prop · GZ031d36 · 2011-09-20 00:00:00 — Nettoutsläppen av växthusgaser från jordbruksmark samt övrig markanvändning ligger jämförelsevis stabilt totalt sett, men kan variera mellan olika marker. Mätosäkerheten kring upptag och utsläpp från jord- och skogsbruk är stor. Metoder för att mäta jordbrukets och skogsbrukets upptag och utsläpp av växthusgaser har dock utvecklats . Inom skogsbruket inkluderas nu bl.a. det kol som finns kvar i stubbar. antogs att allt kol släpptes ut i atmosfären som koldioxid när träden avverkades. Sammantaget innebär förändringarna att den rapporterade kolsänkan ökat. Förändringarna gäller hela tidserien, även bakåt i tiden, vilket innebär att även tidigare års upptag har ökat. I landsbygdsprogrammet för perioden 2013 ingår ett antal åtgärder för att minska jordbrukets utsläpp av växtnäringsämnen. Ett flertal av dessa åtgärder har även en positiv effekt för klimatet. Särskilt kan nämnas ersättning för odling av fånggrödor, vilket minskar utsläppen av kväve till vatten och därmed lustgasavgången från det utlakade kvävet. De medel som öronmärktes för klimatåtgärder i landsbygdsprogrammet förväntas minska utsläppen av växthusgaser med koldioxid till 2013. Regeringen drar slutsatsen att de gröna näringarnas klimatarbete bidrar till minskade utsläpp av växthusgaser och en mer hållbar produktion och konsumtion. Energibesparingar är med all sannolikhet den åtgärd som på kort sikt får störst effekt på utsläpp av växthusgaser i förhållande till insats. Genom att öka medvetandet hos den enskilde företagaren inom de areella näringarna kan energibesparingar göras. De gröna näringarna har en nyckelroll i energiproduktion Bioenergi från den gröna sektorn svarar för nästan en tredjedel av den svenska energianvändningen. utgör produktionen av bioenergi från jord och skog cirka en femtedel av totala tillförda energi. Tillförseln av bioenergi för energiproduktion har ökat med . ökade tillförseln med hela , från till . av bioenergin kommer från skogssektorn och till stor del från industrins biprodukter. I skogsindustrin eldas restprodukter som bark, rötskadad ved och svartlut för interna processbehov men också för att producera el, värme och biodrivmedel. Jordbruket bidrar med en till av bioenergiproduktion. Nyplantering av fleråriga energigrödor på har skett . Den totala arealen som nyplanterats med etableringsstöd är . hade 23 biogasanläggningar beviljats investeringsstöd om ett totalt belopp om . Befintlig statistik pekar på att många fler biogasanläggningar är på väg att beviljas stöd . , och redovisade ett regeringsuppdrag om en sektorsövergripande biogasstrategi. Strategin spänner över allt från insamling av matavfall, samhällets avfallsströmmar, styrmedel i energipolitiken och växtnäringsåterföring till transportinfrastruktur. Mot bakgrund av det nationella målet på effektivare energianvändning till 2020 fick , , , och 2009 i uppdrag att kartlägga de areella näringarnas energianvändning och ge förslag på möjliga 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 åtgärder för energieffektivisering. Rapporten bereds inom . I diagram 2.4 visas energianvändningen för respektive sektor. Diagram 2.4 Total energianvändning i de areella näringarna Jordbruk (2008) Skogsbruk (2008) Fisk (2007) Rennäringen (2008) Regeringen har gett i uppdrag att ta fram ett förslag till rådgivningssystem för jordbruket som kompletterar energikartläggningscheckar. har tillsammans med (numera ) och utarbetat en handlingsplan för att främja sparsam körning av större dieseldrivna arbetsmaskiner inom bygg- och anläggningsbranschen, jordbruket och skogsbruket. Medvetenheten om behovet av att minska beroendet av fossil energi genom effektiv och hållbar energianvändning har ökat i de gröna näringarna. En kontinuerlig dialog mellan myndigheter och de gröna näringarna är mycket viktig för att finna förnybara och energieffektiva lösningar som bidrar till att minska fossilberoendet i den gröna sektorn. Att öka kunskapen om hur det är möjligt att hushålla med energin i den dagliga verksamheten och sedan ändra beteendet i enlighet med detta, är ett första steg till att effektivisera energianvändningen. Regeringen avser att fortsatt arbeta med effektiviseringar. Energiproduktion från biomassa ökar och det beror till stor del på en ökad produktion och användning inom skogssektorn. Trenden är att jordbruksprodukter såsom halm, blast och gödsel alltmer används till bioenergiproduktion. Satsningen på investeringsstöd inom landsbygdsprogrammet för biogasproduktion har ökat intresset för att producera biogas på gårdsnivå och en stadig uppgång av ansökningar note- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 De senaste årens relativt höga spannmålspriser har medfört att intresset att övergå till Salix, som är en flerårig energigröda, minskat. Många analyser visar att det är brist på aktuell information och kunskap om fleråriga energigrödor framför allt i lantbrukarledet. Mot denna bakgrund har påbörjat arbetet med en förstärkt informationssatsning om Salix och andra fleråriga energigrödor. I den tvärsektoriella biogasstrategin identifieras olika gemensamma prioriteringar och flaskhalsar. Åtgärdsförslagen i biogasstrategin bereds i . Förbättra miljön och landskapet I detta avsnitt behandlas de delmål i miljömålssystemet där jordbruket har ett utpekat sektorsansvar. Tabellen nedan sammanfattar ett antal genomförda insatser . Tabell 2.14 Genomförda insatser Förstärkt lagstiftning rörande gödselhantering Utvidgning av projektet näringen från 12 till 17 län. Höjda ersättningsnivåer inom vattenåtgärderna (axel 2 i landsbygdsprogrammet) Ökad information och rådgivning riktad mot Höjda ersättningar för hävd av ängs- och betesmarker (axel 2). Utformning av anvisningar och regler för tillämpning av EUs direktiv för hållbar användning Höjda ersättningar för anläggning av våtmarker (axel 2) Kartläggning av de areella näringarnas Utredning om sparsam körning av Handlingsprogram för minskade växtnärings- Framtagande av biogasstrategi. Utökning av projektet näringen till att Källa: Sammanställning av statistik från . Genomförandet av axel 2 i landsbygdsprogrammet Det övergripande målet för insatserna i axel 2 i landsbygdsprogrammet är utveckling och bevarande av ett attraktivt landskap och en levande landsbygd. Insatser inom axel 2 ska bidra till en resurseffektiv och hållbar produktion med minskad miljöpåverkan. Den strategiska inriktningen är att -skapa helhetssyn på landskapet som resurs för boende, rekreation, utveckling och hållbar tillväxt och som bärare av ett natur- och kulturarv, -främja aktivt brukande av jordbruksmark i områden med naturgivna nackdelar, -stärka utvecklingen av brukningsmetoder som minskar negativ miljöpåverkan. Axel 2 består till övervägande del av miljöersättningar. Dessa är femåriga åtaganden för att sköta mark eller djur efter särskilda villkor. Inom axeln finns också miljöinvesteringar för exempelvis anläggning av våtmarker. Budgetutnyttjandet inom axel 2 är , vilket är helt i linje med prognostiserat utnyttjande efter fyra av programmets . Källa: Sammanställning av statistik från . Källa: Sammanställning av statistik från . Fler av delmålen under miljökvalitetsmålen Ett rikt odlingslandskap, Ingen övergödning, Giftfri miljö och Myllrande våtmarker bedöms i huvudsak eller delvis vara uppfyllda. miljöövervakning blir fortsatt viktiga för att miljökvalitetsmål ska nås. Måluppfyllelsen för målet om Begränsad klimatpåverkan är svårt att bedöma då målet inte är nedbrutet för jordbruket (se utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård för ytterligare beskrivning av miljökvalitetsmålen). Landsbygdsprogrammet har en hög miljöambition med insatser som medverkar till att nationella miljökvalitetsmål och internationella åtaganden med anknytning till jord- och skogsbruket samt till landskapets natur- och kulturvärden kan uppfyllas. Åtgärder inom programmet är i flera fall avgörande för att miljökvalitetsmålen ska kunna nås. genomfördes tre större ändringar av landsbygdsprogrammets axel 2. Ytterligare medel tillfördes axel 2 för perioden 20102013 som ett led i genomförandet av hälsokontrollen (se avsnitt 2.5.1 Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald). Dessa medel har riktats mot insatser för att förbättra vattenkvaliteten, bl. a. genom att öka anläggningen av våtmarker. Därtill har för perioden 20102013 överförts från direktstöden till landsbygdsprogrammet. Dessa medel riktas mot insatser för att stärka den biologiska mångfalden i landets mest värdefulla ängs- och betesmarker. Trots detta minskade totalarealen ängs- och betesmarker något . En förklaring är de ändrade definitionerna av ängs- och betesmarker till följd av EU:s revision 2007 samt att gamla åtaganden som har löpt ut inte har förnyats av brukarna. Utöver dessa två ändringar höjdes flera av ersättningsnivåerna inom axel 2 genom omprioriteringar mellan programmets insatser. Resultatet visar att anslutningen till de flesta miljöersättningar ökar. Regeringen bedömer att måluppfyllelsen överlag är god inom axel 2. SLU:s halvtidsutvärdering av programmet, vilken genomfördes , ger ytterligare underlag för att bedöma programmets effektivitet. Halvtidsutvärderingen visar att åtgärderna i axel 2 bidragit till ökad biologisk mångfald, bevarande av jordbruksmark med höga naturvärden och förbättrad vatten- och markkvalitet. Regeringen kommer pröva om ytterligare åtgärder eller justeringar är nödvändiga för att nå de uppsatta målen. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 En skogspolitik i takt med tiden För att mäta resultatet för målet används följande indikatorer: -Virkesförråd och återväxt, -Röjning och avverkning, -Skog och vilt i balans, -Skydd av skogsmark och -Skydd mot skadeinsekter m.m. Genom inventeringar (Polytax) har mätt och bedömt hur väl skogsbruket lever upp till krav på återväxt och miljöhänsyn vid föryngringsavverkning, baserat på skogsvårdslagens intentioner. Drygt hälften av totala landareal är produktiv skogsmark. har virkesförrådet i skogar ökat med och är nu omkring 2,9 miljarder m3sk (skogskubikmeter). Den årliga tillväxten på produktiv skogsmark är cirka 111 miljoner m3sk. på produktiv skogsmark är 130 m3sk/ha och medelboniteten (medelvärdet på skogens virkesproducerande förmåga) på produktiv skogsmark är 5,3 m3sk/hektar och år. Återväxten har förbättrats successivt , men har planat ut. Arealen utförd röjning i har ökat . Ökningen har dock avstannat något och det föreligger ett röjningsbehov på cirka 1,5 miljon hektar. Enligt Riksskogstaxeringen avverkades (slutavverkning, gallring och röjning) skog . handlades 70 000 avverkningsärenden, vilket är mer än ett normalår och kopplas till bättre konjunkturläge. Bruttoavverkningen uppgick till 80,1 miljoner m3sk och prognosen är 86 miljoner m3sk. Det kan jämföras med bedömning att en årlig avverkning på 95100 miljoner m3sk är långsiktigt hållbar. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Diagram 2.5 Areal med omdelbart röjningsbehov fördelat på 3-årsmedelvärden Källa: Sammanställning av statistik från . Skog och vilt i balans Älgbetning påverkar möjligheten till föryngring med framför allt tall och lövträd vilket påverkar produktionen av virke och den biologiska mångfalden. Regionala och lokala inventeringar som gjorts av 2010 pekar på ökande skadenivå. I verkar dock skadorna ha minskat , från mycket hög nivå (skada på tall) till en nivå jämförbar med andra delar av landet (). Som ett led i att finna balans mellan vilt och skog som tallföryngring på lämpliga marker ökar har initierat ett projekt med detta syfte. inventering av miljöhänsyn vid avverkning visar på höga ambitioner inom skogsbruket men även på brister. Enligt bedömning har miljöhänsynen inte nått upp till en acceptabel nivå vid av arealen föryngringsavverkning vilket är en försämring jämfört med tidigare. Vid av föryngringsavverkningarna är miljöhänsynen dock betydligt bättre än krav. Arealen gammal skog, arealen äldre lövskog samt volymen död ved har ökat vilket ur miljösynpunkt är positivt. En viktig skyddsåtgärd i skog är bevarandet av nyckelbiotoper. Totalt har cirka 82 000 nyckelbiotoper () registrerats hos . De frivilliga avsättningarna täcker . initierades det femåriga samverkansprogrammet Kompletterande metoder för skydd av natur (Komet) mellan myndigheter och markägare i fem län. Syftet är att på ett bättre sätt ta tillvara markägarnas engagemang i arbetet med skydd av natur. Gemensamma riktlinjer för naturvårdsavtal har tagits fram av , och i län. Behovet av att skydda värdefull skog för naturvårdsändamål under beskrivs under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Skydd mot skadeinsekter m.m. En viktig fråga vad gäller skydd av skog är skadeinsekter och hur insektsangrepp kan motverkas. bedömning är att granskog har dödats av granbarkborren inom bekämpningsområdet i . I mellersta noteras omfattande skador från granbarkborre. Röda tallstekeln orsakade omfattande kalätning av tall i östra . Snytbaggeskadorna ligger på en låg nivå i men i delar av är situationen dock mer problematisk. I EU-arbetet har verkat aktivt i översynen av den gemensamma fytosanitära lagstiftningen samt särskilt för att hindra spridningen av tallvedsnematoden. Utvecklingspotential och nya jobb Med bas i skogsråvaran finns goda förutsättningar för innovation och förädling och därmed ökad sysselsättning. Export av skog- och skogsindustriprodukter genererade vilket utgör av den totala exporten. Det finns cirka 360 000 skogsägare i landet och 200 000 personer arbetar inom skogsindustrin inklusive underleverantörer. Skogsnäringen är också en viktig arbetsgivare inom det svenska näringslivet med en spridning över hela landet. Efterfrågan på bioenergi förutspås stiga markant på , framför allt beroende på EU:s målsättning om förnybar energi . Den genomsnittliga tillväxten på produktiv skogsmark är dock högre än den genomsnittliga bruttoavverkningen. Det är angeläget att fortsätta utveckla och sprida kunskap om skötselmetoder som kan öka råvaruproduktion och uttag utan att negativt påverka skogsmiljön, den biologiska mångfalden eller kulturmiljövärden. Baserat på de valda indikatorerna drar regeringen slutsatsen att det finns en stor utvecklingspotential så att nya arbetstillfällen kan skapas med skogen som bas. Utvecklad skogsskötsel och rådgivning årliga bedömning av miljöhänsyn vid föryngringsavverkning visar att det finns fortsatt behov av insatser i form av tillsyn, ökad rådgivning och information om ett hållbart skogsbruk. Avsaknad av planering bidrar till försämrat resultat och bedöms till stor del bero på informationsbrist. Skogsbrukare och virkesköpare har ett stort ansvar för att tillräcklig miljöhänsyn tas. Det finns behov av förtydliganden och har en viktig roll att följa upp resultatet och föra en dialog med aktörerna om vilka krav som ställs och vilken hänsyn som bör prioriteras. Den positiva utvecklingen av återväxten beror till stor del på att plantering som föryngringsmetod successivt har ökat. Ett orosmoment är dock att dagens skadenivå på grund av viltbetning medför att det i delar av landet är svårt att få en tillfredsställande föryngring av tall vilket också är i strid med den riskspridning som är önskvärd ur klimatsynpunkt. En annan fråga att bevaka är röjningsintensiteten som skulle behöva öka. En förutsättning för detta är att skogsnäringen tar sitt fulla ansvar. När det gäller skadeinsekter så har insatser som gjorts haft en dämpande effekt på skadeutvecklingen i de stormdrabbade områdena i . Den svenska skogspolitiken ger skogsbruket stor frihet och stort ansvar för att nå de högt ställda skogspolitiska målen. och rådgivning har varit av mycket stor betydelse för att uppnå positiva resultat som bidrar till måluppfyllelsen. Baserat på de indikatorer som valts för att följa utvecklingen drar regeringen slutsatsen att kraftfulla rådgivningsinsatser är viktiga. Det svenska skogsbruket påverkas av vad som händer på den internationella arenan. EU-lag- stiftning påverkar direkt eller indirekt även om det inte finns en gemensam skogspolitik i EU. Som exempel kan nämnas det s.k. förnybarhetsdirektivet som reglerar förnybar energi, förord- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 ningen om tillbörlig aktsamhet vid handel med skogsprodukter och ramdirektivet för vatten. En fråga som varit aktuell på paneuropeisk nivå gäller den framtida inriktningen på det regionala skogssamarbetet och ett eventuellt utarbetande av ett legalt bindande avtal. Skogens roll för klimatet samt förnybar energi redovisas under avsnitten De gröna näringarnas klimatarbete, respektive De gröna näringarna har en nyckelroll i energiproduktion. Ett resurseffektivt och miljömässigt hållbart fiske Följande indikatorer har använts för att bedöma måluppfyllelsen: kunskapsstatus för värdefulla bestånd, förädlingsvärdet och antal bestånd under förvaltningsplaner samt överskridande av fiskekvoter och kvotutnyttjande. Ett hållbart fiske är förutsättningen för att nå regeringens mål att den svenska fiskerinäringen ska producera fisk och fiskeprodukter som efterfrågas av konsumenterna och bidrar till att skapa arbete, välfärd och levande kust- och insjösamhällen. Ett långsiktigt hållbart fiske förutsätter en balans mellan tillgängliga fiskeresurser och flottans kapacitet. För detta krävs olika förvaltningsbeslut såväl nationellt som inom EU som resulterar i god beståndsstatus hos våra fiskresurser och som ger möjlighet till nyttjande. Regeringen har fortsatt arbeta för ett hållbart fiske där långsiktiga planer och biologisk rådgivning varit ledord. kunde den Europeiska kommissionen i sitt årliga policymeddelande om kvoter konstatera att antalet bestånd som fiskas på maximalt hållbara uttagsnivåer har ökat och att antalet överutnyttjade bestånd minskat. Det är dock ett faktum att ett flertal av EU: s gemensamma fiskbestånd fortfarande bedöms vara överutnyttjade. Ytterligare ett problem är att dålig lönsamhet präglar stora delar av det svenska yrkesfisket. Kunskapsstatusen för arter av betydelse för svenskt yrkesfiske, fritidsfiske och fisketurism har ökat . har totalt 82 bestånd bedömts och utvärderats. är också då det inte saknas data 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 för bedömning för någon av de kommersiellt nyttjade fisk- och skaldjursbestånden. En viktig del i förvaltningsarbetet, är att alltfler av för viktiga fiskbestånd regleras genom långsiktiga förvaltningsrespektive återhämtningsplaner. Resultaten av regeringens utökade arbete med datainsamling, bestånds- och ekosystemanalys har därför varit viktiga komponenter för de förvaltningsbeslut som fattats . Flera beslut har fattats inom EU . Enighet nåddes om ökat skydd för känsliga djuphavsarter såsom hajar, skoläst, atlantisk soldatfisk m.fl. Vidare fattades för viktiga beslut om kvoter i och . I samband med kvoterna i antogs på svenskt initiativ en deklaration som innebär att man ska utarbeta regler för hur nya oreglerade fisken ska etableras. Positivt är också att för handel med vilda djur och växter beslutat att det från råder export- och importförbud av europeisk ål. Exportförbudet förväntas öka tillgången på glasål för utsättning i bevarandesyfte. tog även initiativ till att utöka samarbetet kring ålen i . Tabell 2.17 Antal bestånd under förvaltningsplaner är utkast av fisk ett utbrett problem och ett slöseri med havets resurser. En nyckelfaktor för att komma till rätta med utkastproblematiken är framtagandet och nyttjandet av selektiva fiskredskap och en förbättrad kontroll. påbörjades arbetet med att sätta upp en tidsplan för att eliminera utkast i . EU fortsätter även projektet med fullt dokumenterat fiske genom kameraövervakning inom ramen för avtalet med . Även nationellt påbörjades försök med kameraövervakning. Inom ramen för enades också EU och på svensk begäran om att tillsätta en arbetsgrupp med syfte att se över kontrollen och de tekniska regleringarna i bl.a. med syfte att eliminera utkasten. 82 240 stycken laxar. administrerar byten av fiskemöjligheter med andra medlemsstater som en del av kvotförvaltningen. genomfördes 117 kvotbyten med andra länder, främst och men också och . Kvotbyten genomförs framför allt för att skapa bättre fiskemöjligheter genom att omfördela mellan områden. överskreds inga svenska kvoter. Förbrukningen av alla kvoter var . Tabell 2.18 Överskridna kvoter och kvotutnyttjande stoppade fisken i % Den relativa andelen anmärkningar efter kontroll har ökat jämfört med , från . Men andelen anmärkningar är fortfarande lägre än under både 2007 och 2008. Ökningen bedöms till stor del bero på ett mer riktat kontrollurval än att efterlevnaden skulle ha minskat, samt att antalet faktorer som kontrolleras ökat. genomfördes ett fåtal kontroller i handelsled där handlare av fisk kontrolleras. Kontrollerna syftar till att verifiera samstämmighet i de olika handelsleden vad gäller uppgifter om mängder per art men också att verifiera informationen per art i de fångstintyg som medföljer sådana importer som omfattas av EU:s förordning (EG) nr 1005/2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-förordningen). Förordning (EG) nr 1224/2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, som antogs innebär betydande förändringar och hårdare kontrollregler för hela EU. Vissa bestämmelser i förordningen trädde ikraft . kontrollförordningen vilka reglerar det mer tekniska utförandet antogs . Kontrollförordningen innebär att kontrollen utökas till att omfatta alla led så att man ska kunna spåra fisken från fångst till tallrik. Nytt är även att fritidsfisket regleras genom ett saluföringsförbud för fisk som fångas i havet och att fångster inom fritidsfisket som omfattas av återhämtningsplaner ska kartläggas. Kommissionen får också större möjligheter att agera mot medlemsstater som inte följer reglerna med exempelvis indragning av ekonomiskt stöd eller av fiskemöjligheter. och för ett fortsatt nära operativt samarbete nationellt. En gemensam tillsynsplan har utarbetats. Myndigheterna har även samarbetat vid sjöövervakning och landningskontroll, vid övervakning av stängda områden samt vid utveckling och förvaltning av gemensamma it-stöd. Flera förvaltningspolitiska beslut togs inom fiskeområdet . Vidare görs bedömningen att flera av de beslut som fattats , både på nationell och internationell nivå, sammantaget förväntas påverka utkastproblematiken i positiv riktning. Dock finns det fortfarande mycket kvar att göra vad gäller utkast. Reformen av den gemensamma fiskeripolitiken kommer förhoppningsvis att leda till ett mer resurseffektivt och miljömässigt hållbart fiske. Genom de beslutade förordningarna på fiskerikontrollens område ställer den gemensamma fiskeripolitiken ökade krav på förbättrad teknik och måluppfyllelse. IUU-förordningen innebär att regeringen via myndigheten fortsätter att bygga upp verksamhet för att hantera den export/importkontroll som följer av förordningen. Målet om att antalet anmärkningar inte skulle överstiga uppnåddes inte, sannolikt beroende till stor del på ett mer riktat kontrollurval som antalet faktorer som kontrolleras ökat vilket också påverkar utfallet. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 () utbildar, forskar och bedriver miljöanalys om människans förvaltning och hållbara nyttjande av de biologiska naturresurserna. Det övergripande målet är att utbildning och forskning ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. Uppföljning av verksamheten görs genom ett antal indikatorer, såsom antal helårsstudenter, forskarexamina, examinationsfrekvens samt vetenskaplig produktion och publicering. För perioden 20092011 har SLU ett utbildningsuppdrag om minst 10 700 helårsstudenter. har SLU uppnått 7 780 helårsstudenter. Tabellen nedan redovisar utvecklingen av antalet helårsstudenter . År Kvinnor Män Totalt Källa: SLU:s årsredovisning. Flera utbildningsprogram är mycket populära bland de sökande såsom program med djuranknytning, landskapsarkitekt och jägmästare.