prop · GZ031d30 · 2011-09-20 00:00:00 — beslutade att utbetalades som basbidrag till specialidrottsförbunden, till distriktsförbund inklusive /Nordkalottstöd samt till förbundets löner, ersättningar och sociala kostnader. Regeringen beslutade att sammanlagt får disponera till en flerårig samlad förbundsövergripande och behovsprövad elitsatsning inom svensk idrott med syfte att stärka idrottsutövares internationella konkurrenskraft (dnr Ku2008/2135/MFI, Ku2009/1747/MFI). Tillsammans med de medel som ställts till och Paralympiska Kommittés förfogande har ca 100 miljoner utbetalats i form av elitstöd . Bidraget till idrottsforskning ges främst till Gymnastik- och , ) som har till uppgift att initiera, samordna, stödja och informera om forskning inom idrottens område. Budgeten uppgick till , varav från anslaget 13:1 Stöd till idrotten. Regeringen har beslutat att ska analysera och genomföra en regelbunden och långsiktig uppföljning av statens idrottsstöd samt utforma indikatorer (dnr Ku2009/1978/MFI). fick därutöver i uppdrag att genomföra en fördjupad analys av i vilken utsträckning idrottens barn- och ungdomsverksamhet beaktar och främjar ett barnrättsperspektiv, så att bl.a. barns och ungdomars möjlighet till inflytande och delaktighet ökar liksom deras möjlighet att ta ansvar för sitt idrottande. har sammanställt befintlig och aktuell kunskap rörande barnrättsperspektivet inom idrotten genom att ett antal forskare med erfarenhet av att studera barn- och ungdomsidrott ombads skriva artiklar om barnrättsperspektivet inom idrotten utifrån sina perspektiv och expertkunskaper. Artiklarna har publicerats i en antologi med titeln bästa en antologi om idrott ur ett barnrättsperspektiv. har därutöver tagit initiativ till en särskild studie av ungas delaktighet inom för- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 eningsidrotten som publicerats i rapporten idrottspolitiskt dilemma. Unga, föreningsidrotten och delaktigheten. Det statliga stödet till specialidrott inom gymnasieskolan uppgick till och verksamhet bedrevs vid 58 riksidrottsgymnasier i 49 kommuner. Antalet elevplatser uppgick till 1 300 stycken. Statens stöd har gjort det möjligt för elitidrottande unga kvinnor och män att kombinera idrottslig utveckling med studier vid riksrekryterande idrottsgymnasier. Eleverna erbjuds kvantitativt och kvalitativt bra träning i en positiv och stimulerande idrottsmiljö inför en framtida elitkarriär. () betalar ut ca i anläggningsbidrag. Bidraget kan sökas av idrottsföreningar anslutna till RF. har 188 föreningar fått bidrag för investeringar i sina idrottsanläggningar. Bidrag kan beviljas för uppförande, om- och tillbyggnad av anläggning för idrotts- och friluftsliv, vilket även inkluderar s.k. näridrottsplats). Nationella insatser mot dopning Dopning inom idrotten ska aktivt motverkas. Statsbidraget för detta ändamål uppgick till vilket var en ökning med jämfört med . Antalet provtagningar uppgick till 3 950 tester varav togs vid tävling och utanför tävling. Dessutom togs 199 prover på uppdrag av internationella organisationer. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag till utformning av den framtida nationella antidopningsverksamheten och undersöka möjligheterna att bilda en fristående nationell antidopningsorganisation, som staten och idrottens centrala organisation ska ha ett delat ansvar för (dir. 2009:116). Utredaren har slutredovisat sitt uppdrag i betänkandet Antidopning . En ny väg för arbetet mot dopning (SOU 2011:10). Betänkandet har remissbehandlats. Förslagen i betänkandet bereds i . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Internationella insatser mot dopning globala konvention mot dopning inom idrotten utgör ett viktigt steg i det utökade internationella arbetet mot dopning inom idrotten. har anslutit sig till konventionen och bidrar till finansieringen av verksamheten inom världsantidopningsbyrån (). De europeiska regeringarnas samordning i WADA-frågor hanteras inom en ad hoc-kommitté under . Inom antidopningskonvention bedrivs även ett övervakningsarbete av staternas efterlevnad av sina åtaganden i konventionen. är anslutet till vidgade partiella avtal om idrott, EPAS. Det informella idrottsministermötet i behandlade främst frågan om uppgjorda matcher inom fotbollen. I och med Lissabonfördragets ikraftträdande fick EU uttryckligen behörighet i idrottsfrågor. Enligt fördraget ska unionen bidra till att främja europeiska idrottsfrågor och då beakta idrottens specifika karaktär, dess strukturer som bygger på frivilliga insatser samt dess sociala och pedagogiska funktion. Såväl det spanska som det belgiska ordförandeskapet höll informella idrottsministermöten med särskilt fokus på EU:s politiska dialog med idrotten. antog rådet en resolution som behandlar formerna för hur högnivåmöten med företrädare för och idrotten ska genomföras. har redovisat sin övergripande uppföljning av det statliga idrottsstödets effekter med utgångspunkt i ett indikatorsystem. Uppföljningen tar sin utgångspunkt i motiven till statens stöd till idrotten såsom dessa preciserats i förordning (1999:1177) om statsbidrag till idrottsverksamhet. Sammanlagt 22 indikatorer redovisas, fördelat över fem målområden. Indikatorsystemet är i huvudsak uppbyggt på befintlig statistik. Merparten av indikatorerna rör olika aspekter av idrottsrörelsens verksamhet och organisationsstruktur, som medlemsbestånd, inkomstkällor, omfattningen på det ideella ledarskapet och utbildningsinsatser. Redogörelsen av indikatorsystemet tecknar en bred bild av den frivilligt organiserade idrottsrörelsens utformning och existensvillkor i . Indikatorsystemet vittnar tydligt om den organiserade idrottens anmärkningsvärt starka position i det svenska samhället. Särskilt stark är idrottens ställning hos barn- och ungdomar. Aktiva idrottsutövare återfinns i alla åldrar. Indikatorsystemet visar att människors benägenhet till idrott och fysisk aktivitet ökar i takt med stigande ekonomi, utbildningsgrad och position på arbetsmarknaden. Andelen kvinnor på beslutande befattningar inom idrottsrörelsen är avsevärt lägre än andelen kvinnor bland aktiva medlemmar. I fråga om etnicitet och kulturell mångfald visar statistiken att flickor med invandrarbakgrund är förhållandevis svagt representerade i föreningsidrotten. Sammantaget visar indikatorsystemet således att människors tillgång och förutsättningar till idrott och fysisk aktivitet är ojämnt fördelade i samhället. Regeringen anser att de medel som ställts till förfogande för idrottens barn- och ungdomsverksamhet i form av lokalt aktivitetsstöd och den särskilda satsningen Idrottslyftet har gett idrottsrörelsen förbättrade möjligheter att utvecklas och även nå nya grupper av flickor och pojkar, unga kvinnor och män. Genom de ökade resurser som tillförts idrottsrörelsen har stödet även kunnat ökas såväl för idrottens centrala organisationer som för elitsatsande idrottsutövare. Idrottsrörelsen har getts stor frihet att under eget ansvar disponera statens stöd. Genom regeringens särskilda elitidrottssatsning har ökade möjligheter skapats för att stärka svenska elitidrottares internationella konkurrenskraft. För att uppnå detta krävs en ytterligare förbättrad samverkan mellan , och Paralympiska Kommitté. engagemang i arbetet mot dopning inom idrotten är betydande. utvecklingsarbete på nationell nivå bedöms vara framgångsrikt. Förbundets aktiva deltagande i samarbete med regeringen i det internationella arbetet mot dopning bedöms främja elitidrottares möjligheter att tävla i en dopningsfri idrott. Den behörighet som Lissabonfördraget ger EU på det idrottspolitiska planet bedöms inte i någon större omfattning komma att påverka den 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 svenska idrottspolitiken, som bygger på idrottsrörelsens fria och självständiga ställning. Den framgångsrika svenska modellen med en fri och självständig idrottsrörelse har därmed goda förutsättningar att bestå. har antagit mål för friluftslivspolitiken (prop. 2009/10:238, bet. 2010/11:KrU3, rskr. 2010/11:37 och 2010/11:38). Friluftslivspolitiken ska ha ett mål, där det bland annat ingår att ge alla människor möjligheter att vara ute i naturen. Målet specificeras genom tio punkter: -att naturen ska vara tillgänglig för alla, -att personligt och ideellt engagemang ska stå i centrum, -att allemansrätten ska värnas, -att den hållbara användningen av naturen planeras med hänsyn till friluftslivets behov, -att kommunerna ska ha ett stort ansvar för naturen nära tätorterna, har ansvar för friluftsfrågor. ska enligt förordningen (2009:1476) med instruktion för , verka för att förutsättningarna för friluftslivet bevaras och utvecklas. finansierar dessutom forskningsprogrammet i förändring med en budget på totalt under 20062012. Fram till och med har det inom funnits ett råd för friluftsliv, . Rådets uppgift har varit att skapa, bevara och utveckla förutsättningar för friluftslivet samt att göra friluftslivets samhällsnytta tydlig. Rådet har bistått och samverkat med myndigheter, forskare och organisationer som har anknytning till friluftslivet. har fördelat statsbidrag till olika friluftsorganisationer. I betänkandet Myndighet för miljön en granskning av (SOU 2008:62) föreslogs bland annat att ett antal råd vid , däribland , skulle tas bort och inte längre regleras i instruktion. Därmed upphörde förordnandet av ledamöter inom per . -att friluftslivet ska bidra till landsbygdsden hanterades fördelningen och utveckling och regional tillväxt, -att skyddade områden ska vara en tillgång för friluftslivet, -att friluftslivet ska ha en given roll i skolans arbete, -att fysisk aktivitet och avkoppling ska stärka folkhälsan, och -att beslut om friluftsliv ska fattas med god kunskap. har gett regeringen i uppdrag att komplettera målet för friluftslivspolitiken med ett antal mätbara mål. har vidare beslutat (prop. 2009/10:238, bet. 2010/11:KrU3, rskr. 2010/11:37 och 2010/11:38) att den framtida hanteringen av ansvaret för fördelning och utbetalning av statsbidrag till friluftsorganisationer ska ligga hos samarbetsorganisationen . Ändringarna trädde i kraft . utbetalningen av statsbidrag till friluftsorganisationer av i avvaktan på regeringsbeslut om eventuellt ändrat ansvar. I propositionen Framtidens friluftsliv (prop. 2009/10:238) föreslog regeringen att hanteringen av fördelning och utbetalning av statsbidrag till friluftsorganisationer ska ligga hos samarbetsorganisationen . Ändringarna trädde i kraft . Statsbidrag lämnas antingen som organisationsbidrag eller verksamhetsbidrag. Med organisationsbidrag avses bidrag till organisationer i förhållande till organisationens medlemsantal och aktivitetsnivå och med verksamhetsbidrag avses stöd till organisationer för en specifik verksamhet efter särskild prövning. fördelade i bidrag till friluftsorganisationer, varav avsåg organisationsbidrag, fördelade till elva organisationer, och avsåg verksamhetsbidrag, fördelade till 14 projekt. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 bidragen ger nödvändig grund för friluftsorganisationerna att kunna erbjuda sina medlemmar service och stöd. av bidragen fördelades som verksamhetsbidrag vilka är förenade med resultatkrav. har organisationsbidrag och verksamhetsbidrag lämnats till , , , , och . Endast organisationsbidrag har lämnats till Cykelfrämjandet, , Svenskt Friluftsliv, och . Endast verksamhetsbidrag har lämnats till , Svenska , , , , , och . anordnade tillsammans med och ett tjugotal myndigheter en tankesmedja om friluftsliv som syftade till att fånga upp idéer och förslag till den fortsatta utvecklingen av friluftslivspolitiken som beslutade om 2010. beslutade också om att regeringen skulle återkomma med mätbara mål för friluftslivet. har fått i uppdrag att efter samråd med berörda myndigheter utveckla målen så att de blir mätbara. Uppdraget ska redovisas . Regeringen bedömer att det är viktigt att förutsättningarna för människor att utöva friluftsliv utvecklas och stärks, oavsett ålder, kön och etnisk tillhörighet. Vistelse i natur och grönområden skapar förutsättningar för avkoppling och gemenskap. Friluftsorganisationerna är viktiga för att skapa intresse och möjlighet för såväl barn och ungdomar som vuxna att utöva friluftsaktiviteter. De bedriver en verksamhet som bland annat främjar folkhälsan och möjliggör för olika grupper av människor att få del av motion och naturupplevelser. Andra viktiga uppgifter är att skapa mötesplatser i naturen för människor med olika etnisk bakgrund och med olika förutsättningar att vistas ute i naturen samt att uppmuntra barns utevistelse. Det är av stor betydelse att det finns tillräckligt med attraktiva och upplevelserika naturmiljöer i tätorternas närhet. Länsstyrelsernas program för skydd av tätortsnära natur bidrar till detta. Sammanfattningsvis konstaterar regeringen att fördelade bidrag till frivilligorganisationer uppfyller bidragens syften och i flera fall har inneburit att föreningarna lyckats överträffa sina uppsatta mål. Se även utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Målet för friluftslivspolitiken är att stödja människors möjligheter att vistas ute i naturen och utöva friluftsliv där allemansrätten är en grund för friluftslivet. Alla människor ska ha möjlighet att få naturupplevelser, välbefinnande, social gemenskap och ökad kunskap om natur och miljö (prop. 2009/10:238). En rik tillgång på natur, allemansrätt, individens intresse och ideella organisationers engagemang är grunden för människors möjligheter att bedriva friluftsliv. stora oexploaterade arealer av skogar, fjäll, sjöar och skärgårdar är några av de miljöer som ger stora möjligheter för ett aktivt friluftsliv. Friluftsliv är naturvårdens sociala dimension. Friluftsliv kan utövas på egen hand eller i organiserad form, grundläggande är att mångfalden ger utrymme för ett personligt val. Alla människor ska ha möjlighet att få naturupplevelser, välbefinnande, social gemenskap och ökad kunskap om natur och miljö. Friluftslivspolitiken ska stödja människors möjligheter att vistas i naturen och utöva friluftsliv. Allemansrätten är av avgörande betydelse för ett fritt friluftsliv och turism. Allemansrätten är en unik grundlagsfäst rätt som ska värnas. Rätten ger oss tillgång till naturen och också möjlighet att ta del av det som naturen erbjuder. Allemansrätten är en viktig tillgång för både stad och land, regional utveckling och lokala turismföretag. Tillgången till naturen måste värnas och eventuella intressemotsättningar förebyggas. har initierat en utredning av allemansrätten i syfte att skaffa ett brett kunskapsunderlag kring allemansrätten och bedöma i vilken mån det kan finnas problem vid tillämpningen. Friluftslivet är brett och spänner över flera politikområden, där naturvårdspolitik, regional tillväxtpolitik, jordbrukspolitik, politik för landsbygdens utveckling samt utbildnings- och forskningspolitik är några exempel. Friluftslivets folkhälsoaspekter och den förebyggande hälsovården är liksom kulturlivet och samhällsplaneringen centrala. För att värna de tätortsnära grönområdena har den kommunala planeringen en nyckelroll. Friluftsorganisationernas verksamhet är mycket viktig för möjligheten att bedriva friluftsliv. Staten har ett ansvar att skapa förutsättningar för ett rikt och varierat friluftsliv och att försäkra tillgång och förbättra tillgänglighet till naturen. Det är genom att människorna utövar friluftsliv som intresset för friluftsliv upprätthålls och utvecklas. Därför är det också en angelägenhet för staten att stödja organisationer och enskilda i friluftsarbetet. Sammanfattningsvis konstaterar regeringen att fördelade bidrag till friluftsorganisationer har uppfyllt bidragets syften och i flera fall har inneburit att föreningarna lyckats överträffa sina egna uppsatta mål. Regeringen har i propositionen Framtidens friluftsliv (prop. 2009/10:238) föreslagit att Svenskt Friluftsliv, som är en samarbetsorganisation för 23 ideella friluftsorganisationer, ska fördela statsbidragen till friluftsliv. För att utveckla friluftslivspolitiken pågår arbetet med att utveckla mätbara mål för friluftslivet. ska efter samråd med berörda myndigheter och organisationer till regeringen redovisa förslag till mätbara mål. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 16.6.1 13:1 Stöd till idrotten 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för stöd till idrotten. Anslaget finansierar bl.a. idrottens barn- och ungdomsverksamhet, den särskilda satsningen Idrottslyftet, idrottens gemensamma verksamhet, antidopning samt olympisk och paralympisk verksamhet. Tabell 16.3 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 13:1 Stöd till idrotten Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 13:1 Stöd till idrotten . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 16.6.2 13:2 Bidrag till allmänna Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används i enlighet med förordningen (1995:1593) om bidrag till allmänna samlingslokaler. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och 2014. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för investeringsbidrag till fleråriga projekt. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och 2014. Tabell 16.5 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 16.6 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . beräknas anslaget till , till och till . 16.6.313:3 Bidrag för kvinnors organisering 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används i enlighet med förordningen (2005:1089) om statsbidrag för kvinnors organisering. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 16.8 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 13:3 Bidrag för kvinnors organisering Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . beräknas anslaget till , till och till . 16.6.413:4 Stöd till friluftsorganisationer Tabell 16.9 Anslagsutveckling 13:4 Stöd till friluftsorganisationer 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för statsbidrag till friluftsorganisationer. Ansökningar om bidrag har prövats enligt förordningen (2003:133) om statsbidrag till friluftsorganisationer. trädde en ny förordning med motsvarande namn i kraft (SFS 2010:2008) och ansökningar om bidrag prövas efter det datumet mot kraven i den nya förordningen. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 16.10 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 13:4 Stöd till friluftsorganisationer Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Friluftsliv är en angelägen fråga för regeringen och ett prioriterat politikområde. Staten har en viktig roll i att stötta och stimulera de ideella organisationernas verksamhet i syfte att öka människors friluftsaktiviteter. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 13:4 Stöd till friluftsorganisationer . beräknas anslaget till , beräknas anslaget till och beräknas anslaget till . 16.6.513:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för bidrag till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer i enlighet med lagen (2010:473) om statligt stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 13:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013. Skälen till regeringens förslag: För att administration ska kunna bedrivas effektivt bör stödet till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer handläggas som stödet till de politiska partierna enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier. Detta innebär att åtaganden om stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer beslutas som medför behov om framtida anslag. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 16.12 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 16.13 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 13:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . beräknas anslaget till , till och till . Anslaget används för kunskapsutveckling, uppföljning och vissa andra initiativ som syftar till att främja den ideella sektorn. Anslaget kan även användas för sådana administrativa kostnader som är en förutsättning för genomförandet av insatser inom området. Tabell 16.15 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 13:6 Insatser för den ideella sektorn Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 16.6.613:6 Insatser för den ideella sektorn 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . beräknas anslaget till , till och till . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Till folkbildningen räknas folkhögskolor, studieförbund och studerandeorganisationer inom folkhögskolan. Inom folkbildningen lämnas särskilda statsbidrag för teckentolkutbildning och kontakttolkutbildning, dvs. tolkutbildningar i invandrar- och minoritetsspråk. får ett särskilt verksamhetsstöd. Anslaget och resultat för redovisas under utgiftsområde 16. Folkbildningen är en del av den samlade vuxenutbildningen. Som anges under utgiftsområde 16 är målet för vuxenutbildningen enligt ett riksdagsbeslut att alla vuxna ska ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sin kompetens i syfte att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229). Statens stöd till folkbildningen syftar bl.a. till att stärka och utveckla demokratin, göra det möjligt för kvinnor och män att påverka sin livssituation samt skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen. Andra syften är att bidra till att utjämna utbildningsklyftor, höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället samt bredda intresset för och öka delaktigheten i kulturlivet.