prop · GZ031d37 · 2011-09-20 00:00:00 — (), inte fick ingå i försäljningen av V&S delades dotterbolaget därefter ut till staten. firmaändrades vidare till . Enligt aktieägaravtalet skulle V&S:s aktiepost i Beam återförsäljas till vid ägarbyte i V&S. Preaktios verksamhetsföremål är att äga och förvalta aktier. Bolaget förvaltar även bifirmorna , Statsföretag och Fortia, vilka är firmanamn på tidigare statligt ägda bolag som har likviderats. såldes aktieposten i Beam till för en köpeskilling om 455 033 903 US- dollar. Medlen placerades på räntebärande konto i . Huvuddelen av köpeskillingen inbetalades till staten . Resterande medel, huvudsakligen ränteintäkter, , blev utdelningsbara först och kunde då betalas in till statskassan. Mot bakgrund av att försäljningen av tillgångarna i V&S nu är genomförd och försäljningsintäkterna utdelade till staten samt då bifirmorna inte bedöms vara i behov av att skyddas, behövs inte längre . En avveckling av bolaget bör därför ske genom likvidation. Det bör ankomma på regeringen att bedöma lämplig tidpunkt för avvecklingen. 3.6.2Genomgång av statligt ägda bolag Regeringens ambition att minska det statliga ägandet ligger fast. Arbetet med bolagsgenomgångar pågår kontinuerligt. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 skälen för och emot ett statligt ägarengagemang. Resultaten av genomgångarna kan innebära att regeringen kommer att lämna förslag till om avyttring av statligt ägda bolag, hela eller delar därav, eller förändringar eller förtydliganden av vissa bolags uppdrag. I det följande lämnas en redogörelse för ett antal förslag om förändringar och förtydliganden avseende statligt ägda bolag som har lämnats till och för pågående arbete av denna karaktär. Sammanslagningen mellan /S slutfördes . Det nya bolag som bildades vid sammanslagningen fick firmanamnet . Firman ändrades till . bemyndigade att minska statens ägarandel till som lägst av rösterna (prop. 2007/08:143, bet. 2007/08:NU13, rskr. 2007/08:253) återkallades (bet. 2010/11:NU7, rskr. bemyndigade 2008 regeringen att utvidga uppdraget för till att även omfatta bl.a. bankrörelse och annan finansiell verksamhet (prop. 2008/09:104, bet. 2008/09:FiU39, rskr. 2008/09:217). ansökte därefter hos om tillstånd att bedriva bankrörelse, vilket myndigheten beviljade . Vid en extra bolagsstämma antogs en ny bolagsordning och en ny firma (publ). beslutade om en omreglering av fordonsbesiktningsmarknaden som innebär en konkurrensutsättning av marknaden fr.o.m. (prop. 2009/10:32, bet. 2009/10:TU8, rskr. 2009/10:161). bemyndigades även regeringen att ge Aktiebolaget () ett ändrat uppdrag och att förändra statens ägande i bolaget (prop. 2009/10:54, bet. 2009/10:NU10, rskr. 2009/10:162). ingick staten ett avtal med övriga aktieägare i som gör det möjligt för bolaget att förbereda en försäljning av delar av bolagets stationsnät. kommer att ta fram ett förslag till hur försäljningen ska gå till. Staten och övriga ägare kommer att ta ställning till detta förslag innan stationerna bjuds ut till försäljning. En viktig utgångspunkt för regeringen är att den föreslagna försäljningsstrukturen ska bidra till en väl fungerande marknad 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 som behovet av en god täckning avseende fordonsbesiktningar i hela landet beaktas. Som en del i ett uppdrag till myndigheten (dnr N2010/3458/TE) att analysera det svenska maritima klustret, har en genomgång av motiven för det statliga ägandet av (Kassan) genomförts. Rekommendationen från genomgången är att staten bör vidta åtgärder för att undersöka de marknadsmässiga förutsättningarna för att avveckla det statliga ägandet i Kassan. Vidare rekommenderas regeringen att vidta åtgärder för att möjliggöra en utveckling av Kassans verksamhet, oavsett ägarform. Ett antal alternativ lyfts fram i genomgången såsom samverkan med Aktiebolaget , en uppdelning mellan myndighetsuppdrag och den mer affärsmässiga verksamheten eller en samverkanslösning mellan stat och rederier. En förändring av Kassan eller dess verksamhet kan emellertid ställa krav på ändringar i befintliga regelsystem och behöver utredas närmare. Resultatet från genomgången har förts in i utredningen för sjöfart under svensk flagg (dir. 2010:2). gjorde styrelsen för en översyn av bolagets verksamhet, som resulterade i ett beslut att avveckla verksamheten och föreslå ägarna att likvidera bolaget. Staten äger en tredjedel av aktierna men har enligt aktieägaravtalet ingen rösträtt för sina aktier i bolaget. Vid årsstämman beslutade röstberättigade ägare att bifalla styrelsens förslag. Beslutet ligger i linje med resultatet av den bolagsgenomgång som låtit genomföra. En bolagsgenomgång av Aktiebolaget () har genomförts . Detta har bl.a. lett till en fokusering av SEK:s verksamhet, vilket förtydligats i ägaranvisningen till SEK som beslutades vid bolagets årsstämma . Förtydligandet innebär att SEK ska, inom ramen för bolagsordningens ändamålsparagraf, som marknadskompletterande aktör erbjuda svenska exporterande företag, eller exporterande företag med svenskt intresse, eller exporterande företags slutkunder, långfristiga finansieringslösningar. Förtydligandet är i linje med de rekommendationer som lämnat i granskningsrapporten (RiR 2009:4). Regeringen redovisar sin syn på bolagets verksamhet på annan plats i denna proposition. Se vidare under avsnitt 4. (publ) () är värdemässigt det största statligt ägda bolaget och verkar på en internationell marknad. beslutade att uppdrag ska förtydligas. Uppdraget ska vara att generera en marknadsmässig avkastning genom att affärsmässigt bedriva energiverksamhet så att bolaget tillhör ett av de bolag som leder utvecklingen mot en miljömässigt hållbar energiproduktion (prop. 2009/10:179, bet. 2009/10:NU23, rskr. 2009/10:325). Detta uppdrag framgår också av bolagsordning . , som deltagit i strategiarbetet och även förberett sig på det nya uppdraget, beslutade om en ny strategisk inriktning . Regeringen angav i budgetpropositionen att den kunde komma att överväga en ägarbreddning av (prop. 2010/11:1 utg.omr. 24 avsnitt 3.6.4). tillkännagav att ska förbli ett helägt statligt bolag (bet. 2010/11:NU7, rskr. 2010/11:190). har bemyndigat regeringen att genomföra en ny koncernstruktur för (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:NU1, rskr. 2010/11:132). Detta har skett per genom förvärv av ett s.k. lagerbolag som används som moderbolag, med firmanamnet . Till detta bolag har aktierna i och dess koncernbolag överförts genom aktieägartillskott. ska enligt sin bolagsordning tillse att det helägda dotterbolaget bolagsordning inte ändras utan föregående godkännande av regeringen där så krävs och att ska bedriva all den verksamhet som anges i dess bolagsordning. Ändringar av verksamhetsparagrafen i AB:s bolagsordning kräver regeringens godkännande. Regeringen beslutade att utse en särskild utredare för att göra en fördjupad översyn av statens fastighetsförvaltning (dir. 2009:45). Utredarens uppdrag var främst att ta fram tydligare kriterier för statens fastighetsinnehav samt att föreslå en mer ändamålsenlig organisation av statens fastighetsförvaltning. Utredningens betänkande Staten som fastighetsägare och hyresgäst (2011:31) bereds inom . Se även utgiftsområde 2, avsnitt 8.4. 3.6.3Nya statligt ägda bolag har bemyndigat regeringen att i aktiebolagsform bedriva finansieringsverksamhet och annan verksamhet för att främja innovation och företagande i norra inland (prop. 2010/11:2, bet. 2010/11:FiU11, rskr. 2010/11:75, skr. 2010/11:74, bet. 2010/11:NU16, rskr. 2010/11:252). har bildats för ändamålet och verksamheten förväntas påbörjas . Se även avsnitt 3.6.4. fattade 2010 beslut om att förändra uppdraget för så att företagets verksamhet ska baseras på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning (prop. 2009/10:169, bet. 2009/10:NU22, rskr. 2009/10:384). På bolagsstämma beslutades om en utdelning från av dotterbolaget i som äger produktiv skogsmark. Bolaget ska förvalta skogsmark som staten kan använda som ersättningsmark vid bildande av naturreservat. godkände att delar av Lantmäteriets uppdragsverksamhet Metria överförs till ett av staten helägt aktiebolag (prop. 2010/11:53, bet. 2010/11:CU10, rskr. 2010/11:188). tillträdde det nya bolaget verksamheten. Bolaget säljer analyser, tjänster och produktioner baserade på geografisk information. 3.6.4Riskkapital via statliga aktörer För att främja tillgången på kapital till etablering och tillväxt i nya och innovativa företag ska statens insatser inom riskkapitalområdet utvecklas i syfte att öka nyttan för företagare. Ett väl fungerande system för kapitalförsörjning är avgörande för start och tillväxt i företag i hela landet. Insatser för att främja företags kapitalförsörjning är därför en självklar del i regeringens arbete med att förbättra företagsklimatet. Under såväl perioder med hög ekonomisk tillväxt som vid ekonomisk tillbakagång finns det behov av riktade finansieringsinsatser till företag där marknaden bör kompletteras. Goda förutsättningar för kommersialisering av nya affärsidéer och modeller är avgörande för 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 tillväxt i företag. Riskkapital i tidiga skeden riskkapitalinsatser i tidiga skeden kan effektiviseras. De närmare förutsättningarna för hur inrättandet av en organisation omfattande och kan struktureras bör undersökas närmare. Regeringen har för avsikt att verka för förbättrat resursutnyttjande i statens riskkapitalinsatser i tidiga skeden och därmed öka kundnytta, tydlighet och effektivitet. Ett led i detta är att samla AB:s och Innovationsbron AB:s verksamheter i en gemensam organisation. Synergier mellan verksamheterna ska eftersträvas, bl.a. genom överlappande delar integreras, i syfte att fokusera statens insatser med en ökad kundnytta som mål samt att öka kostnadseffektiviteten. Kundföretagens situation skulle kunna underlättas genom att de bara behöver vända sig till en aktör för flera av de finansiella tjänster som kan bli aktuella under företagets utveckling. En gemensam organisation skulle kunna tillhandahålla fler produkter och en bredare kompetensprofil. En gemensam organisation skulle också kunna innebära en utökad regional närvaro genom omfattande regionala kontorsnät. Potentialen till innovation och tillväxt hos företag i hela landet skulle bättre kunna tas tillvara genom att tillgängligheten till de statliga finansieringsinsatserna ökar. Dessutom bedöms det vid en sammanslagning uppstå synergier som leder till ökad kostnadseffektivitet. I de tidigaste tillväxtfaserna är den regionala närvaron av särskilt stor betydelse då en viktig framgångsfaktor är att etablera nära samarbete med lokala och regionala nätverk och aktörer för att identifiera nya möjligheter och entreprenörer. Med en gemensam organisation kan styrning och uppföljning förbättras och fokus på insatser i de tidigaste skedena öka, i linje med de riktlinjer för statens insatser för finansiering till befintliga och blivande företagare som slagits fast i proposition 2009/10:148. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 återkommer, i förekommande fall, i vårpropositionen 2012 beträffande den fortsatta processen. Regeringens bedömning: Möjligheten att samordna statens insatser för riskkapital till företag i tillväxtfaser till en aktör bör övervägas. I syfte att effektivisera resursanvändningen och öka flexibiliteten för att kunna anpassa verksamheten i förhållande till konjunktur, förändrade sektorsbehov och strukturutveckling bör en ökad samordning mellan Stiftelsen Industrifonden och övervägas. Det finns ett varierande men kontinuerligt behov av marknadskompletterande statligt riskkapital till företag i . Tillgång till riskkapital är en förutsättning för såväl tillväxt i företagen som för konkurrenskraft och utveckling i olika branscher. Utgångspunkten för statliga finansieringsinsatser är att staten ska ha en marknadskompletterande roll. Målet är att ha en flexibel statlig organisation som löpande kan följa och anpassa insatserna till olika konjunktursituationer och branschspecifika skeenden. En översyn som har genomförts på uppdrag av regeringen visar att de statliga riskkapitalinsatserna för företag i tillväxt skulle kunna förbättras genom att undvika branschmässiga inlåsningar och överlapp i verksamheterna.25 Vidare finns det en förbättringspotential genom att tillämpa en mer enhetlig styrning av verksamheterna och genom att utnyttja det samlade kapitalet effektivare. En samordnad verksamhet med flexibilitet att inrikta verksamheten mot faser och segment där behovet av marknadskompletterande kapital är som störst förväntas leda till ett bättre resursutnyttjande . Sammantaget så finns det en möjlighet att öka kostnadseffektiviteten och därmed en möjlighet att öka kundnyttan för landets företag. 25 (2011) Översyn av statliga riskkapitalaktörer, N2011/2462/ENT. är ett nyinrättat statligt bolag med uppgift att bedriva finansieringsverksamhet och annan verksamhet för att främja innovation och företagande i norra inland (stödområde A). Då bolaget inrättats och ännu inte genomfört några investeringar så har inte verksamheten kunnat utvärderats. Inriktningen för Inlandsinnovations arbete kommer att utvärderas först efter att den operativa verksamheten har bedrivits . Ett livskraftigt och dynamiskt näringsliv är en central förutsättning för ökad sysselsättning och grunden för arbete, hållbar tillväxt och välfärd läggs genom fri företagsamhet. Genom att stärka entreprenörskapet och bredda näringslivet blir det fler som kan och vill driva företag, inte minst bland kvinnor, unga och personer med utländsk bakgrund. Goda ramvillkor för företag och företagande är därför av central betydelse för utveckling. Det är angeläget att fortsätta arbetet med att förenkla vardagen för entreprenörer och företag och att förbättra trygghetssystemen för företagare. Det är också betydelsefullt att det svenska skattesystemet utformas så att är ett attraktivt land att driva företag, investera och arbeta i. Genom öppna marknader med väl fungerande konkurrens, tydliga regler och villkor för det offentliga åtagandet i förhållande till den privata sektorn och en effektiv och rättssäker ordning för statsstöd skapas goda förutsättningar för ett livskraftigt, innovativt och dynamiskt näringsliv som kan anpassa sig till nya förutsättningar. För att ska behålla och stärka sin position som innovationsland i den globala konkurrensen krävs ständig förnyelse, då innovationsklimatet i andra länder ständigt utvecklas. Långsiktiga och kraftfulla satsningar från privata och offentliga aktörer på innovationsaktiviteter, som forskning och utveckling, är avgörande för framgångsrika företag och bättre livskvalitet för alla invånare. I arbetet med den nationella innovationsstrategin kommer frågan om en ökad samordning av innovationspolitiken med andra politikområden att behandlas. Ett innovations- och näringslivsklimat som stärker konkurrens- och attraktionskraft förutsätter insatser inom många olika politikområden. Skatter, transporter, it, forskning, utbildning, handels- och investeringsfrämjande, arbetsmarknad, sociala trygghetssystem för företagare, energi, miljö, landsbygdsutveckling, kultur och regional tillväxt är exempel på områden med stor betydelse i ett näringspolitiskt perspektiv. Fler och växande företag Det är viktigt att stödja utvecklingen av företagandet i och prioritera åtgärder för att stimulera fler företag i hela landet att växa. Företagens innovationsförmåga är grundläggande för tillväxt och konkurrenskraft. Ett gynnsamt innovations- och företagsklimat är centralt för att företagen ska kunna hantera utmaningar i omvärlden och för att skapa fler jobb. Grundläggande förutsättningar för de statliga insatserna för att främja företagsutveckling är att de ska möta näringslivets behov, vara marknadskompletterande och att de inte ska snedvrida konkurrensen. Företagsfrämjande insatser och statligt finansierade aktörer ska inte tränga undan privata tjänster och utförare. Med detta som utgångspunkt behövs det såväl generella insatser som riktade åtgärder för att skapa förutsättningar för fler och växande företag. Det ska vara enkelt och mer lönsamt att starta och driva företag. För att fler ska bli företagare krävs det att fler individer ser företagande som lika självklart och möjligt som en anställning. Förenklingar i företagens vardag Förenklingar i vardagen för entreprenörer och företag i är centralt i regeringens arbete med att skapa förutsättningar för fler och växande företag. Genom att skapa mer ändamålsenliga regelverk och minska företagens kostnader blir det enklare och mer lönsamt att starta och driva företag. Enklare regler sänker trösklarna för att vara företagare så att fler företag startas och växer i . Regeringens övergripande mål med förenklingsarbetet kommer även fortsättningsvis vara att åstadkomma en märkbar positiv förändring i företagens vardag. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Det finns fortfarande en stor potential att förenkla för företagen genom samordning och översyn av regler och i tillämpningen av dessa. Ett sådant förenklingsarbete måste ha som utgångspunkt den vardag som företagen lever i och de processer företagen måste följa för att efterleva regler. Det fortsatta förenklingsarbetet kommer därför i stor utsträckning att utgå från hur företagen påverkas av regelverken samt fokusera på företagarnas kontakt med myndigheter. Vidare är det viktigt att arbetet med konsekvensutredningar av lagstiftning utvecklas. En majoritet av alla företag har regelbundna kontakter med myndighetsföreträdare inom kommuner och länsstyrelser. För att nå målet om en märkbar positiv förändring i företagens vardag arbetar regeringen för att åstadkomma enklare myndighetskontakter för företagen även på nivå och länsnivå. Regeringen avser att tillsätta en kommitté som ska vara inriktad på att hantera förenklingsförslag från näringsliv och regelgivare. Samverkan med och deltagande från näringslivet är en viktig beståndsdel i detta arbete. Regeringen avser också att tillsätta en kommitté som ska arbeta med att genomföra förslag för att förenkla företagens uppgiftslämnande till myndigheter. För att nå framgång i det nationella förenklingsarbetet måste även förenklingsåtgärder vidtas på EU-nivå, därför är det viktigt att verka för en utveckling av förenklingsarbetet inom EU. Regeringen genomför ett omfattande reformarbete för att stärka incitamenten att starta, driva och utveckla företag. För att förstärka tryggheten har regeringen genomfört ett antal förändringar för företagare i de sociala trygghetssystemen, dvs. arbetslöshets-, sjuk- och föräldraförsäkringen samt reglerna för sjuklön. Syftet är att skapa större tydlighet och förutsägbarhet i regelverken, ökad likabehandling av företagare och anställda samt ökad valfrihet i sjukförsäkringen för företagare. har genom ett tillkännagivande till regeringen begärt att regeringen återkommer till med förslag hur egenföretagare ska ges möjlighet att kunna välja en kortare karenstid än . Regeringen kommer att presentera en promemoria som sedan ska 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Regeringen avser att senast i budgetpropositionen återkomma till med förslag som syftar till att tillgodose tillkännagivande. Vidare bereder frågan om egenföretagares möjligheter att erhålla graviditetspenning på grund av risker i arbetsmiljön. Utvecklingsarbetet på området ska bidra till en ökad likabehandling av företagare och anställda. Ett väl fungerande system för kapitalförsörjning är avgörande för start av och tillväxt i företag. Insatser för att främja företags kapitalförsörjning är därför en självklar del i regeringens arbete med att förbättra företags- och innovationsklimatet. Under såväl perioder med hög ekonomisk tillväxt som vid ekonomisk tillbakagång bör de statliga finansieringsinsatserna till företag vara marknadskompletterande. En brist som blivit alltmer tydlig är att finansiering från den privata marknaden i de allra tidigaste skedena har minskat i omfattning. Utredningar som genomförts pekar även på möjligheter att förbättra statens insatser inom riskkapitalområdet, bland annat vad gäller geografisk tillgänglighet, kapitalutnyttjande, flexibilitet avseende investeringsfokus, en förtydligad struktur samt styrning. Brister på riskkapitalmarknaden och förekomsten av ett finansiellt gap i tidiga skeden är i stort sett gemensamma för OECD- länderna.26 satsas i princip inga privata medel utan statligt engagemang i de tidigaste skedena. Detta är allvarligt både för den enskilda företagaren, men också samhällsekonomiskt då det riskerar att påverka innovation och förnyelse och därmed tillväxten. Tidiga skeden präglas ofta av osäkerhet, värderings- och informationsproblem samt långa ledtider till finansiell bärighet vilket gör att marknaden ofta inte ensam kan eller vågar gå in med kapital. finns det en samhällsnytta i att ta tillvara och stödja utvecklingen av innovationer vilket motiverar statligt finansierade, marknadskompletterande, satsningar på 26 (1996) Venture capital and innovation, /GD (96) 168. (2006) The SME Financing Gap. Theory and Evidence, Vol.1, . innovativt företagande i tidiga skeden. Internationella jämförelser visar att det finns gott om statligt och privat riskkapital i , men i relation till flera andra jämförbara länder är relativt sett mindre kapital allokerat till de allra tidigaste faserna där behovet av statlig stödfinansiering är som störst.27 För att bättre ta till vara potentialen till innovation och tillväxt hos företag i hela landet avser regeringen att reformera det statliga riskkapitalsystemet. utredningar har pekat på förekomsten av överlapp i befintliga aktörers uppdrag och verksamhet, geografiska och branschmässiga inlåsningar samt bristande kostnadseffektivitet och styrning.28 Detta riskerar att leda till låg samhällsekonomisk avkastning, till otydlighet och till låg kundnytta. Mot bakgrund av ovanstående vill regeringen verka för följande förändringar: -En tydligare aktörsstruktur där riskkapitalinvesteringar i tidiga faser samlas hos en aktör samt riskkapitalinvesteringar i senare faser samlas hos en annan aktör. Detta skulle kunna åstadkommas genom närmare samarbeten mellan och för investeringar i tidiga faser respektive mellan Stiftelsen Industrifonden och för investeringar i senare faser. Regeringen avser att återkomma till med detaljerade förslag om strukturförändringar efter att en fördjupad genomgång har genomförts och då utredningen om förvaltningen av företag med statligt ägande (dir. 2011:33) har avslutats. Inriktningen för Inlandsinnovation AB:s arbete kommer att utvärderas först efter att den operativa verksamheten har bedrivits . 27McKinsey (2011) a.a., (2007) Interim Report for Financing Gap Assessment. , Eurofutures, (2008), Strukturfonder för kompletterande kapitalförsörjning i . En sammanfattning av åtta behovsstudier inför ett JEREMIE-initiativ, SOU 2008:121, Innovationer och företagande framtid. 28McKinsey a.a., SOU 2008:121 samt vissa analyser avseende och (2009). -Ett tydliggörande av uppdrag och investeringsinriktning för att skapa ett heltäckande riskkapitalsystem utan onödiga överlappningar. -En säkerställd kundnytta och förbättrad styrning genom ökad användning av enhetliga och uppföljningsbara mål, t.ex. vad gäller samhällsnytta, finansiell avkastning och kapitalutnyttjande, som därmed skapar förutsättningar för systematisk utvärdering av de statliga aktörernas verksamhet och systemets effektivitet. -En effektivisering av kapitalanvändningen samt högre kostnadseffektivitet för att få ut mer av systemet utan att tillföra kapital för att därmed säkerställa en ökad verksamhetsvolym i tidiga faser. -För att öka det privata engagemanget och vitalisera marknaden inom tidigt riskkapital avser regeringen även att undersöka förutsättningarna för att ta initiativ till en s.k. fond-i-fondlösning, inom ramen för några pilotprojekt.