prop · GZ031d30 · 2011-09-20 00:00:00 — filmsamlingar med privat innehåll utan särskild Totalt slöts över 100 avtal om försäljning av rättigheter till tio nya svenska verksamheten vid filmarkivet i till De största marknaderna för svensk film Tabell 13.4 Fördelning av produktionsstöd till långfilm - Frågan om digitalisering av biografer och filmarv är högt prioriterad även på europeisk nivå. ett meddelande om bl.a. digitalisering av bio- I meddelandet redogjordes för senaste rättspraxis när det gäller de nya stöd som vissa medlemsstater infört, samt för de möjligheter till finansiering som finns på europeisk nivå. är att stödet till handlingsplan om kommissionens fortsatta ar- bete med frågan bifogades också. svensk filmproduktion ska fördelas jämnt mellan slutsatser på samma tema vid sitt möte den 18 kvinnor och män. Målet, som innebär minst 40 procents representation av endera könet räknat i Rådsslutsatser har också antagits angående det antalet projekt som får stöd, är fortfarande svårt europeiska filmarvet för att uppmuntra ett inten- det gäller regissörer, sifierat arbete med digitalisering av filmarvet och andelen kvinnor legat på ett utvecklat samarbete när det gäller t.ex. standarder, forskning på långsiktigt bevarande av ter som är kvinnor har legat film samt tillgängliggörande av fler verk. på , medan andelen manus- Mediaprogrammet inom ramen för EU löper författare som är kvinnor varierat mellan 30 och stöd till utveckling, distribution och marknads- gäller kortfilmsstödet ser fördelningen betydligt föring av europeisk film i syfte att stärka den jämnare ut; mellan av regis- europeiska audiovisuella branschens konkurrens- sörerna är kvinnor, av manusför- kraft och öka spridningen av europeiska verk. fattarna är kvinnor och Den totala budgeten för programperioden är 755 av producenterna är kvinnor. syns tydligt redan i regional filmverksamhet för projekt ca , varav I rapporten 00-talets regidebutanter och utgjorde stöd till producenter och distributionsstöd. I halvtidsutvärderingen som genomfördes konstaterades att programmet har gett positiva resultat för den europeiska audiovisuella sektorn. Insatserna bedömdes vara verkningsfulla, särskilt vad gäller ökad konkurrenskraft för sektorn, och har ett mervärde i förhållande till nationella insatser. Diskussioner om en ny programperiod har inletts, bl.a. med branschkonsultationer. förväntas Europeiska kommissionen lämna förslag till framtida satsningar. De statliga insatserna på området syftar till att öka bredden och mångfalden i filmutbudet och till att stimulera filmkulturen i landet. Den viktigaste framtidsfrågan är hur svensk film ska finansieras när den tvååriga förlängningen av filmavtal löper ut . Regeringen beslutade om direktiv till en särskild utredare (förhandlare) med uppdrag att få till stånd en ny branschsamverkan för finansieringen av svensk film. Uppdraget ska redovisas . Digitaliseringen av distribution, visning och hantering av filmarvet är ytterligare en högaktuell fråga. gick utvecklingen i fortare än beräknat och närmar sig den tidpunkt då antalet digitala salonger överstiger antalet analoga. Risken är då stor att det blir svårt för de kvarvarande analoga salongerna att få tillgång till analoga filmkopior. Regeringens satsning på digitalisering av biografer med inleds därför (prop. 2010/11:100, bet. 2010/11:KrU1, rskr. 2010/11:321). Det råder fortfarande en tydlig obalans mellan män och kvinnor när det gäller fördelningen av filmstöd. För att förstärka jämställdhetsarbetet beslutade regeringen ett bidrag på till satsning på unga kvinnors filmskapande i s.k. växthusverksamhet. Satsningen förstärktes med sammanlagt för perioden 20112014. Därutöver aviserade regeringen i budgetpropositionen ytterligare för satsningen . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för stöd till svensk filmproduktion m.m. enligt filmavtal, som förlängts t.o.m. , samt för stöd till filmkulturella insatser utanför avtalets ram. Syftet med stödet är att främja värdefull svensk filmproduktion, spridning och visning av värdefull film samt bevarandet och tillgängliggörandet av filmer och material av kulturhistoriskt intresse. Syftet är också att verka för internationellt samarbete i dessa avseenden samt att förbättra kvinnliga filmskapares villkor. Under anslaget beräknas även medel för filmstöd. Tabell 13.6 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 10:1 Filmstöd Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Från anslaget omprioriteras till för att finansiera för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande av 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Anslaget ökar med för en satsning på digitalisering av biografer. An- slaget ökar 2012 med för satsningen på unga kvinnors filmskapande. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 10:1 Filmstöd . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till , respektive . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar myndigheterna , Myndigheten för radio och tv, samt presstödet och stödet till taltidningar. Budgetförslagen avseende , presstödet och Myndigheten för radio och tv samt ett lagförslag redovisas under utgiftsområde 1. Tabell 14.1 Utgiftsutveckling inom Medier, utgiftsområde 17 11:1 Utbyte av tv-sändningar mellan och 11:2 Forskning och dokumentation om 11:3 Avgift till Europeiska audiovisuella 11:5 Stöd till taltidningar4 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Medel för detta ändamål anvisades genom anslag 11:3 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och till europeiskt mediesamarbete 4Medel för detta ändamål anvisades inom utgiftsområde 1 anslag 8:3 Stöd till radio- och kassettidningar. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Målen för området är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadliga inslag i massmedierna (prop. 2008/09:1, utg.omr. 17, bet. 2008/09:KrU1, rskr. 2008/09:92). Bedömningen av resultatet inom medier utgår bl.a. från: -bedömning huruvida programföretagen i allmänhetens tjänst har uppfyllt uppdraget i allmänhetens tjänst, -antal tillstånds- och tillsynsärenden rörande radio och tv, -utbetalat presstöd i form av driftsstöd och distributionsstöd fördelat på antal tidningar, -antal utgivna taltidningar, kostnader samt antalet abonnenter för dessa, -antal beslut i och tv, -insatser för att skydda barn och unga mot skadlig mediepåverkan. 14.4.1 Radio och tv i allmänhetens tjänst Den nuvarande tillståndsperioden för programföretagen (), () och () inleddes och gäller till och med . Enligt företagens sändningstillstånd ska verksamheten präglas av oberoende och stark integritet och bedrivas självständigt i förhållande till såväl staten som olika ekonomiska, politiska och andra intressen och maktsfärer i samhället. Sändningarna ska vara tillgängliga i hela landet och programmen utformas så att de genom tillgänglighet och mångsidighet tillgodoser skiftande förutsättningar och intressen hos befolkningen i hela landet. Programföretagen ska beakta pro- gramverksamhetens betydelse för den fria åsiktsbildningen och ge utrymme åt en mångfald av åsikter och meningsyttringar. Hänsyn ska tas till mediets särskilda genomslagskraft när det gäller programmens ämnen och utformning samt tiden för sändning av programmen. beslut om riktlinjerna för radio och tv i allmänhetens tjänst för perioden 2013 (prop. 2008/09:195, bet. 2009/10:KrU3, rskr. 2009/10:61) innebar bl.a. ett tydligare uppdrag för programföretagen, en fördjupning av kulturutbudet i SR och SVT, en skärpning av reglerna för direkt sponsring i SVT och en förenkling av reglerna för indirekt sponsring. Förändringar som genomfördes var bl.a. att SR och SVT ska fördjupa, utveckla och vidga sitt kulturutbud samt att ambitionsnivån ska höjas när det gäller tv-program på teckenspråk och textning av tv-sändningar. SR, SVT och UR följer upp hur uppdraget genomförts i redovisningar som lämnas till () och och tv vid Myndigheten för radio och tv. De senaste redovisningarna avser 2010, dvs. SR sänder FM-radio i fyra rikstäckande kanaler och i 25 lokala kanaler. Samtliga FM-kanaler finns också för lyssning på företagets webbplats. Där kan man också efter sändning lyssna på alla program i FM-kanalerna. Ett stort antal program erbjuds även som nedladdningsbara filer. SR har därutöver ett omfattande utbud som sänds digitalt och via internet. SR:s sändningar via kortvåg och mellanvåg till utlandet upphörde . Företagets utbud distribueras därefter till utlandet via satellit, tv och internet. SR sände totalt på olika distributionsplattformar . Som framgår av tabell 14.2 sände företaget FM-radio (undantaget repriser). SR har redaktioner på 41 orter i . Av allmänproduktionen producerades utanför . Företaget använde till inköp av rättigheter och utomståendes medverkan. Tabell 14.2 programutbud i , fördelat på programområden Sänd tid i timmar Av tabell 14.2 framgår hur SR:s förstasändningar i FM fördelade sig på olika programområden . Då redovisningen även inkluderade repriser är det inte möjligt att göra någon jämförelse . Musik är den största kategorin och utgjorde av utbudet. Det utökade kulturuppdraget har bl.a. resulterat i starten av det rikssända programmet P4 Kultur samt tillsättningen av en särskild kulturkorrespondent som rapporterar om kulturhändelser utanför . Samarbeten med kulturinstitutioner och fria kulturproducenter resulterade i 1 850 sända timmar. Inom ramen för SR:s nyhetsverksamhet sänds bl.a. nyheter på olika språk och nyheter för unga lyssnare. Viktiga delar i verksamheten är utrikeskorrespondenterna och de 25 lokala nyhetsredaktionerna. SR sände totalt program för barn och unga 2010, varav på nationella minoritetsspråk. Företaget sände totalt på de nationella minoritetsspråken finska, meänkieli, samiska och chib. Därutöver sänder SR program på ytterligare några språk. När det gäller tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning har SR arbetat med att minska antalet telefonintervjuer för bättre hörbarhet. Företaget har också producerat lättlyssnade versioner av utvalda dokumentärprogram. SVT sänder tv-program i kanalerna SVT1, SVT2, SVTB, SVT24 och Kunskapskanalen som sänds gemensamt med UR. Majoriteten av SVT:s utbud finns även tillgängligt på internet och på andra plattformar genom SVT Play. Utbudet fördjupas och kompletteras genom text-tv samt text, bild och ljud på SVT:s webbplats som också 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 finns tillgänglig via mobilnäten. Utlandskanalen SVT World sänds via satellit och ingår i SVT:s sidoverksamhet. Alla SVT-kanaler utom SVT World sänds okrypterat i marknätet. inleddes sändningar av SVT1 och SVT2 i högupplöst format (hd-tv). Tabell 14.3 programutbud fördelat på utbudskategorier Sänd tid i timmar Som framgår av tabell 14.3 sändes totalt rikstäckande utbud i de fem programkanalerna . Av dessa var s.k. förstasändningar. sände regionala program, framför allt nyheter och fakta, vilket är en ökning jämfört med . I SVT World sändes totalt . Av det totala antalet sända timmar utgjordes av egenproduktion, vilket är en minskning jämfört med . Enligt företagets redovisning har av allmänproduktionen sitt ursprung från produktionsorterna utanför . Av tabell 14.3 framgår också hur det rikssända utbudet fördelade sig på olika utbudskategorier . I kategorin kultur och musik ryms såväl egenproducerade magasin och kulturdokumentärer som inköpta program. Även sändning av gudstjänster ingår. Med anledning av det utökade kulturuppdraget har SVT bl.a. startat programmet Veckans föreställning och utrett möjligheterna att öka samarbetet med de svenska kulturinstitutionerna. resulterade sådana samarbeten i en sändningstid på totalt . Inom kategorin fiktion visade SVT bl.a. drama och biograf- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 visad film, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Sportutbudet ökade framför allt pga. sändningar av större evenemang som vinter- och . De allmänna valen 2010 bidrog med totalt 226 sända timmar till en ökning av SVT:s faktautbud på samhällsområdet. Kategorin övrigt rymmer framför allt som sänder direkt från . SVT producerar och köper in program för barn inom alla genrer. Program för barn sänds på svenska, finska, meänkieli, samiska och teckenspråk. Utbudet av program för språkliga och etniska minoriteter, inklusive på teckenspråk, uppgick till totalt . Antalet sända timmar på teckenspråk uppgick till 128, vilket är en ökning jämfört med . När det gäller behoven hos personer med funktionsnedsättning arbetar SVT generellt för att göra utbudet tillgängligt för så många som möjligt. textades av programmen på svenska i SVT:s samtliga programkanaler. Siffran är inte jämförbar med den föregående tillståndsperioden eftersom redovisningarna då endast omfattade svenskproducerade program i SVT1 och SVT2. mäts textningen utifrån alla program på svenska i hela det sända utbudet. UR producerar utbildnings- och folkbildningsprogram. Programverksamheten omfattar utbildningsområdena förskola, grund- och gymnasieskola, vuxenutbildning och högskola inklusive lärarfortbildning. Av det totala utbudet utgjordes av utbildningsprogram avsedda för formellt lärande. Andelen har minskat något . UR sänder tv och radio på sändningstider som fastställs i överenskommelser med SVT och SR. UR:s webbplats, bl.a. tjänsten UR Play, fungerar som en distributionsplattform och informationskanal som ska öka tillgängligheten till UR:s tjänster och produkter. UR sände 2010 totalt tv i Kunskapskanalen, SVT1, SVT2 och SVTB. Sändningsmängden har i princip fördubblats jämfört med , vilket beror på att Kunskapskanalen har fått en egen kanalplats och sänder och . Antalet sända timmar i radio har däremot minskat 2009 2010. UR:s sändningar av program för språkliga och etniska minoriteter har ökat i tv och i radio 2010 jämfört med . Företaget har sänt program både på nationella minoritetsspråk och på vissa invandrarspråk. UR:s sändningar av program för och om personer med funktionsnedsättning har ökat , framför allt i tv där sändningstiden har mer än tredubblats. Företaget har utvecklat utbudet på teckenspråk och antalet sända timmar svensktextade tv-program har ökat . och tv vid Myndigheten för radio och tv har i uppdrag att granska programföretagens redovisningar och bedöma om företagen har uppfyllt uppdraget i allmänhetens tjänst. (dnr Ku2011/1159/MFI) inkom till och avser företagens redovisningar . Vid en sammantagen bedömning finner att SR, SVT och UR har uppfyllt sina uppdrag i allmänhetens tjänst. På vissa specifika områden, särskilt programverksamheten för barn och unga, anser nämnden dock att villkoren i sändningstillstånden inte är uppfyllda eller att det råder tveksamhet kring uppfyllelsen. Enligt nämndens bedömning har inget av programföretagen uppfyllt kraven när det gäller utbud för barn och unga som tillhör språkgruppen chib. Inte heller kravet på att särskilt prioritera tillgängligheten till program för barn och unga med funktionsnedsättning har uppfyllts av programföretagen. Nämnden anser vidare att SVT och UR inte har uppfyllt kraven avseende utveckling av programverksamheten för äldre barn och unga. På övriga områden finner nämnden att SVT inte har uppfyllt kravet på teckentolkning av program. Nämnden bedömer också, mot bakgrund av brister i redovisningen, att SVT inte har uppfyllt det s.k. 55-procentsvillkoret, dvs. kravet i anslagsvillkoren att andelen av allmänproduktionen som produceras utanför ska uppgå till . Vidare anses inget av programföretagen ha uppfyllt kravet på redovisning av sidoverksamheter. Utifrån rapporter bedömer regeringen att SR, SVT och UR i huvudsak uppfyller sina uppdrag i allmänhetens tjänst. Regeringen noterar nämndens kritik på vissa områden, särskilt när det gäller programverksamhet för barn och unga, och avser att följa hur programföretagen uppfyller de berörda kraven under resten av tillståndsperioden. Regeringen tillsatte en kommitté med uppdrag att utarbeta ett underlag om radio och tv i allmänhetens tjänst inför nästa tillståndsperiod (dir. 2011:51). Kommittén ska bl.a. ta ställning till hur tillgängligheten fortsatt ska förbättras och i detta arbete särskilt uppmärksamma teckenspråkstolkning. Kommittén ska också lämna förslag på hur sidoverksamheten kan regleras tydligare. Flera av de områden där nämnden har pekat på brister i uppfyllelsen av kraven i sändningstillstånden och anslagsvillkoren omfattas således av kommitténs uppdrag. Frågan om 55-procentsvillkoret behandlas i denna proposition (avsnitt 14.6 nedan). 14.4.2Utbyte av tv-sändningar mellan och Det svenskfinska tv-utbytet bedrivs i enlighet med en princip om ömsesidighet. skjuter till medel för att tillhandahålla en svensk programkanal till , för distribution i marknätet av en finsk programkanal i samt för övriga kostnader i samband med utsändning av den finska programkanalen i . svarar för motsvarande kostnader för utsändningen av en svensk programkanal i och för överföringen av en finsk programkanal till . har sändningstillstånd för den finska kanalen TV för perioden till . Sändningsområdet omfattar sändare i , och . Omflyttningar i sändarnäten i marknätet har inneburit att sändningsområdet har kunnat utökas 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 med några mindre sändare i och . Utbytet av tv-sändningar mellan och fungerar väl. Utökningen av sändningsområdet innebär ökad tillgänglighet till sändningarna, vilket är i linje med regeringens ambitioner för det svenskfinska tv-utbytet. 14.4.3 Kommersiell radio och tv Genom radio- och tv-lagen (2010:696), som trädde i kraft , har reglerna för tv-reklam förenklats och förtydligats och företagen har fått större valfrihet när de placerar reklamavbrott och sponsringsmeddelanden. Den nya lagen innehåller också regler om ökad tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning när det gäller tv och beställ-tv genom textning, tolkning och liknande. Reglerna gäller tjänster som tillhandahålls på något annat sätt än genom tråd, dvs. via marknät och satellit. Myndigheten för radio och tv ska besluta i vilken omfattning en tjänst ska vara tillgänglig för all verksamhet som inte finansieras med radio- och tv-avgift. Myndigheten beslutade att programföretag som sänder tv via marknät och satellit får en generell skyldighet att främja tillgängligheten av tv-sändningar för personer med funktionsnedsättning genom textning, tolkning och uppläst text. gäller enligt beslutet särskilda, gradvis ökade krav på att tillgängliggöra ljud och bild för personer med funktionsnedsättning i programtjänsterna TV4, TV4 Plus, TV4 Fakta och TV4 Sport. I beslutet har hänsyn tagits bl.a. till de olika programföretagens finansiella förutsättningar. För analog kommersiell radio gäller att tillstånd ska fördelas efter ett slutet anbudsförfarande i stället för som tidigare genom urval enligt särskilda innehållskriterier. Kraven på eget eller lokalt material har avskaffats. meddelade Myndigheten för radio och tv tillstånd i 14 nya sändningsområden i landet. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Det har genom den nya radio- och tv-lagen även införts regler om digitala kommersiella radiosändningar. Utöver ansökningsavgift ska någon avgift för digitala kommersiella radiosändningar inte tas ut. Myndigheten för radio och tv har i samverkan med tagit fram en strategi för Myndigheten för radio och tv:s tillståndsgivning för digital kommersiell radio som fastställdes . Myndigheten förbereder en tillståndsprocess . Tillståndsperioden både för analog och digital kommersiell radio är . För dem som har tillstånd att sända analog kommersiell radio gäller fortsatt rätt att bedriva sändningar i det sändningsområde som tillståndet avser till . meddelade dåvarande Radio- och nya tillstånd för marksänd tv. Tillstånd till nio olika programföretag för tolv nya programtjänster meddelades. Sju av tillstånden avsåg hd-tv-sändningar. Den nya radio- och tv-lagen förbättrar villkoren för företag på radio- och tv-marknaderna. Det sker också, bl.a. genom fler sändningstillstånd i marknätet, en utveckling med fler programtjänster inom radio och tv. förbättras möjligheten att ställa krav på tillgängligheten till tv-innehåll för personer med funktionsnedsättning. Dessa förbättringar bidrar till att målen inom medieområdet att stödja yttrandefrihet, mångfald och tillgänglighet nås. Frågan om att låta även trådsändningar (t.ex. kabel-tv) omfattas av krav på tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning bereds i . 14.4.4 Lokal icke-kommersiell radio och tv Närradion är det lokala föreningslivets radio. Vid utgången av 2010 fanns det 874 föreningar som hade sändningstillstånd. Dessa fördelades på 146 sändningsområden som i de flesta fall omfattar en kommun. Det fanns 25 förordnade lokala kabelsändarorganisationer i . Den nya radio- och tv-lagen (2010:696) har inneburit ökade möjligheter för närradio- sändande föreningar att dels sända material som inte producerats för den egna verksamheten, dels sända över mer än en kommun. Tillstånd kan numera också sökas av alla registrerade trossamfund och registrerade organisatoriska delar av registrerade trossamfund som har anknytning till ett sändningsområde. Förutsättningarna för de lokala kabelsändarorganisationerna att nå ut har förbättrats genom att kabeloperatörerna enligt radio- och tv-lagen är skyldiga att tillhandahålla såväl analogt som digitalt sändningsutrymme för kabelsändarorganisationernas sändningar. Förändringarna som genomförts i den nya radio- och tv-lagen gör det lättare för olika intressen och åsikter att göra sig hörda genom lokal ickekommersiell radio och tv. Detta bidrar till att målen inom medieområdet att stödja yttrandefrihet och mångfald nås. Det har uppstått en debatt med uppgifter om att närradiotillstånd utnyttjas för rent kommersiella ändamål. Regeringen följer utvecklingen och avser att vid behov återkomma i frågan. Syftet med presstödet är att värna mångfalden på dagstidningsmarknaden. Presstödet, som lämnas i form av driftsstöd och distributionsstöd, har uppgått till totalt . Tabell 14.4 med driftstöd 20082010 1-2 nr/vecka 3-5 nr/vecka 6-7 nr/vecka Driftsstödet har uppgått till och betalats ut till 87 tidningar, varav 23 är hög- och medelfrekventa (37 nr/vecka) och 64 lågfrekventa (12 nr/vecka). Tabell 14.5 och exemplar med distributionsstöd samt kostnader 20082010 Antal exemplar (miljoner) Kostnad (mnkr) I distributionsstöd har utbetalats till 137 tidningar 2010, varav 100 är hög- och medelfrekventa och 37 lågfrekventa. Det totala antalet dagstidningar har ökat något . fanns det, enligt , 180 unika dagstidningstitlar jämfört med 175 . Dagstidningarnas sammanlagda upplaga har dock minskat under . som får driftsstöd har ökat något. Fyra nya tidningar med utgivning en gång och två nya tidningar med utgivning har beviljats driftsstöd . Dessutom har en tidning med utgivning beviljats stöd . Två lågfrekventa tidningar med driftsstöd upphörde med sin utgivning . Utgifterna för driftsstödet har ökat med ca och har fortsatt att öka , vilket bl.a. förklaras av de förändrade regler i presstödsförordningen (1990:524) som trädde i kraft . Ändringarna innebär bl.a. att kravet på lägsta upplagenivå sänktes från 2 000 till 1 500 exemplar och att stödnivåerna för samtliga tidningskategorier utom storstadstidningarna höjdes. Utgifterna för distributionsstödet har däremot fortsatt att minska till följd av sjunkande upplagor. har utgifterna för distributionsstöd sjunkit med ca . Efter ett dystert ekonomiskt resultat för tidningsföretagen 2009 har lönsamheten vänt uppåt igen . gäller nya bestämmelser avseende villkor för driftsstöd (prop. 2009/10:199, bet. 2009/10:KU42, rskr. 2009/10:308).