prop · GY0347 · 2011-01-10 00:00:00 — Bland kvinnor är det endast i åldersgrupperna under som rökningen minskat kraftigt. Bland de äldre kvinnorna har andelen rökare varit relativt . Bland elever i årskurs nio har andelen rökare minskat . har minskningen avklingat och bland pojkar har det t.o.m. skett en viss ökning. undersökning minskade ande- len rökare med några procentenheter bland såväl pojkar som flickor. Det är dock fler flickor än pojkar som röker. till den totala tobakskon- sumtionen (rökning och snusning) finns dock ingen könsskillnad. Bland elever i gymnasiets årskurs två har andelen rökare legat relativt . Med undantag för pojkar . Där skedde en ökning från som uppgav att de hade rökt till 2010. Det finns ett starkt samband mellan tobakskonsumtion och hög kon- sumtion av alkohol bland skolelever. Andel dagligrökare fördelat på kön och ålder 2000/012006/07 Källa: SCB. Andelen kvinnor och män som rapporterar att de aldrig rökt ökar. Andelen rökare är ojämnt fördelad i befolkningen. Bland personer med funktionsnedsättning i åldern är det som röker jämfört med i övriga befolkningen. Det är stor skill- nad på andelen rökare inom olika socioekonomiska grupper. Utlands- födda män och kvinnor bland arbetare har den högsta andelen rökare. Bland kvinnor röker bland arbetare och endast sju pro- cent bland högre tjänstemän. Bland män är motsvarande siffror 20 res- pektive . Störst är andelen dagligrökare bland kvinnor med funktionsnedsättning som saknar kontantmarginal. Av dem är det som röker. Graviditet och barnafödande leder till kraftigt mins- kad rökning bland kvinnor. Att snusa har blivit allt vanligare. är det fler män som snusar än som röker. Snus har också blivit vanligare bland kvinnor, men det är fortfarande bland kvinnorna () som snusar, jäm- fört bland männen. Hälften av alla rökare beräknas dö till följd av sin rökning. De förlorar av sin förväntade livslängd. Rökare som slutar röka har ingen ökad risk att dö . Tobaksrökning är cancerframkallande. Uppemot en tredjedel av all cancerdödlighet hos män i orsakades av tobaks- rök. Men det är främst dödligheten i hjärt- och kärlsjukdomar och kro- nisk obstruktiv lungsjukdom (KOL) som förkortar rökares liv. Dödligheten i lungcancer har minskat framför allt bland män , Prop. 2010/11:47 däremot har lungcancerfallen ökat bland kvinnor. vara att rökningen minskat bland yngre kvinnor (under ) men i stort sett varit oförändrad bland äldre kvinnor. En viss minskning av lung- cancerdödligheten har dock skett även bland kvinnor i åldersgruppen 40 . 3.2Nuvarande organisation för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken För att skapa en långsiktigt hållbar nationell struktur tog regeringen beslut om att inrätta en samordningsfunktion inom för regeringens ANDT-politik (med placering på ). En viktig del av den nationella samordningsfunk- tionen utgör regeringens råd för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksfrågor (). fungerar som rådgivare till regeringen i ANDT-frågor och informerar regeringen om bl.a. forsknings- och utredningsresultat med relevans för utformningen av politiken inom dessa områden. ansvarar för sektorsövergripande uppföljning av folkhälsans bestämningsfaktorer och stöd till länsstyrelsernas ANDT- samordnare. På regional nivå har haft i uppgift att svara för länssam- ordningen av det förebyggande ANDT-arbetet. ANDT- samordning har fungerat som en länk mellan lokal, regional och nationell nivå. Den har haft till uppgift att bidra till utvecklingen av ett långsiktigt kunskapsbaserat lokalt arbete och stimulera strukturerade förebyggande insatser i kommuner och landsting. Enligt hade 2008 av de totalt 238 kommunerna som lämnat uppgifter en särskild person utsedd för att sam- ordna det alkoholförebyggande arbetet. Motsvarande andel för narkotika var och för tobak 70,2 procent.9 Sektorsmyndigheternas ansvar inom ANDT-politikens område Flera statliga myndigheter ansvarar för olika delar av regeringens ANDT-politik. är nationellt för metoder och strategier inom folkhälsoområdet. Institutet ansvarar för sektorsöver- gripande uppföljning av utvecklingen av folkhälsans bestämningsfaktorer och utvärderar insatserna inom folkhälsoområdet. Området inkluderar folkhälsopolitikens målområde 11 Tobak, alkohol, narkotika, dopning samt spel. 9 (2010), Länsstyrelsernas och kommunernas tillsyn enligt alkohol- respektive tobakslagen samt kommunernas övriga alkohol- och drogförebyggande arbete. är förvaltningsmyndighet för verksamhet som rör Prop. hälso- och sjukvård och annan medicinsk verksamhet, tandvård, hälso- skydd, smittskydd, socialtjänst, stöd och service till vissa nedsatta samt frågor om alkohol och missbruksmedel. ska verka för en god hälsa och social välfärd samt för stödinsatser, omsorg och vård av hög kvalitet på lika villkor för hela befolkningen. Ansvaret för missbruks- och beroendevården vilar på flera huvudmän; kommunen som huvudman för och som huvudman för hälso- och sjukvården. Staten ansvarar, genom Statens institutionsstyrelses behandlingshem, för tvångsvård enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall samt vård av unga enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Inom ramen för Kriminalvårdens verksamhet bedrivs motivations- och behandlingsarbete för att motverka missbruk. Vidare ansvarar Social- styrelsen för den sociala tillsynen, inklusive tillsynen över missbruks- och beroendevården samt tillsynen av Statens institutionsstyrelses insti- tutioner. är förvaltningsmyndighet för det offentliga skol- väsendet och ska bl.a. bidra till att alla elever får goda möjligheter till utveckling och lärande. har ett övergripande ansvar för att de nationella ungdomspolitiska målen får genomslag inom olika samhällssektorer. ska särskilt ansvara för att det finns samlad kunskap om ungdomars levnadsvillkor och sprida denna kunskap på nationell och lokal nivå. , , , , , , och ansvarar för olika delar av det brottsförebyggande och brottsbekämpande insatserna med bäring på ANDT-området. har ansvar för trafiksäkerhet och har en viktig roll för arbetet med narkotikaklassning. är den centrala tillsynsmyndigheten över reglerna om marknadsföring i alkohollagen och tobakslagen. I tillsynsarbetet genomför myndigheten olika insatser mot otillbörlig marknadsföring av alkoholdrycker och tobaksvaror till konsumenter. 4En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken Regeringens bedömning: Arbetet med att minska alkoholens medi- cinska och sociala skadeverkningar, stoppa narkotika, dopning och in- verkan av andra skadliga droger samt att minska skadorna av tobaks- bruket bör fortsätta. Det är en insats för ökad hälsa, social välfärd och trygghet i samhället. ANDT-politiken bör bygga på visionen om ett samhälle där alla människor ska ha förutsättningar att växa upp och leva utan risk att skadas på grund av sitt eget eller andras bruk av alkohol, narkotika, dopningsmedel eller tobak. Arbetet bör vara långsiktigt och kunskapsbaserat med individen och familjen i centrum. Samordningen och samverkan mellan det hälsofrämjande, förebyg- gande, brottsbekämpande, behandlande och rehabiliterande områdena Förebyggande och tidiga insatser i samverkan mellan berörda aktö- rer bör prioriteras. Vård, behandling och rehabilitering bör vara likvärdig och ske i samverkan och samarbete mellan olika vårdgivare och aktörer. der och familjer bör inte riskera att lämnas utan stöd på grund av bristande samordning i vård- och behandlingskedjan. Ett helhets- och jämställdhetsperspektiv bör gälla för samtliga insat- Olika individers och gruppers särskilda behov och förutsättningar Bemötandet och vården bör bättre svara mot olika individuella problembilder, t.ex. könsbaserade problembilder. Detsamma gäller för personer med invandrarbakgrund, där t.ex. språ- ket kan bli ett hinder i vården och för personer med vissa typer av Statens bidragsgivning bör vara mer långsik- tig och mindre fragmentarisk. Den nationella samordningen av uppföljning och utvärdering av ANDT-politiken behöver stärkas. Skälen för regeringens bedömning: Såväl Riksrevisionen10 som Statens folkhälsoinstitut11 har påtalat behovet av en tydligare styrning av statens stöd till det förebyggande arbetet. För att underlätta statens styrning av stödet inom ANDT-området behövs en samlad strategi för ANDT-politiken. Genom att samlat ange mål och inriktning för ANDT-politiken, kopplat till ett förbättrat uppfölj- nings- och utvärderingssystem, ökar statens möjligheter att mäta effek- terna av det statliga stödet. har granskat vilket genomslag de båda nationella alko- holhandlingsplaner som funnits har fått i kommunernas Granskningen visar att handlingsplanerna har fått genomslag i kommunernas arbete och ofta ligger till grund för de kommunala hand- Det har gett förutsättningar för att skapa en struktur för arbetet med alkoholfrågor och lyft dessa frågor högre på den kommunala granskning ger dock inte underlag för att hävda att satsningen på lokalt arbete med bidragsgivning till förebyggande projekt och stöd till tillsyn skulle ha haft någon större påverkan på barns och ungdomars alkoholkonsumtion. bandet mellan det förebyggande arbete som bedrivs och ungas alkohol- konsumtion inte är klarlagt. anser vidare att den statliga 10Riksrevisionen (2010), Statliga stöd i alkoholpolitiken Påverkas ungas alkoholkonsum- tion? 11Statens folkhälsoinstitut (2009), Uppföljning av de nationella alkohol- och narkotika- handlingsplanerna 20062010. styrningen varit ineffektiv och att bidragsgivningen blivit fragmentarisk Prop. 2010/11:47 och kortsiktig. Slutligen slår fast att tillsynsarbetet behö- Ytterligare skäl till varför det behövs en samlad strategi för ANDT- politiken är att utvecklingen går mot ett ökat fokus på de gemensamma skydds- och riskfaktorerna som minskar respektive ökar risken för ANDT-relaterade problem och missbruk. Den bilden bekräftas av såväl sektorsmyndigheternas lägesrapporter som hearingen med de idéburna organisationerna. De visar på en utveckling mot ökat blandmissbruk och samsjuklighet dvs. där både missbruk, beroende och psykisk stör- ning/sjukdom eller somatisk sjukdom förekommer . De visar även på vinsterna av tvärsektoriellt och tvärprofessionellt samarbete och ökad samverkan mellan myndigheter och det civila samhället. ANDT-området är ett kunskapsintensivt område där den statliga styr- ningen i huvudsak utgörs av att ange mål och inriktning för politiken, kunskapsstöd och riktlinjer samt uppföljning och utvärdering. Regeringen lägger därför denna proposition med förslag om ett samlat övergripande mål för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspoliti- ken. Den samlade ANDT-strategin för perioden 20112015, som pre- senteras i denna proposition, anger regeringens mål och inriktning samt strukturen för nationell uppföljning och utvärdering. Regeringen avser att återkomma beträffande insatser inom de olika sakområdena i sedvanlig ordning, bl.a. genom regeringens årliga åtgärdsprogram. ANDT-strategin medför inga förändringar av den nuvarande ansvars- fördelningen inom eller mellan berörda myndigheter. bör även fortsättningsvis ha ansvar för samord- ningen av ANDT-politiken. Den nuvarande nationella och regionala sektorsövergripande strukturen kvarstår och kompletteras med en tydlig struktur för uppföljning och utvärdering. Detta för att underlätta och effektivisera ANDT-samordningen . 5 Mål- och uppföljningsstruktur De tidigare nationella alkohol- och narkotikahandlingsplanerna upphör i och med utgång. Den nya mål- och uppföljningsstrukturen för ANDT-politiken består av sju långsiktiga mål som anger inriktningen för ANDT-arbetet i sin helhet. Dessa mål är ständigt aktuella och har ingen bortre tidsgräns. Till de långsiktiga målen knyts ett antal prioriterade mål som ska uppnås . Målstrukturen kommer att ligga till grund för den uppföljningsstruktur med nationella indikatorer som regeringen har för avsikt att presentera . Övergripande mål Ett samhälle fritt från narkotika och dopning, med minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol och med ett minskat tobaksbruk En effektiv och samordnad alkohol- och tobakstillsyn En effektiv brottsbekämpning av illegal handel En effektiv bekämpning av illegal försäljning via digitala medier En fungerande lokal och regional samverkan och samordning mellan ANDT- förebyggande och brotts- förebyggande arbete Färre barn ska födas med skador orsakade av alkohol, narkotika, dopning eller tobak Barn i familjer med missbruk, psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättni ng ska erbjudas ändamålsenligt stöd Ökad kunskap om marknadsföring av alkohol och tobak via digitala medier, samt marknadsföringens effekter på konsumtionen Minska nyrekrytering till narkotika- och dopningsmissbruk Utveckla metoder för att barn och ungdomar inte ska börja använda tobaksprodukter Ökad användning av befintliga verksamma metoder för att skjuta upp alkoholdebuten och minska alkohol- konsumtionen Ett ökat deltagande av föräldrar, idéburna organisationer och näringsliv i det förebyggande arbetet skillnader i kvalitet, att i ett tidigt skede Antalet döda och skadade i trafiken p.g.a. alkohol och andra droger ska minska Antalet döda och skadade p.g.a. alkohol-, narkotika- och dopnings- relaterat våld ska minska Dödligheten bland ungdomar och unga vuxna p.g.a. alkohol- förgiftningar och experimenterande med droger ska minska Medvetenheten i hela befolkningen om ANDT- användningens effekter på hälsan bör öka Aktivt verka för att på narkotika- området efterlevs Aktivt verka för att EU:s och WHO:s strategier avseende alkohol och hälsa genomförs Aktivt verka för att WHO:s ramkonvention om tobakskontroll efterlevs En ökad samordning och prioritering av det nordiska samarbetet inom ANDT-området 2010/11:47 .Prop Figur 6 Övergripande organisation för att nå de nationella ANDT-målen Intresseorganisationer och idéburna organisationer 3 2Statliga myndigheter med uppgifter inom ANDT-området: , , , , Kriminalvården, Krono- fogdemyndigheten, , : Brottsförebyggande och brottsbekämpande samverkan. , länsstyrelserna, : Tillsyn av försäljning, servering och marknads- föring. är nationellt samt ansvarigt för tillsyn på ANDT- området. Genomför den nationella tobaksstrategin. Strategiansvar och stöd för ANDT-samordning på länsnivå. Länssty- relsen ansvarar för ANDT-samordningsfunktionen samt projektledning och tillsyn. Fördelning av statsbidrag. , : Hälso- och sjukvård, socialtjänst, missbruks- och beroendevård, kriminalvård och psykiatri. , : Hälsofrämjande arbete med barn och unga som särskild målgrupp. : Utredningar och ev. narkotikaklassning av substanser. 3 Centrala idéburna organisationer och intresseorganisationer med ANDT-frågeinriktad- och/eller hälsofräm- jande verksamhet: Arbetsgivar-/intresseorganisationer, riksorganisationer för alkohol-, narkotika-, dop- nings- och/eller tobaksfrågor, brukar- och patientorganisationer, folkbildningsverksamheter, idrotts- och friluftsorganisationer m.fl. 5.1Ett gemensamt övergripande mål för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken Regeringens förslag: De alkohol- och narkotikapolitiska målen, de övergripande målen för tobakspolitiken och för dopningspolitiken slås samman till ett gemensamt övergripande mål. Detta mål är ett samhälle fritt från narkotika och dopning, med minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol och med ett minskat tobaksbruk. -en nolltolerans mot narkotika och dopning, -att minska allt tobaksbruk och förhindra att minderåriga börjar använda tobak, -att förhindra all skadlig alkoholkonsumtion bl.a. genom att minska konsumtionen och skadliga dryckesvanor. Skälen för regeringens förslag: De övergripande alkohol- och narko- tikapolitiska målen från tidigare nationella handlingsplaner ligger fast. Tobakspolitiken inkluderas i det övergripande ANDT-målet för att mar- kera att tobaksmålet har samma dignitet som målen för de övriga sub- stanserna. De angivna nationella etappmålen inom tobaksområdet kvar- står. Visionen om ett samhälle fritt från narkotika är väl förankrad i samhället. Dopning har tidigare ingått i narkotikahandlings- planen. Det övergripande målet förtydligas nu så att det klart framgår att det även inkluderar bruket av dopningsmedel. Det övergripande målet betonar regeringens viljeinriktning att komma tillrätta med de samlade problem som bruk och missbruk av ANDT orsa- kar både individ och samhälle. Det bygger på visionen om ett samhälle som ger förutsättningar för att alla människor, särskilt barn och unga, ska kunna växa upp och leva utan risk att skadas på grund av sitt eget eller andras bruk av alkohol, narkotika, dopningsmedel eller tobak. Regeringen vill genom det övergripande målet betona samtliga rele- vanta aktörers ansvar. När alla bidrar kan större framgångar nås. Målet syftar till att ge större uppmärksamhet till vikten av långsiktighet, samt ökad samordning och samverkan mellan myndigheter och andra aktörer. ANDT-strategin bygger på att det finns en struktur för samordning och samverkan. Det gäller framför allt samordningen av de insatser som motverkar riskfaktorer och stärker skyddsfaktorer. Riskfaktorer är allt som bidrar till ökad utsatthet för skadeverkningar på grund av ANDT, medan skyddsfaktorer förhindrar eller minskar utsatthet och risker. Målet markerar att mycket av problemens uppkomst och lösningar är avhängiga av varandra och att det finns behov av en helhetssyn där indi- viden/brukaren och familjen står i centrum. Blandmissbruk av olika substanser har blivit vanligare. Personer med missbruk har ofta ett skadligt alkoholmissbruk, är dagligrökare, använder läkemedel, narkotika och olika dopningspreparat. Klienter med tungt missbruk rör sig ofta mellan de olika huvudmännen, t.ex. för missbruks- och beroendevården, hälso- och sjukvården, psykiatrin och kriminal- vården, vilket ytterligare stärker behovet av en tydlig ansvarsfördelning samt samordning och samverkan när det gäller vård- och rehabiliterings- planer. Även om det övergripande målet är sammanhållet för alla de beroende- Prop. 2010/11:47 framkallande substanserna är det fortfarande så att politikens inriktning samt mål och metoder i vissa delar skiljer sig åt för de olika substan- serna. Samhället har en nolltolerans mot narkotika och dopning. Rege- ringen har som mål att förhindra att unga börjar röka. Alkoholpolitiken syftar till att stoppa all skadlig alkoholkonsumtion bl.a. genom att minska totalkonsumtionen av alkohol och skadliga dryckesvanor. De flesta skydds- och riskfaktorerna är gemensamma för de olika sub- stanserna, men det finns också faktorer som skiljer. Exempelvis har socialt utanförskap och skolfrånvaro en tydligare koppling till narko- tikamissbruk än till annan riskkonsumtion. Även måste såväl konsumtions- och skadeutveckling som verksamhets- och metodutveck- ling för varje enskilt område och substans följas, både var för sig och samlat. 6Långsiktigt mål 1: Tillgång till narkotika, dopningsmedel, alkohol och tobak ska minska Regeringens bedömning: Att begränsa tillgång och tillgänglighet till ANDT är den mest effektiva åtgärden för att minska ANDT-relaterade skadeverkningar och missbruk. Skälen för regeringens bedömning: En av de viktigaste åtgärderna för att minska ANDT-relaterade skadeverkningar och problem är att begränsa tillgången och tillgängligheten12. Det gäller t.ex. insatser för att minska smuggling av narkotika och dopningsmedel och all illegal han- tering av alkohol och tobak (smuggling, vidareförsäljning, langning m.m.). På alkoholområdet har detaljhandelsmonopolet och prispolitiken en viktig roll. Inom tobaks- och alkoholpolitiken finns lagstiftning om åldersbegränsningar vid försäljning av tobak och alkohol. De effektiva arbetsmetoder som utvecklats inom de brottsförebyggande och brottsbekämpande myndigheterna och de goda exemplen på funge- rande samverkan mellan olika huvudmän ska tas tillvara. 6.1Prioriterat mål : En effektiv och samordnad alkohol- och tobakstillsyn Regeringens bedömning: Det är av stor vikt att tillsynen av bestäm- melserna om alkoholservering och folköls- och tobaksförsäljning fungerar väl och att en mer likvärdig tillämpning av reglerna för till- ståndsgivning och tillsyn kommer till stånd. 12 (2006). -länsstyrelsernas arbete ses över med utgångspunkt i hur arbetet kan effektiviseras och hur metoden med så kallade provköp ska kunna användas i tillsynsarbetet, -konsekvenserna av de nya bestämmelserna i alkohol- respektive tobakslagen följas upp, -arbetet med att stödja tillämpningen av effektiva metoder i tillsynsarbetet intensifieras, -samarbetet utvecklas mellan myndigheter och näringsliv, -arbetet fortgå med att stärka näringens egenkontroll enligt alko- hol- och tobakslagstiftningen. Skälen för regeringens bedömning: Alkohol- och tobakslagarna reg- lerar bl.a. åldersgränser, försäljningsbestämmelser och för alkohol- drycker även serveringsbestämmelser. har 2010 antagit en ny alkohollag (2010:1622) (prop. 2009/10:125, bet. 2010/11:SoU4, rskr. 2010/11:36) där bl.a. serveringsbestämmelserna har setts över och moderniserats och kraven på kommunernas tillståndsgivning och tillsyn skärpts. Även tobakslagen (1993:581) reviderades i syfte att uppnå en bättre efterlevnad av bestämmelserna om åldersgräns och en effektivare tillsyn. Att sprida kunskap om och följa utvecklingen av hur lagstiftningen tillämpas har prioritet under den kommande strategiperio- den. För lagarnas efterlevnad är det av stor vikt att tillsyn och tillståndsgiv- ning fungerar väl på alla nivåer. granskning av statens stöd till lokalt alkoholförebyggande arbete och Statens folkhälsoinstituts uppföljning av de tidigare nationella alkohol- och narkotikahandlings- planerna visar att kvaliteten på länsstyrelsernas och kommunernas tillsyn enligt alkohol- och tobakslagstiftningen är bristfällig och behöver för- bättras samt bli mer likvärdig över hela landet. Av institutets uppföljning framgår vidare att åldersbestämmelserna om försäljning av tobak och folköl inte alltid efterlevs och att kommunernas tillsyn ofta inte är till- räckligt effektiv. Det är t.ex. bara cirka hälften av återförsäljarna av folköl och tobaksvaror som får tillsynsbesök av kommunerna. Det finns även stora olikheter mellan kommunerna när det gäller hanteringen av serveringstillstånd och hur tillsynen av serveringsbestämmelserna följs. Även länsstyrelsernas kontroll av kommunernas arbete är bristfällig. Antalet länsstyrelser som återkommande granskar kommunernas till- synsarbete har, tvärtemot den tidigare alkoholhandlingsplanens intentio- ner, minskat . Att tillsyn och tillståndsgivning är effektiv och sker på ett likvärdigt sätt i hela landet är en förutsättning för att det långsiktiga målet Antalet personer som utvecklar skadligt bruk, missbruk eller beroende av alko- hol, narkotika, dopningsmedel eller tobak ska successivt minska ska kunna nås. Regeringen anser därför att länsstyrelserna måste bli mer aktiva och att deras roll i tillsynsarbetet behöver tydliggöras. Även roll- fördelningen mellan kommunerna, länsstyrelserna och Statens folk- hälsoinstitut behöver klargöras. Det bör vidare klargöras om det finns behov av ett särskilt lagstöd för att kunna använda s.k. provköp som metod i tillsynsarbetet. För att nå en mer effektiv och likvärdig hantering bör kommunerna ha Prop. 2010/11:47 väl genomarbetade riktlinjer för serveringstillstånd. I den nya alkohol- lagen ställs krav på att kommunerna ska tillhandahålla information om vad som gäller enligt lagen och anslutande föreskrifter samt riktlinjer för tillämpningen av föreskrifterna i kommunen. Det ställs även krav på att kommunerna ska upprätta särskilda planer för kommunens tillsyn av serveringsbestämmelser och folkölsförsäljning. I den reviderade tobaks- lagen har kraven på näringsidkarna skärpts. Försäljning får inte påbörjas förrän anmälan gjorts till kommunen, egenkontrollprogram13 ska bifogas anmälan och personal som ansvarar för försäljningen ska ges det stöd och den information som behövs för att de ska kunna följa lagens bestämmel- ser.