp intern kompetens för bland annat direktinvesteringar i , Private Debt, infrastruktur och fastigheter. I genomsnitt uppgick de utländska pensionsfondernas redovisade förvaltningskostnader 2009/20101 till ~0,av förvaltat kapital. Det är dock stor skillnad mellan de utländska fonderna och det är svårt att jämföra på grund av olika investeringsstrategier, redovisningsregler och kostnadsklassificeringar. ATP i , SPU i och CPP i hade förvaltningskostnader som uppgick till ~0,10-0,2009/2010, medan OTPP i och AGP/ABP i hade förvaltningskostnader som uppgick till ~0,25-0,. (Bild 64). 1 Ett flertal fonder har ej ännu rapporterat 2010-siffror Procent av totalt förvaltat kapital Ökad andel alternativa investeringar -0,018 -0,091 Kraftig ökning av interna förvaltningen (ökat antalet anställda i fonden från ~70 till ~600 )) Successivt utökad intern och aktiv förv. Högt fokus på direktinvesteringar i alternativa tillgångar Utökad intern förvaltning för att minska kostnader Egna dotterbolag för investeringar i alternativa tillgångar Utökad intern förvaltning för att minska kostnader samt mer kapital Ökning av intern och aktiv förvaltning Svårt att jämföra förvaltningskostnader givet olika förvaltningsmodeller, klassificeringar, redovisningsregler etc. Not: Rapporterade kostnader per fond i relation till genomsnittligt förvaltat kapital 2006 -2009 för de fonders där uppgifter saknas 2 Rörelsekostnader, löner och förmåner samt konsultarvoden och professionella tjänster Investeringskostnader och kostnader för klientservice 4 Investeringskostnader, 5 administrationskostnader och investeringskostnader 6 Investeringskostnader inklusive kostnader för extern förvaltning KÄLLA: Årsredovisningar; intervjuer Första till Fjärde AP-fonderna placeringsregler återfinns i lagen om de allmänna pensionsfonderna (2000:192) och sätter gränser för hur mycket AP-fonderna får investera i olika tillgångsslag. Några av de viktigaste placeringsreglerna är att av fondens tillgångar ska placeras i räntebärande värdepapper med låg risk och att maximalt av fondens tillgångar får placeras i onoterade värdepapper. Första till Fjärde AP-fondernas placeringsregler skiljer sig från jämförelsefonderna (Bild 65). Få av de utländska pensionsfonderna har placeringsregler på tillgångsslagsnivå. I de flesta fall fastslår istället fondens styrelse en riskbudget inom vilken VD/förvaltningsorganisation har mandat att bestämma allokeringen mellan olika tillgångsklasser och riskklasser. Ett undantag är SPU i vars allokering mellan aktier, räntor och fastigheter fastställs av . ATP i har en maxgräns på för onoterade tillgångar. AP- fonderna (AP 1-4) Fungera som buffert i svenska i noterat, max Maximera avkastningen till låg risk Inga investeringar i råvaror (per AP-fond) (per AP-fond) Tillägspension; ska garantera av inbetalningarna, resterande Maxgräns för valutaexponering (totalt, investeras i riskfyllda tillgångar Riskbudget (fastslås av styrelsen) Inga placeringsregler för tillgångsslag <10 % aktier i pensionsavtalet (5,realt) Reglerad risknivå (fastslås av andel av lokal börs ägande i en affärsdrivande verksamhet (utifrån skattelagstiftning) Buffertfond som ska minimera risken Inga placeringsregler för tillgångsslag för att avgiften måste höjas över Investeringsstrategin baserad på risknivå (fastslås av styrelsen) Minimera sannolikheten för höjda Inga placeringsregler för tillgångsslag pensionsavgifter genom att slå Investeringsstrategin baserad på risknivå fondens benchmark och maximera (fastslås av styrelsen) Endast investera i aktier (), räntor () och fastigheter () Fastställda av lagstiftning eller styrelse KÄLLA: Fondernas hemsidor; fondernas årsredovisningar; ; intervjuer; McKinsey-analys 11.Fördjupningsområde 2: Sjätte fondens strategi och mål I det här kapitlet presenteras resultaten från årets fördjupningsområde kring Sjätte fondens strategi och mål. Först beskrivs bakgrunden till valet av fördjupningsområde och ansatsen för utvärderingen. Därefter beskrivs Sjätte strategi och mål . Därefter görs en jämförelse av Sjätte strategi och mål med ett urval av riskkapitalinvesterare som ofta anses vara goda exempel. Baserat på resultaten från fördjupningsområdet har ett antal frågeställningar identifierats som bedöms vara viktiga att diskutera för att fortsätta utveckla fondens verksamhet. Frågeställningarna presenteras i kapitel 3. Fördjupningsområdet om Sjätte strategi och mål valdes i samråd med och syftar till att beskriva och jämföra Sjätte strategi och mål med andra riskkapitalinvesterare för att identifiera möjligheter att fortsätta utveckla fondens verksamhet. Information om Sjätte strategi och mål har samlats in genom intervjuer med nyckelpersoner i och genom analys av interna dokument (till exempel Sjätte egen utvärdering av verksamheten och interna verksamhetsbeskrivningar) och fondens bolagsportfölj. Intervjuer har genomförts med fondens affärsområdeschefer, andra nyckelpersoner i fondens ledning samt fondens styrelseordförande. Urvalet av riskkapitalinvesterare för jämförelsen har gjorts för att i möjligaste mån hitta investerare som kan jämföras med (i sin helhet eller något av fondens största affärsområden) och som anses vara goda exempel. Urvalet består av tre kategorier av riskkapitalinvesterare: fyra riskkapitalinvesterare som är kopplade till statliga pensionssystem i andra länder, fyra privata nordiska riskkapitalinvesterare som gör direktinvesteringar och åtta nordiska aktörer som investerar i andra riskkapitalfonder (Bild 66). Urvalet av andra fondinvesterare består av Första till Fjärde AP-fondernas avdelningar för investeringar i riskkapitalfonder och fyra privata fondinvesterare. Information om de jämförda riskkapitalinvesterarna har samlats in genom analys av publikt tillgänglig information och intervjuer med representanter från varje organisation. Teachers Private Capital2 () Internationellt PE-bolags svenska avd. AP1 Fondinvesteringar (PE) AP2 Fondinvesteringar (PE) AP3 Fondinvesteringar (PE) AP4 Fondinvesteringar (PE) 1 APG annonserade en försäljning av Alpinvest till 2 Ägt av OTPP KÄLLA: Hemsidor; årsredovisningar; intervjuer SJÄTTE AP-FONDENS STRATEGI OCH MÅL Sjätte uppdrag beskrivs i lagar och förarbeten från . En genomgång av dessa lagar och förarbeten visar att har få begränsningar kring vilka typer av investeringar fonden får göra, men att fonden ska fokusera på investeringar . Fonden får investera i noterade och onoterade företag, olika mognadsfaser och olika branscher. Fonden får investera i utländska bolag (sedan lagändringen 20071), men enligt förarbetena från 1995-1996 ska fonden tillföra riskkapital till små och medelstora svenska företag och fonden får enligt lagen inte ha en valutakursexponering som överstiger . Det här innebär ett fokus på investeringar i . Baserat på lagar och förarbeten har Sjätte tolkat fondens uppdrag genom att sätta en tredelad målsättning: att eftersträva en på lång sikt hög avkastning, att skapa en tillfredställande riskspridning och att främst investera i små och medelstora svenska företag för att därigenom bidra till svenskt näringsliv (Bild 67). arbetar med tre typer av avkastningsmål: Ett mål för totalportföljen, mål för hela investeringsverksamheten och för varje affärsområde baserat på fondens riskpremiemodell samt i vissa fall interna mål i affärsområdena (Bild 68). 1 Lag (2007:709) om ändring I lagen (2000:193) om Sjätte uppdrag och målsättning Lagar och förarbeten (valda utdrag) Proposition 1995/96:171 En sjätte m.m.: Ett av syftena med ändringen av AP-fondens placeringsinriktning är att främja svensk ekonomis utveckling och tillväxt Inte minst för små och medelstora företag kan bristande tillgång till riskkapital utgöra en begränsning för expansion.