prop · GY03101 · 2011-04-14 00:00:00 — kassamässiga redovisningen på statens budget. Skillnaderna är dock relativt små och därför görs här inte någon specificerad redovisning av den totala påverkan på resultaträkningen. Det finns också bidrag från EU-budgeten, framförallt från ramprogrammen för forskning som inte redovisas brutto på statens budget, utan endast i resultaträkningen. tog statliga myndigheter, inklusive universitet och högskolor, emot totalt i bidrag från EU-budgeten, som enbart redovisas som intäkter av bidrag i resultaträkningen, och som därmed inte framgår av redovisningen på statens budget. Sammanställning av verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över 8 Sammanställning av verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över De konsoliderade resultat- och balansräkning- arna samt finansieringsanalysen i årsredo- visningen för staten omfattar i huvudsak de statliga myndigheterna inklusive affärsverken. Genom ägarintressen i bolag och genom att och faller utanför den avgränsning (se avsnitt 4.4 Redovisnings- principer och tilläggsupplysningar) som görs för statens konsoliderade balans- och resultat- räkningar är den statliga sektorn i realiteten större. Sammanställningen i detta kapitel görs i syfte att ge en samlad och översiktlig bild över samtliga verksamheter som staten har ett väsentligt inflytande över. När det gäller bolag, banker och finansinstitut har väsentligt inflytande definierats som att staten har en ägarandel på i de aktuella organisationerna. Definitionen överensstämmer med definitionen av intresseföretag i årsredo- visningslagen (1995:1554). Med denna definition bortfaller stiftelser som är självägande. Samman- ställningen av den statliga sektorn inkluderar därmed förutom myndigheterna även statliga bolag och finansinstitut, och fonderna. Även Allmänna arvsfonden redovisas här med hänsyn till det väsentliga inflytande staten har i verksamheten utan att ha någon ekonomisk ägarandel. redovisar nationalräkenskaperna premiepensionssystemet i hushållssektorn i stället för som tidigare i socialförsäkringssektorn, i enlighet med principer fastställda av Europeiska unionen. Redovisningen av den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital i tabell 8.1 inkluderar således inte premiepensionssysemet utan endast den statliga sektorn. Premiepensionssystemets samlade tillgångar, skulder och kapital redovisas i särskild ordning i tabell 8.3. Sammanställningen, som bygger på de ingående organisationernas officiella årsredo- visningar, ger en uppfattning om den totala statliga bokförda förmögenheten. 8.1Den statliga sektorns förmögenhet Den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital framgår av tabell 8.1. När det gäller de tillgångar och skulder som bara indirekt ägs av staten har statens andel medräknats med hänsyn tagen till ägarandelen om den uppgår till . Ägande i företag där statens ägarandel är ingår i myndigheternas samlade tillgångar och skulder. Någon fullständig eliminering av mellan- havanden såsom fordringar och skulder samt intäkter och kostnader har inte varit möjlig att göra eftersom underlag för detta oftast saknas och de olika organisationernas redovisnings- principer skiljer sig åt. Dessutom verkar de under olika regelverk. De elimineringar som gjorts för att undvika dubbelräkning framgår av tabell 8.2. Ålderspensionsreformen medförde betydande förändringar i betalnings- flödena mellan statens budget, AP-fonderna och premiepensionssystemet. ska AP- fonderna enbart finansiera inkomstrelaterad ålderspension inom det reformerade systemets s.k. fördelningsdel. Finansierings- och betal- ningsansvaret för förtids- och efterlevande- pension flyttades därför från AP-fonderna till statens budget. För att delvis motverka den ökade belastningen på statens budget har medel successivt överförts under från AP- fonderna till statens budget i enlighet med beslut med anledning av propositionen AP-fonden i det reformerade pensionssystemet (prop. 1999/2000:46, bet. 1999/2000:FiU19, rskr. 1999/2000:181). överförda belopp uppgår till . År 20042010 överfördes inga medel utifrån ovan nämnda beslut. Vid överläggningar mellan de fyra allianspartierna och Socialdemokraterna fastställdes att pensionsöverenskommelsen ligger fast men att någon slutreglering inte skulle ske . har därefter efterlyst en tidsplan för när den slutliga kontrollen av överföringsbeloppet ska vidtas och när ett slutligt belopp i så fall ska föras över. Partierna bakom pensionsöverenskommelsen har därefter haft fortsatta överläggningar om möjligheterna att fastställa en tidsplan för hanteringen av frågan. Under dessa överlägg- ningar har bedömningen gjorts att det kommer att saknas förutsätt- ningar för att överföra medel från AP-fonden. I detta sammanhang har också frågan om hanteringen av överskott i pensionssystemet diskuterats. Mot bakgrund av dessa överlägg- ningar anser regeringen att frågan om kriterier för ytterligare överföringar bör hanteras i samband med att frågan om hanteringen av överskott i pensionssystemet föreläggs i proposition. Inkomstpensionssystemet upp- visade ett överskott på , vilket medförde att systemets samlade resultat ökade till . Tabell 8.1 Den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital Statliga bolag, banker och finansinstitut Elimineringar av inomstatliga mellanhavanden Den statliga sektorn totalt Vid utgången av 2010 var den statliga sektorns samlade tillgångar efter elimineringar av inomstatliga mellanhavanden. Sammantaget minskade tillgångarna med . De samlade skulderna uppgick till 2010, vilket motsvarar en minskning med . AP-fondernas tillgångar ökade med och skulderna ökade med . AP-fondernas egna kapital ökade med och uppgick vid utgången av 2010 till . Statens ägande avseende andelar i de statliga bolagens tillgångar uppgick till , en minskning med . Motsvarande skulder minskade med till sammanlagt . De största förändringarna är hänförliga till och AB Svensk exportkredit vars tillgångar minskat med 61 respektive medan skulderna minskat med 52 respektive 31 miljarder. Sammantaget uppgick statens egna kapital, dvs. skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde, efter elimineringar till . Ökningen med jämfört med beror främst på förbättringen av AP-fondernas nettoförmögenhet med till . De statliga myndigheternas nettoförmögenhet har förbättrats med och uppgår till -. Förändringarnas effekter på statens resultat- och balansräkningar beskrivs närmare i kapitel 4. Elimineringar avseende myndigheternas aktieinnehav Av bilaga 2 Statliga myndigheter m.m. framgår vilka myndigheter som ingår i redovisningen över den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital. Statens innehav av aktier i de statliga bolagen redovisas främst av Kammarkollegiet (avsnitt 4.5.2 not 26 Andelar i dotter- och intresseföretag). Affärsverkens innehav av aktier i dotterbolag, liksom , redovisas under andelar i dotter- och intresseföretag. För att undvika dubbel redovisning elimineras nämnda innehav enligt tabell 8.2 mot summa tillgångar och nettoförmögenhet för den statliga sektorn. AP-fondernas innehav av statspapper har eliminerats för att undvika dubbel redovisning. Innehavet av statspapper har eliminerats med nominellt belopp mot summa tillgångar och skulder. Statspapper utgörs av statsobligationer och till en mindre del av stats- skuldsväxlar. valutalån hos har eliminerats för att inte redovisas dubbelt. Eliminering har skett med av bokfört belopp mot summa tillgångar och skulder. Tabell 8.2 Eliminering avseende myndigheternas aktieinne- hav (andelar i dotter- och intresseföretag), AP fondernas innehav av statspapper och valutalån Premiepensionssystemets tillgångar ökade med jämfört med och uppgick vid utgången av 2010 till . bildades som övertog både uppgifter och de uppgifter rörande inkomstgrundande pension och anslagsfinansierade pensionsförmåner som tidigare administrerats av . verksamhet ingår i den konsoliderade redovisningen i kapitel 4. De förvaltade pensionsmedlen, inklusive de preliminärt redovisade medlen för vilka pensionsrätter ännu inte fastställts, ingår däremot inte i den konsoliderade redovisningen utan redovisas i tabell 8.3. Det gäller även motsvarande avsättning på skuldsidan samt vissa fordrings- och skuldposter med direkt koppling till dessa medel. Tabell 8.3 samlade tillgångar, skulder och kapital Tabell 8.4 AP-fonderna 2010 1 Fjärde AP-fondens särskilda förvaltning har avvecklats och Första AP-fondens särskilda förvaltning avvecklades 2007. AP-fondernas redovisning avser bokfört mark- nadsvärde. Det nuvarande pensionssystemet infördes och omorganiserades AP-fonderna. fick Första, Andra, Tredje och Fjärde AP- fonderna identiska placeringsregler, vilka bland annat innebär att samtliga fonder får placera i aktier och i högre grad än tidigare även globalt. AP-fonderna ska förvalta svenska allmänna pensionsmedel så att kraven på långsiktigt hög avkastning i förhållande till risk tillgodoses. har en särställning inom AP-fondsystemet eftersom den har obegränsade möjligheter att äga både noterade och onoterade företag. En betydande del av resurserna inriktas specifikt mot ägande i onoterade bolag. I det allmänna pensionssystemet ingår att en del av pensionsavgiften avsätts till s.k. premie- pension och förvaltas i värdepappersfonder efter individuella val av pensionsspararna. För de personer som avstår från att välja fond placeras pensionsmedlen i AP7 Såfa. AP7 Såfa kan väljas på samma sätt som andra fonder inom premie- pensionssystemet. Sjunde AP-fonden förvaltar de två byggstensfonder, AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond, som ingår i förvalsalternativet Såfa. Endast fondens egen verksamhet redovisas dock under Sjunde AP-fonden i tabell 8.4. Till skillnad från de övriga AP-fondernas tillgångar tillhör Sjunde AP-fondens förvaltade tillgångar premiepensionssystemet, dvs. de förvaltas för pensionsspararnas räkning. Tillgångarna hos de övriga AP-fonderna tillhör fördelningssystemet. AP-fondernas sammanlagda resultat är . Fondkapitalet påverkades av utbetalda pensionsmedel och administrations- ersättningar till samt inbetalda pensionsavgifter, vilka netto medfört ett utflöde av kapital på totalt . I den konsoliderade resultaträkningen redovisas ålderspensioner som transfereringar. Skillnaden mellan inbetalda avgifter och ut- betalda pensioner har redovisats som nettoöverföring till ålderspensionssystemet och hushållssektorn (premiepensionssystemet) under transfereringar (se även avsnitt 4.5.1 not 4). täcker inte avgifterna pensionskostnaderna, vilket gör att medel från AP-fondens avkastning används och dessa år redovisas AP-fondsmedel som intäkter av bidrag (se även avsnitt 4.5.1 not 3). Åtaganden avseende ålderspension redovisas inte som skuld varken i den konsoliderade balansräkningen eller hos AP- fonderna utan redovisas som Nettoförmögen- het/Eget kapital. Åtaganden i premiepensions- systemet redovisas som skuld i Pensionsmyndig- hetens årsredovisning. 8.3Statliga bolag, banker och finansinstitut I tabell 8.1 särredovisas statens tillgångar och skulder i statliga bolag, banker och finansinstitut där ägarandelen uppgår till . Ägande i företag där statens andel är ingår i myndigheternas samlade tillgångar och skulder. I bilaga 3 återfinns en sammanställning av nyckeltal avseende kalender- för bolag med statligt ägande. I bilagan redovisas bolagens nyckeltal brutto och de summerar, efter elimineringar, till beloppen i sammanställningen över statliga sektorns förmögenhet (tabell 8.1). I tabell 8.1 ingår bolagen endast till den del de ägs av staten. Det högre värdet av bolagen i den statliga sektorn i jämförelse med det bokförda värdet är främst hänförligt till , vars bokförda värde endast uppgår till , men i tabell 8.1 ingår med . En närmare redogörelse för bolagens verksamhet och resultat 2010 kommer att presenteras i regeringens årliga skrivelse till om statliga bolag. Totalt finns ett sextiotal företag där staten äger av aktierna. Företagens bokförda värde uppgår till . De sex största bolagen är , , , , och AB som tillsammans svarar för av det bokförda värdet. och motsvarar av det bokförda värdet. Den statliga sektorns förmögenhet påverkas av förvärv och försäljning av företag, omstruk- tureringar, bolagens resultat m.m. har minskat tillgångarna med som skulderna minskat med . De största förändringarna av tillgångsvärden avser immateriella anläggningstillgångar, främst goodwill, och materiella anläggningstillgångar som minskat med 15 miljarder respektive , bl.a. avseende nedskrivning av goodwill med för bolag i och och den svenska kronans förstärkning som minskar värdet av utländska tillgångar. Kortfristiga räntebärande placeringar har minskat med . Av skulderna har främst långfristiga räntebärande skulder och derivat med negativt verkligt värde minskat med 30 respektive . Statens andel av eget kapital har minskat med , främst som en följd av negativ påverkan från omräkningsdifferenser för verksamhet i utlandet på , kassaflödessäkring på och utdelning av , vilket delvis utjämnats av positiv påverkan från valutasäkring av utländskt eget kapital på och årets vinst på . AB har minskat sina tillgångar med , främst avseende räntebärande värdepapper som inte utgör utlåning, som minskat med . Skulderna har minskat med , vilket i huvudsak förklaras av en minskning av emitterade värdepapper. AB Bostadsfinansieringsaktiebolag, , har ökat sina tillgångar med , vilket främst förklaras av ökad utlåning till allmänheten med . Skulderna har ökat med främst hänförligt till emitterade värdepapper, som ökat med och derivatinstrument som ökat med . TeliaSoneras tillgångar uppgår till , varav statens andel uppgår till . Minskningen av statens andel är , vilket främst avser immateriella tillgångar och likvida medel. Skuldandelen har minskat med , vilket främst avser kort- och långfristiga lån. Statens andel av eget kapital har minskat med . Negativa valutakursdifferenser på och utdelning till staten av har minskat eget kapital, vilket delvis utjämnats av årets resultatandel på . Nordiska Investeringsbanken har i tillgångar, varav statens andel uppgår till , en minskning med . Minskningen beror på kronans förstärkning mot euron. Även skuldandelens minskning med förklaras av valuta- kurseffekten. redovisar en ökning av tillgångsvärdet med . Till största delen avser ökningen likvida medel och kortfristiga placeringar. Skulderna ökar med och avser främst ökade avsättningar bl.a. till samhällsomvandling av och . Eget kapital ökar med , bestående av årets resultat på reducerat med utdelning till staten på och negativa förändringar i verkligt värde och omräknings- differenser på . minskning kan hänföras till att i stort sett avvecklat de lån med löptid och annan strukturell utlåning man infört för att stabilisera situationen på de finansiella marknaderna. Dessutom har valutareservens tillgångar i form av banktillgodohavanden och värdepapper i utländsk valuta minskat med , främst som en effekt av den svenska kronans förstärkning. Förändringar av skulder avser främst emitterade skuldcertifikat för indragning av likviditet från det finansiella systemet, som har minskat med och skulder i svenska kronor till kreditinstitut i avseende finjusterande minskat med , vilket förklaras av utdelning av till staten, vilket delvis utjämnats av årets överskott på . har i uppdrag att göra en redovisning av det inkomstgrundande ålderspensionssystemets finansiella ställning och utveckling. Den inkomstgrundande ålderspensionen omfattar inkomst- och tilläggspensionen från inkomstpensionssystemet samt premiepension. Ett mål med redovisningen är att informera om de förlopp demografiska, ekonomiska och beteendemässiga som bestämmer systemets finansiella ställning och som direkt påverkar, eller kan komma att påverka, pensionernas värde. Ytterligare en ambition med redovisningen är att den i så hög grad som möjligt ska ansluta till vedertagna redovisningsprinciper för försäkringsföretag. För en mer fullständig beskrivning av redovisningen hänvisas till Pensions- myndighetens publikation Rapport 2010. Pensionssystemets årsredovisning har upprättats som ett koncernbokslut där även premiepensionen konsoliderats. I koncernbok- slutet har premiepensionssystemets redovisning tagits in i huvudsak enligt den av Pensions- myndigheten upprättade årsredovisningen. Pensionsavgifter tas ut av pensionsgrundande förvärvsinkomster, transfer- eringar m.m., varav tillförs inkomstpensionssystemet och 2,5 procentenhet- er premiepensionssystemet. Inkomstpensionssystemet är ett fördelnings- system, där inbetalda pensionsavgifter i princip direkt används till att betala samma års pensionsutbetalningar. Buffertfonden, det vill säga FörstaFjärde och Sjätte , hanterar de över- eller underskott som uppstår på grund av skillnader mellan inbetalda pensionsavgifter och pensionsutbetalningar. Tillgångarna i systemet är värdet av flödet av pensionsavgifter (avgiftstillgången) och buffert- fonden. Avgiftstillgången beräknas i princip genom att årets inbetalda pensionsavgifter multipliceras med den tid som en krona i genomsnitt ligger i pensionssystemet (omsättningstiden). Avgiftstillgången bestäms till stor del av sysselsättningen och inkomstutvecklingen. Premiepensionssystemet är ett fonderat system där pensionsspararna själva väljer i vilka fonder premiepensionspengarna ska placeras. Pensionen utbetalas genom att det ackumulerade kapitalet säljs av. Tillgångarna utgörs främst av pensionsspararnas placeringar i fonder. Pensionsskulden avser både skulden till aktiva och pensionerade. Pensionsskulden värderas med utgångspunkt från de förhållanden som råder vid värderingstillfället. Ett undantag från denna princip gäller pensionsskulden till aktiva avseende tilläggspension. Den utgör av den totala pensionsskulden, men andelen sjunker snabbt framöver. är som ATP-poäng kan tjänas in. I tabellerna 8.5 och 8.6 redovisas resultat- respektive balansräkning för ålderspensions- systemet, dvs. inkomst- och premiepensionen sammantaget. Tabell 8.5 Inkomst- och premiepension, resultaträkning Värdet av förändringen i Värdet av förändringen i Värdet av förändringen i 1Avser buffertfonden samt premiepensionstillgångar 2Varav inkomstpensionssystemet -och premiepensionssystemet - 3Varav inkomstpensionssystemet och premiepensionssystemet 4Negativ post (-) innebär att pensionsskulden ökar och positiv post ( ) innebär att pensionsskulden minskar 5Varav inkomstpensionssystemet och premiepensionssystemet - 6Varav inkomstpensionssystemet och premiepensionssystemet Årets resultat i inkomstpensionssystemet var . Pensionssystemets kapital- underskott på har växt till ett kapitalöverskott om . Enligt tabell 8.5 uppgick administrationskost- naderna till . Detta belopp avser administrationskostnader dels för premie- pension uppgående till , dels för inkomstpension på . I avsnitt 5.4.31 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget redovisas administrations- kostnader för inkomstpension till 2 694 miljoner Avvikelsen mellan beloppen för administrationskostnader för inkomstpension är () inte ingår i tabell 8.5. Tabell 8.6 Inkomst- och premiepension, balansräkning 31/12 2010 31/12 2009 2Varav inkomstpensionssystemet och premiepensionssystemet 3Varav inkomstpensionssystemet och premiepensionssystemet 4Varav inkomstpensionssystemet och premiepensionssystemet Inkomstpensionens tillgångar ökade med sammanlagt , eller . Buffertfonden, dvs. FörstaFjärde och , ökade med , eller . Buffertfondens positiva avkastning uppgick till , eller . blev precis som 2009 då fondernas utgifter, pensionsutbetalningar och administrations- kostnader, översteg inbetalda pensionsavgifter till inkomstpensionssystemet. Skillnaden gav ett negativt bidrag på . Avgiftstillgången ökade med , eller . Ökningen orsakades av både högre avgiftsinkomster och stigande konsumentprisindex 2010. Omsättningstiden sjönk dock, vilken minskade ökningen i avgiftstillgången. Pensionsskulden minskade med , eller . På grund av balanseringen var såväl indexeringen av skulden till aktiva som till pensionärer negativ, vilket gav en skuldminskning på . Skulden till pensionerade påverkas av medellivslängdens förändring. Jämfört med 2009 har en 65-årings genomsnittliga utbetalningstid (den ekonomiska medellivslängden) ökat . Den längre förväntade utbetalnings- tiden medförde en skuldökning på . Årets pensionsutbetalningar översteg nyintjänade pensionsrätter och ATP-poäng, inklusive vissa justeringar, vilket minskade skulden med . För premiepensionen uppgick årets resultat till . De fonderade premiepensionstillgångarna har ökat med , varav 31 miljarder avser nya pensionsrätter medan och avser värdeförändring. pensionsskulden avser nyintjänade pensions- rätter, en positiv kapitalförvaltning och utbetalning av pensioner. var inkomst- pensionens tillgångar högre än pensionsskulden. Pensionssystemets balanstal har beräknats till 1,0024 (tabell 8.7). Balanstalet mäter pensionssystemets finansiella ställning och beräknas som systemets tillgångar dividerat med pensionsskulden. Om balanstalet understiger 1,0000, det vill säga att pensions- systemets skulder överstiger tillgångarna, aktiveras den s.k. balanseringen för att säkerställa systemets långsiktiga balans. Balanseringen är en del av indexeringen och innebär att indexeringen av pensionerna och pensionsbehållningarna reduceras. Pensionsskulden räknas därmed upp i långsammare takt och pensionssystemet stärks. Den lägre indexeringen pågår tills systemet åter är i finansiell balans. Eventuella överskott som uppstår efter att balanseringen har aktiverats används direkt för att så långt som möjligt öka indexeringen och på så vis återställa pensionernas värde. Beräkningarna av balanstalet görs av och fastställs av regeringen (5 a och 5 b §§ lagen [1998:674] om inkomstgrundad ålderspension). Formeln för beräkning ändrades . Det nya sättet innebär att vid beräkningen av fondtillgången i balanstalet beräknas buffertfondens värde som medelvärdet av fondens marknadsvärde . användes enbart buffertfondens värde per . Buffertfonden (medel) 1Balanstalet för år t baseras på ingående variablers utveckling t-2. 2Balanstal enligt tidigare definition (t.o.m. ), dvs. räknat enbart på buffertfondens marknadsvärde respektive år. 9.1En ändrad ordning för hantering av revisionens iakttagelser har beslutat om en ändrad ordning för redovisningen av iakttagelser. Den ändrade ordningen innebär att , under vissa förutsättningar, ska överlämna granskningsrapporter till regeringen. Regeringen ska för varje granskningsrapport, , lämna en skrivelse till . I skrivelsen ska regeringen redovisa vilka åtgärder regeringen har vidtagit eller avser att vidta med anledning av rapporten. Regeringen ska dessutom lämna en samlad redovisning i årsredovisning för staten av de åtgärder som regeringen har vidtagit med anledning av iakttagelser. Regeringen avser att hantera den ändrade ordningen på följande sätt. Med anledning av rapporter från effektivitets- revision som inkommer fr.o.m. kommer en redogörelse för de åtgärder som regeringen har vidtagit eller avser att vidta att lämnas i särskilda skrivelser. I årsredovisningen för staten, fr.o.m. årsredo- visningen , kommer en sammanfattning av åtgärderna samt en uppföljning och redovisning av åtgärder som vidtagits efter det att de särskilda skrivelserna beslutats att lämnas. Med anledning av revisionsberättelser från årliga revision lämnas information om revisionsberättelser med avvikande mening respektive reservation i årsredovisningen för staten. En redogörelse för vidtagna åtgärder med anledning av den årliga revisionens iakttagelser lämnas däremot i budgetpropositionen. Av tidsskäl är det inte möjligt att redovisa åtgärderna redan i årsredovisningen. Revisionsberättelserna lämnas , efter det att myndigheterna lämnat sina årsredovisningar till regeringen, och årsredovisningen för staten ska lämnas till . I praktiken är därmed budgetpropositionen det första tillfället att återkomma till med information om vidtagna åtgärder med anledning av årlig revision.