prop · GY0390 · 2011-04-27 00:00:00 — Inom Botnica-Atlantica-programmet mellan , och har ett intressant havsprojekt genomförts som innebär samarbete vid mätning av djup- och bottenförhållanden i . Projektet har rönt stort internationellt intresse. Nordprogrammet, som omfattar , och , har startat ett forsknings- och utvecklingsprojekt, SeniorBand II, vars syfte är att öka säkerheten och kvaliteten för äldreomsorg i hemmet, bland annat genom utveckling av en falldetektivtjänst inom äldreomsorgen. I projektet medverkar flera företag i norra och samt . Det nordiska utrikespolitiska samarbetet Uppföljningen av Stoltenbergrapporten stod högst upp på agendan under utrikesministrarnas möte i . nordiskt samarbete i en anda av solidaritet för att möta utmaningarna inom utrikes- och säkerhetspolitik är naturligt med tanke på ländernas geografiska närhet och gemensamma intressen. att det civila och militära samarbetet mellan de nordiska länderna i internationella insatser ytterligare borde fördjupas. att öka det nordiska polissamarbetet. har, efter det att ekonomiska och tekniska aspekter har utretts, ombetts att bilda ett nätverk för cybersäkerhet. Det administrativa samarbetet mellan de nordiska utrikes- förvaltningarna ska fortskrida enligt förslagen i den rapport som lämnades till utrikeministermötet. Även samarbetet om utrikespolitiska frågor mellan ländernas huvudstäder och utlandsmyndigheter kommer att stärkas ytterligare genom bland annat gemensamma rapporter och analyser samt utbyte av rapporter. Genomförandet av förslagen i Stoltenbergrapporten kommer att bidra till att ge en fortsatt tydlig nordisk markering i viktiga utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. har koordinerat det nordisk-baltiska utsåg de nordiska och baltiska utrikesministrarna den f.d. lettiske premiär- och utrikesministern Birkavs och den f.d. danske försvarsministern till vise män med uppdraget att lägga fram en rapport om det nordisk-baltiska Rapporten, som presenterades vid det nordisk-baltiska utrikesministermötet i , innehåller en rad konkreta rekommendationer bl.a. om uppmärk- sammandet av 20-årsjubileet av det nordisk-baltiska samarbetet och om att se över möjligheterna till fördjupat administrativt samarbete. De nordiska länderna samarbetar även inom , där klimat- frågorna står högt på dagordningen, och i , där är Det nordiska FN-samarbetet är också av stor vikt med bl.a. tematiskt samarbete inom klimat, jämställdhet och fredskapande. innebär bl.a. gemensamma anföranden i FN-forum. Det nordiska försvarspolitiska samarbetet Regeringen anser att det nordiska samarbetet inom försvarsområdet har utvecklats och bör fördjupas ytterligare. Ett fördjupat samarbete syftar till att uppnå en övergripande, förbättrad och långsiktig strategi för försvarsfrågor. Samarbetet utgår från gemensamma mål och intressen. Nordiskt samarbete ska leda till att upprätthålla bredd i den militära förmågan och till förbättrad, internationell förmåga till samverkan. Detta för att stärka ländernas möjligheter att främja gemensamma intressen och bidra till säkerhet och stabilitet såväl globalt som i , men också i vårt närområde och på vårt eget territorium. Samarbetet syftar också till att främja rationalitet och effektivitet samt till att bejaka de positiva synergieffekter som en förstärkt samverkan mellan de nordiska försvars- myndigheterna kan ge. Regeringen ser inga principiella begränsningar för sådana samarbeten så länge de är rationella, har ett mervärde samt att den nationella beslutanderätten avseende den operativa förmågan består. har det nordiska försvarssamarbetet fortsatt utvecklats inom ramen för en ny och sammanhållen struktur, NORDEFCO (Nordic Defence Cooperation). Inom ramen för NORDEFCO arbetar ländernas försvarsmakter för att på bästa sätt möta de krav som arbetet med att hitta resurseffektiva lösningar ställer och har tillsammans identifierat fem samarbetsområden. Under det norska ordförandeskapet för NORDEFCO har ett antal principer för samverkan med de baltiska länderna tagits fram för att bl.a. bidra till förbättrade operativa resultat. En stor del av arbetet har även lagts på att planera det svenska ordförandeskapet . Annat nordiskt samarbete som utvecklats är t.ex. utökat och fördjupat samarbete i norra (inom ramen för ISAF), antagandet av en perspektivplan för fortsatt kapacitetsbyggande arbete med den östafrikanska snabbinsatsstyrkan (EASF) och stöd till arbetet med säkerhetssektorreform på , nordiskt veteransamarbete och Cross Border Training inom flygområdet. Initiativ har tagits till att undersöka möjligheterna till ett eventuellt gemensamt nordiskt bidrag till FN. En inledande sondering av de olika ländernas eventuella möjligheter till insatsbidrag och en diskussion kring möjliga insatsområden har genomförts. togs en studie fram rörande möjligheterna för ett utvecklat nordiskt försvarsindustriellt samarbete. Studien betonar att ett framgångsrikt försvarsmaterielrelaterat samarbete bör ligga i strävan efter ökad systemlikhet och gemensamma logistiska lösningar vid t.ex. internationella operationer. En central uppgift för NORDEFCO är att fortsätta verka för en effektivare materielförsörjning, inte minst vad gäller logistik och underhåll i samband med internationella insatser. Inom samarbets- området för kapacitetsutbyggnad inrättades mot denna bakgrund 2010 en arbetsgrupp med syfte att utveckla effektivare och gemensamma logistiksystem vid internationella insatser. 2010 inrättat en arbetsgrupp med syfte att anskaffningsprojekt samt utnyttja övriga möjligheter till reducerade kostnader. Sedan de nordiska ministrarna för samhällsskydd och beredskap 2009 antog den s.k. Hagadeklarationen har samarbetet på detta område för- Hagadeklarationen innebär bland annat att utveckla samarbetet kring räddningstjänst, beredskap för kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära ämnen (CBRN) och kriskommunikation. har det sammanhållande ansvaret för utbildning, övning och CBRN-frågor inom det nordiska samarbetet. svenskt initiativ bland annat tagits fram en gemensam utbildning kring samhällsskydd och beredskap på strategisk ledningsnivå och ett nordiskt finns det ett ramavtal mellan de nordiska länderna som syftar till att underlätta samverkan vid olyckshändelser i fredstid och att påskynda insättandet av hjälpande personal och materiel. detta arbete bland annat lett till skapandet av ett s.k. RITS-forum (räddningstjänst till sjöss) med syfte att utveckla förmågan genom ett effektivare samutnyttjande av resurser. Inför det globala klimattoppmötet COP 15 i bidrog med förstärkningsresurser inom and Rescue och CBRN i beredskapssyfte. I samband med att vulkanaska lamslog flygtrafiken i under genomfördes telefonkonferenser mellan de nordiska länderna för att skapa samförstånd kring bl.a. prognoser, kommunikationen till allmänheten och hälsoeffekter. 2010 visade även på en väl utvecklad förmåga bland de nordiska länderna att samordna resurser under mer omfattande kriser och katastrofer internationellt, bl.a. genom (International Humanitarian ) som består av liknande myndigheter i bl.a. de Till skickade , genom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), tillsammans med , , och , baslägersutrustning till förmån för FN. skedde inom ramen för SAC (Strategic Airlift Capability) där flertalet av de nordiska länderna ingår. även vattenreningsverk till det översvämningsdrabbade samt, tillsammans med , , och , ett basläger för FN-personalen på plats. De nordiska länderna enades 2010 om att ytterligare utreda samarbetsmöjligheterna kring bland annat strategiska lufttransporter till katastrofområden samt strategisk medicinsk evakuering. Mellan och finska gränsbevakningen förekommer utbyte gällande samhällsskydd och beredskapsfrågor, bland annat i form av exempelvis samplanerad flygövervakning i . Skagerakflygningar sker även återkommande, inom vilka , och övervakar varandras områden och delar med sig av genomfördes en miljöräddningsövning till sjöss Skr. 2010/11:90 () utanför där deltog tillsammans med motsvarande danska och norska myndigheter. Övningen genomfördes inom ramen för i vilket de nordiska länderna förbinder sig att samverka med varandra för att skydda havsmiljön när den är hotad, oavsett vilket av länderna som hotet berör. Vid det nordiska utrikesministermötet i uttalade de nordiska länderna behovet av en samordnad informationssäkerhetsstrategi. Som ett resultat av utrikesministrarnas uttalande tillsattes en expertgrupp från de nordiska länderna under ledning av . representerades av MSB och IT- incidentcentrum Sitic, numera kallad CERT-SE. Vid det nordiska ministermötet inom området samhällsskydd och beredskap i antogs förslag om ett nordiskt informations- delningsnätverk för att öka skyddet mot IT-relaterade attacker. En viktig del av det nordiska samarbetet är det nära bilaterala samarbetet mellan länderna. Mellan och de övriga nordiska länderna sker ett omfattande politiskt samarbete och utbyte inom handel, näringsliv, kultur och inte minst genom turism och andra resor över gränserna. och kännetecknas av en stark tillväxt och de nära kontakterna mellan länderna bidrar till att upprätthålla dynamiken i ekonomin. På kulturområdet finns bilaterala fonder mellan och samtliga nordiska länder. Nordområdessamarbetet inleddes mellan och . Samarbetet utvidgades till att omfatta även och nordvästra . I i norra hölls ett seminarium med fokus på råvaruutvinning, Where gas meets ore. i arrangerade ett uppföljningsseminarium på om möjligheter för samarbete inom näringsliv, utbildning och forskning i Nordområdena/. Samarbetet mellan och har bl.a. kommit till uttryck i genomförandet av ett antikorruptionsseminarium i där även generalkonsulat i var medarrangör. , och utrikesministrar har haft möten och träffades bland annat i . var det invigdes. pendlar omkring 20 000 personer över sundet till arbete eller studier i grannlandet. Ett gemensamt svensk-danskt ministermöte hölls på för att markera jubileet och för att fästa uppmärksamhet på vikten av fortsatt integration i (avsnitt 7.3). fick i län från statsbudgetens medel för nordiskt samarbete för att genom stöd till grund- och gymnasieskolor i främja kontakten mellan svenska och danska ungdomar. Öresunddirekt i tilldelades av samma medel totalt för kompetenshöjande insatser för arbetssökande i för att underlätta anställning i och ytterligare för att öka tillgängligheten till och kunskapen om Öresunddirekts informationstjänster. 7.3Övrigt nordiskt bilateralt samarbete För att markera att det gått invigdes möttes sex danska och sex svenska ministrar vid brofästet på . Syftet var att lyfta fram betydelsen av fortsatt integration i regionen. Ministrarna antog en deklaration med beteckningen en region i utveckling. I deklarationen slogs fast att och kommer att satsa på att kraftigt minska utsläppen i och att regionen ska bli en föregångsregion när det gäller klimatsmarta lösningar. Beslut fattades om att tillsätta en svensk-dansk tjänstemannagrupp för att undersöka behovet av och möjligheterna för en ny fast Öresundsförbindelse för väg och järnväg. Den dåvarande nordiska samarbetsministern var ordförande på svensk sida och i övrigt deltog från regeringen utrikesminister , migrationsminister , kulturminister , kommun- och finansmarknadsminister och infrastrukturminister . har statsministern och många andra medlemmar av regeringen haft bilaterala möten med sina danska kollegor. har och fortsatt att ha ett mycket nära sam- arbete, inte minst i EU-frågor, FN-frågor, nordiskt och nordisk-baltiskt samarbete, försvarsfrågor och säkerhetspolitik (inklusive krishanterings- insatser och konfliktförebyggande). Både och har fortsatt att delta aktivt i samarbetet i vårt gemensamma närområde, bl.a. beträffande , och Barents. Besöksutbytet med inklusive har varit omfattande även . statsminister besökte statsminister i strax efter sitt tillträde. H.M. Konungen deltog i Skr. 2010/11:90 högnivåmötet Baltic Sea Action Summit i . Kronprinsessan och gjorde ett uppskattat besök i , där de bl.a. träffade president . Ett stort antal svenska ministrar och statssekreterare har haft överläggningar med sina finska kollegor. Kontakterna och besöksutbytet mellan våra länders riksdagsledamöter har fortsatt. Översyn av mellan och äger rum och ingicks en överenskommelse om ändring av mellan och . har även lämnats till stöd för projektet i . Syftet med bidraget är att stärka svensk- undervisningen i finskspråkiga skolor. har fått ett bidrag om för att genom teknisk utveckling av scenkonsten expandera det bilaterala kulturutbytet mellan och . , som högtidlighölls under delar av 2008 samt hela 2009, avslutades . Antalet aktiviteter som Märkesåret resulterat i centralt, regionalt och lokalt har överstigit det som förväntades vid inledningen av arbetet. Det gemensamma regeringsmötet i har medfört utökat samarbete på många områden. Ett centralt mål inför regeringsmötet var att intensifiera samarbetet mellan och , och även det nordiska samarbetet överlag för att stärka ställning och verksamhet internationellt. En grupp svenska statssekreterare besökte och mötte finländska kanslichefer och statssekreterare. Vid detta möte diskuterades teman för ländernas samarbete och åtgärder som redan inletts. Framför allt behandlades frågor om gränshinder, inflytande och en starkare image inom EU och internationellt, samt Östersjöfrågorna. Vid mötet kom man också överens om rapportering och en uppföljningsprocess för åtgärderna från Tavastehusmötet. har departementen i de båda regeringskanslierna samarbetat om ett antal av de projekt som ingått i Tavastehusprocessen. De flesta av projekten är avslutade eller ingår i det nordiska eller EU-samarbetet. Sedan under det svenska EU-ordförandeskapet lämnade in sin ansökan om medlemskap i unionen blev landet 2010 kandidatland till Så kallad screening genomförs nu av Kommissionen och förhandlingar beräknas inledas I samband med att hade ordförandeskapet i under 2010 ägde rådets session rum i . ett antal statsråd deltog, liksom den nya svenska nordiska utrikesminister träffade sin svenske kollega i och de övriga nordiska länderna har fortsatt demonstrera såväl politisk som ekonomisk solidaritet med med anledning av att drabbades hårt av finanskrisen. delutbetalning har skett av de bilaterala lånen till från , , och , som lämnas inom ramen för Skr. 2010/11:90 program med . hälften av lånen, som totalt uppgår till , utbetalats. i medverkade vid Sverigedagarna i Då besökte dåvarande statssekreteraren för nordiska frågor Húsavik och tillkännagav ett bidrag till Gardarsholms- projektet på för det fortsatta arbetet för att tillskapa ett miljö- och upplevelsecenter relaterat till svensk-isländska aktiviteter i Húsavik. Projektet med att framställa en isländsksvensk elektronisk ordbok fick ytterligare bidrag från regeringen på . beräknas vara färdig 2011. Regeringen har sammanlagt via bidragit med , vilket troligen gör det till det största samarbetsprojektet mellan och . Besöksutbytet var intensivt även . Ett stort antal statsråd och statssekreterare har haft olika bilaterala möten. Kungaparet besökte när Värmlandsdagar arrangerades där i samband med kultur- och konferenscentrets femtioårsjubileum. Detta firades genom ett antal seminarier och kulturevenemang och regeringen bidrog med . Den svenska och den norska talmannen besökte varandras länder. Regeringen bidrog även med till informations- och rådgivningstjänsten Grensetjänsten i , mitt på den norsk-svenska gränsen. Där har man fortsatt sitt engagerade och framgångsrika arbete med att lösa gränshinder. Grensetjänsten fick också av regeringen för att utreda huruvida en motsvarande tjänst skulle kunna etableras för Nordkalottområdet för att få till stånd ett gränshinderssamarbete över den svensk-finska gränsen. har tagit koordineringsansvaret för detta. Den tidigare statssekreteraren för nordiska frågor besökte såväl som i samband med möten med under det danska ordförandeskapet i . Statsminister besökte för överläggningar med liksom den tidigare statssekreteraren för nordiska frågor. riksdags kulturutskott samt svensk- finska vänförening besökte , medan riksdag fick besök av den självstyrelsepolitiska nämnden i lagting. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , Adelsohn , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2010/11:90 Nordiskt samarbete 2010