prop · GY03155 · 2011-07-06 00:00:00 — Det skulle sänka elpriset vilket gynnar en del aktörer. Detta bör analyseras närmare, liksom konsekvenser av en ökad elexport. Hur stor är den gemensamma ambitionsnivån? kvotkurva är konstruerad för att stimulera utbyggnad av . Vid ett gemensamt elcertifikat- system från där antar samma bidrag som bör respektive lands ökning vara för . Den gemensamma ökningen blir då . Vilken produktion som bedöms komma in i ett gemensamt elcertifikatsystem Beräkningar visar att den gemensamma ambitionen i och kan medföra utökad vattenkraftsproduktion i framförallt , utökad biobaserad kraftproduktion i framförallt och landbaserad vind- kraftsproduktion i båda länderna. Vindkraften utgör mer än hälften av den tillkommande produktionen. Förutsättningar för vindkraftsproduktion finns i båda länderna och det är slutligen marknaden, givet de skillnader som finns mellan länderna, som kommer avgöra var vindkraften kommer att byggas. Produktionen i skulle kunna bli något lägre vid ett gemensamt system än i ett separat svenskt. Detta bland annat beroende på antagandet (i denna rapport) om lika fördelning av vindkraftsut- byggnaden mellan de båda länderna som potentialen för ny vattenkraft i är större än potentialen för fortsatt utbyggnad av biobränslekraftvärme i . Vad innebär en gemensam elcertifikatmarknad för elkunden och för investeraren? En gemensam elcertifikatmarknad minskar, enligt bedömning, riskerna för höga elcertifikatpriser. Konsekvenserna för elkunden av en utvidgad marknad bör därför vara positiva, detta under förutsättning att utbyggnaden av den förnybara elproduktionen kan genomföras som planerat och att det inte uppkommer flaskhalsar i tillståndsprocesser etc. Inledningsvis kan förändringen som en gemensam elcertifikatmarknad med innebär innebära en viss osäkerhet för investerare. Det kan kortsiktigt bli något lägre elcertifikatpriser eftersom det ser ut att finnas viss potential för billigare produktion i än i , vilket inledningsvis skulle kunna påverka priserna. En större marknad innebär å andra sidan en stabilare och mer likvid marknad, kanske också en intressantare marknad att investera i. Nästa kontrollstation blir ett viktigt tillfälle till utvärdering och analys av om förändringar behöver genomföras. Vid en gemensam marknad behöver en sådan kontrollstation genomföras gemensamt med . Vissa grundläggande funktioner och regler behöver vara desamma i båda länderna För en väl fungerande gemensam elcertifikatmarknad behöver vissa grundläggande funktioner och regler vara desamma i båda länderna; att systemet är kvotpliktsbaserat, att kvotplikten ligger på användarsidan, deklarations- och annulleringstidpunkt, systemets livslängd och lång- siktiga kvotsättning, kvotpliktsavgift, elcertifikatens giltighet, värde och livslängd, att registerfunktionen är sammanlänkad, att utträde från mark- naden är reglerat. är certifikatberättigat i men kommer sannolikt inte vara det i . Så lika förutsättningar som möjligt i de båda länderna Tider och processer för tillståndshanteringen behöver vara någorlunda jämförbara, men marknaden kommer även att kunna hantera olikheter. Vid ett gemensamt elcertifikatsystem möts en producent av samma stödnivå i de båda länderna (elcertifikatpriset). Producenten kan mötas av olika praxis för fördelning av kostnader och olika principer för äganderätt. Sådana skillnader mellan länderna kan påverka konkurrensförutsättningarna: Fördelningen av kostnad för nätförstärkning är ett sådant exempel. En norsk producent betalar inte för den förstärkning som behövs i det befintliga maskade1 nätet. En svensk producent betalar sin kundspecifika kostnad för detta. Den norska begränsningen för ägarskap innebär att del av den beräknade potentialen för norsk vattenkraft (ca ) endast kan byggas ut av norsk offentlig ägare. Principer för kostnadsfördelning (producent/kundkollektiv) av nätkost- nader bör harmoniseras. Elcertifikatsystemet kan inte utgöra grund för att ändra norsk lag där ägandeskapet av produktionsanläggningar regleras, men anpassningar skulle kunna göras för vad som ska vara certifikatberättigat. Energi- myndigheten anser dock att en sådan begränsning i ägarskap för vatten- kraft skulle skapa ett avsteg från principen om teknikneutralitet och skulle minska möjligheten att nå de kostnadsfördelar ett gemensamt system ger. En gemensam elcertifikatmarknad ska bidra till att sänka kostnaderna för att nå uppsatta mål. Att införa en storleksbegränsning för vilken vattenkraft som berättigar till elcertifikat skulle leda till att målet nås till en högre kostnad än utan sådan begränsning (i och med den norska vattenkraftens relativt låga kostnadsläge.) anser därför att konsekvenserna av begränsningen av ägandet av norsk vattenkraft bör accepteras. 1 Ledningarna är ihopkopplade på flera ställen så att elen har flera vägar att gå (SvK) Övriga stödsystem för förnybar elproduktion, t ex det svenska pilot- stödet, innebär stöd till teknikutveckling och fungerar därför parallellt Det är fortsatt viktigt att stimulera till teknik- En öppenhet och information mellan länderna kring svenska och norska forskningsmedel bör gälla. Om ett gemensamt elcertifikat- system mellan länder ska kunna uppnås måste vissa skillnader Snabbt beslut kring ett gemensamt system Det som utifrån ett investerarperspektiv främst karaktäriserar ett elcerti- fikatsystem jämfört med ett fastprissystem är osäkerheten om framtida Ett gemensamt certifikatsystem med upplevs av de flesta aktörer som positivt. Dock omgärdas en sådan förändring av osäkerheter, särskilt på kort sikt. Det är därför viktigt att informera om hur utökningen och övergången planeras att genomföras. Det finns annars en risk att vissa investeringar skjuts och att utbyggnaden av förnybar elproduktion stannar upp. Osäkerhet kring utvidgningen bedöms ge en påverkan främst i . Hur ska den tillkommande produktionen fördelas mellan länderna i rapporteringen av förnybartdirektivet? Enligt direktivet kan den elproduktion från förnybara energikällor som tillkommer genom ett gemensamt elcertifikatsystem beaktas vid beräk- ning av det nationella åtagandet. En fördelningsnyckel kan användas för att omfördela erhållna ökningar vid beräkning av det nationella åtagandet Att ta fram en fördelningsnyckel innebär att identifiera hur stora ökningar som har skett i deltagande länder, och att komma överens om hur ökningarna ska fördelas. Nivån på ökningar, och hur ökningarna fördelas mellan deltagande länder, kan erhållas genom att studera utfärdade elcertifikat till nyetablerade anläggningar i respektive Vid ett gemensamt elcertifikatsystem där och antar samma ambitionsnivå bör erhållna ökningarna fördelas lika mellan länderna, oavsett var produktionen har byggts. Principen om hur erhållna ökningar ska fördelas bör ingå i den slutgiltiga överenskommelsen om ett Ska fler länder kunna ansluta till elcertifikatsystemet? Om ett gemensamt elcertifikatsystem med genomförs, och om det fungerar som planerat, bör det vidare arbetet kring samarbets- mekanismerna i förnybartdirektivet inriktas på att få med ytterligare Om inte ett gemensamt elcertifikatsystem med genomförs bör arbetet riktas in på att undersöka förutsättningar för ett gemensamt system med något annat land. Parallellt är det viktigt för att följa, och aktivt delta i, det arbete som bedrivs gemensamt inom EU. Tillståndsprocesser, begränsningar kan ge konsekvenser Det kommer att bli viktigt att följa hur tillståndsprocesserna samt hur regler och hantering kring nätutbyggnaden fortlöper i de båda länderna. Dessa processer behöver följas kontinuerligt. Bättre fungerande process i ett av länderna skulle kunna stimulera det andra landet till förbättringar. Det måste dock bedömas som mycket svårt att uppnå full konkurrens- neutralitet på detta område. Vindkraftsutbyggnaden är viktig men även fortsättningsvis kommer utbyggnad att behöva vägas mot andra samhällsintressen. Eftersom det bedöms finnas gott om vindkraftpotential i båda länderna till en kostnad på /kWh bör marginalkostnaden för elcertifikat inte påverkas alltför mycket om vindkraftsutbyggnadstakten (av någon anledning, exempelvis tillståndsprocesser) begränsas i bara ett av länderna. Det finns dock en risk att marginalkostnaden kortsiktigt kan bli hög. Begränsningen kan i sådana fall leda till kortvarigt högre elcerti- fikatpris. På utgör inte utbyggnadsbegränsningen i ett av länderna något hinder, i detta fall, eftersom den gemensamma potentialen är stor. Nätutbyggnad är centralt för utbyggnaden av den förnybara elproduk- tionen och kommer att behöva genomföras även om inte ett gemensamt svensk-norskt elcertifikatsystem realiseras. Stamnätsutbyggnad kommer att bli viktig för exporten av den nordiska elen till kontinenten. Även utbyggnad av nät på lägre spänningsnivåer kommer att behövas. Det kan uppstå trappstegseffekter när befintliga nät till att börja med kan klara en viss mängd tillkommande produktion. Kommande kontrollstation blir viktig Utvecklingen inom en eventuell gemensam elcertifikatmarknad behöver följas upp gemensamt med i kommande kontrollstation. Klarar marknaden att hantera den gemensamma ambitionen och fungerar utvecklingen som planerat? Fungerar tillståndsgivningen för elnät och etablering av produktionsanläggning utan flaskhalsproblem? Hur utvecklas elanvändningen? Behöver åtgärder genomföras för att förbättra funktionen i elcertifikatsystemet? Ska kostnaden fördelas på fler kunder? Om kostnaden i senare kontrollstation bedöms som orimligt hög på grund av brist på tillkommande produktion, ökade kostnader för förnybar produktion eller förändring av elanvändningen kan det bli aktuellt att göra en avvägning mellan kostnader och ambition. Det kan i samband med kommande kontrollstation också analyseras om ytterligare land kan ansluta till systemet. Processerna för utbyggnad och anslutning av den förnybara elproduk- tionen kommer att behöva följas kontinuerligt, även mellan kontroll- stationerna. lagtextförslag Gemensamt elcertifikatsystem med Ändamål och definitioner m.m. 2 § I denna lag används följande beteckningar med den betydelse som här anges: 1. förnybar energikälla: vindkraft, energi, biobränslen och vatten- 2. elcertifikat: ett av en stat ut- 2. elcertifikat: ett av staten utfärdat bevis om att en megawattimme färdat bevis om att en mega- förnybar el har producerats med wattimme förnybar el har produce- rats med iakttagande av bestäm- denna lag och i föreskrifter som melserna i den utfärdade statens meddelats med stöd av lagen, lagar och i föreskrifter som meddelats med stöd av sådana en innehavare av en godkänd 4.elleverantör: den som yrkes- mässigt levererar el som har producerats av honom själv eller av någon annan, 5.elintensiv industri: ett företag i sin helhet eller en del av ett före- tag som utgör en egen verksamhet eller verksamhetsgren, där det a) bedrivs och har bedrivits industriell till- verkning i en process i vilken det använts i genomsnitt el för varje miljon kronor av förädlingsvärdet av den elintensiva industrins produktion, eller b) bedrivs ny verksamhet med industriell tillverkning i en process i vilken det används eller beräknas användas i genomsnitt minst 190 megawattimmar el för varje miljon kronor av förädlingsvärdet av den c) bedrivs verksamhet för vilken avdrag får göras för skatt på elekt- risk kraft enligt 11 kap. 9 § 2, 3 eller 5 lagen (1994:1776) om skatt 6. förädlingsvärde: mellan den elintensiva industrins sammanlagda omsättning och sammanlagda inköp, så som dessa begrepp är att förstå enligt 1 kap. 8 § lagen om skatt på energi. 3 kap. Kontoföring av elcertifikat skall kontoföra elcertifikat i ett kontoföra elcertifikat i ett elcerti- föras med hjälp av automatiserad med hjälp av automatiserad Lagen (1998:1479) om konto- Lagen (1998:1479) om konto- skall inte tillämpas på konto- ska inte tillämpas på konto- föringen av elcertifikat. föringen av elcertifikat. stat får kontoföras i elcertifikat- registret och elcertifikat får över- föras till annan stats register enligt de närmare föreskrifter som får meddelas av regeringen eller, 1 § Den som är kvotpliktig skall till staten betala en särskild avgift (kvotpliktsavgift), om 1.den kvotpliktige i sin deklara- tion enligt 4 kap. 9 § 2 eller 6 kap. 7c § första stycket har angett ett mindre antal elcertifikat än som omfattas av kvotplikten, eller 2.i annat fall, det antal elcertifikat som omfattas av kvotplikten enligt en deklaration enligt 4 kap. 9 § eller 6 kap. 7 c § första stycket inte kunnat annulleras på den kvot- pliktiges certifikatkonto. Avgiften beräknas per certifikat som enligt bestämmelserna i första stycket inte annullerats på den kvotpliktiges certifikatkonto och uppgår till av det volymvägda medelvärdet av certi- fikatpriset beräkningsåret till och med påföljande år. De kvotpliktsavgifter som belöper och 2005 skall inte överstiga 175 respektive 240kronor per elcertifikat. 1 § Den som är kvotpliktig ska till staten betala en särskild avgift (kvotpliktsavgift), om 1.den kvotpliktige i sin deklara- tion enligt 4 kap. 9 § 2 eller 6 kap. 7c § första stycket har angett ett mindre antal elcertifikat än som omfattas av kvotplikten, eller 2.i annat fall, det antal elcertifikat som omfattas av kvotplikten enligt en deklaration enligt 4 kap. 9 § eller 6 kap. 7 c § första stycket inte kunnat annulleras på den kvot- pliktiges certifikatkonto. Avgiften beräknas per certifikat som enligt bestämmelserna i första stycket inte annullerats på den kvotpliktiges certifikatkonto och uppgår till av det volymvägda medelvärdet av certi- fikatpriset beräkningsåret till och med den 31 mars påföljande år. De kvotplikts- avgifter som belöper och 2005 ska inte överstiga 175 respektive per elcerti- fikat. Regeringen får meddela före- skrifter om vilka andra staters certifikatpriser som vid beräk- ningen av andra stycket även ska ligga till grund för kvotplikts- avgiften. Förslag till lag om elcertifikat 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om elcertifikat som syftar till att främja produktion av förnybar el. 2 § I denna lag betyder: 1.förnybar el: produktion av elektricitet med användande av förnybara energikällor och torv, 2.förnybar energikälla: vindkraft, solenergi, vågenergi, geotermisk energi, biobränslen och vattenkraft, 3.anläggning: elproduktionsanläggning med en eller flera produk- tionsenheter bakom samma mätpunkt, 4.elcertifikat: ett av staten utfärdat bevis om att en megawattimme förnybar el har producerats, 5.kvotplikt: en skyldighet att inneha och annullera elcertifikat i förhållande till försäljning eller användning av el, 6.beräkningsår: föregående kalenderår, 7.elleverantör: den som yrkesmässigt levererar el, 8.elintensiv industri: ett företag eller en del av ett företag som utgör en egen verksamhet eller verksamhetsgren, där det a) bedrivs och har bedrivits industriell tillverkning i en process i vilken det använts i genomsnitt el för varje miljon kronor av förädlingsvärdet, eller b) bedrivs ny verksamhet med industriell tillverkning i en process i vilken det används eller beräknas användas i genomsnitt el för varje miljon kronor av förädlingsvärdet, eller c) bedrivs verksamhet för vilken avdrag får göras för skatt på elektrisk kraft enligt 11 kap. 9 § 2, 3 eller 5 lagen (1994:1776) om skatt på energi, 9. förädlingsvärde: skillnaden mellan den elintensiva industrins sammanlagda omsättning och sammanlagda inköp, så som dessa begrepp är att förstå enligt 1 kap. 8 § lagen om skatt på energi. Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, får meddela föreskrifter om vad som avses med biobränslen i 2. 3 § Om flera produktionsenheter för vindkraft eller vattenkraft finns i närheten av varandra och gemensamt matar in el på ledningsnätet får de anses som separata anläggningar vid tillämpningen av denna lag. 4 § Regeringen ska utse den eller de myndigheter som ska handlägga de frågor som enligt denna lag, eller enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen, ligger på tillsynsmyndigheten respektive konto- 5 § Elcertifikat som har utfärdats för produktion av förnybar el i en annan stat får användas för uppfyllelse av kvotplikt enligt denna lag om det svenska elcertifikatsystemet genom en internationell överens- kommelse har samordnats med elcertifikatsystemet i den andra staten i syfte att skapa en gemensam elcertifikatmarknad. Om en gemensam elcertifikatmarknad inrättas enligt första stycket ska det elcertifikatregister som avses i 3 kap. 1 § första stycket utformas så att ländernas elcertifikat kan överföras och annulleras elektroniskt i Den prisinformation som avses 3 kap. 14 § första stycket ska beräknas utifrån uppgifter för den gemensamma elcertifikatmarknaden. 1 § Innehavaren av en anläggning som är tagen i drift och helt eller delvis kan producera förnybar el är berättigad att tilldelas elcertifikat om förutsättningar för tilldelning enligt denna lag är uppfyllda. 2 § ska efter skriftlig ansökan från innehavaren av en anläggning godkänna anläggningen och fastställa en tilldelnings- period innan tilldelning av elcertifikat för produktionen får påbörjas. Detta gäller även för tilldelning vid produktionsökningar enligt 8 § eller för ny tilldelningsperiod enligt 9 §. 3 § får bara tilldela elcertifikat förnybar el vars inmatade mängd och dess fördelning över mätts och rapporterats till myndigheten. Om inmatningen från anläggningen sker till ett elnät som används utan stöd av nätkoncession ska innehavaren av anläggningen svara för mätningen och rapporteringen. Om endast en del av elproduktionen i en anläggning berättigar till elcertifikat eller om el produceras med användande av biobränsle ska innehavaren särskilt beräkna och rapportera sådan elproduktion. 4 § I en anläggning där produktionen av el sker med användning av flytande biobränslen får elcertifikat bara tilldelas om biobränslena är att anse som hållbara enligt lagen (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen. Särskilda krav för el som produceras med användande av 5 § För el som produceras med användande av vattenkraft får elcerti- fikat endast tilldelas om produktionen sker i en anläggning som 1. tagits i drift första gången efter utgången av 2002, eller 2. var i drift och som då hade en installerad effekt som inte var högre än , eller 3. tagits ur drift före och som därefter tagits i drift efter utgången av 2002 om det har gjorts sådana omfattande ombyggnader eller andra investeringar att anläggningen ska anses som en ny anlägg- Om produktionen i en anläggning som avses i 1 ersätter tidigare produktion får tilldelning av elcertifikat endast ske för produktions- ökningar enligt 8 § första stycket. Tilldelning enligt 3 ska ske i enlighet med vad som anges i 9 § tredje stycket. 6 § För el som produceras med användande av vattenkraft, och som inte omfattas av 5 §, får tilldelning av elcertifikat även ske om tillsyns- myndigheten i det enskilda fallet finner att 1.ett myndighetsbeslut, eller föreskrifter i annan lag eller förordning, ställer nya krav på hur verksamheten ska bedrivas eller hur anläggningen ska vara utformad och detta innebär att verksamhetens ekonomiska förut- sättningar ändras på ett sådant ingripande sätt att en långsiktigt lönsam produktion inte kan ske om innehavaren inte tilldelas elcertifikat, eller 2.innehavaren i annat fall än som avses i 1 avser att göra omfattande ombyggnader eller andra stora investeringar i anläggningen och dessa varit så kostsamma att en långsiktigt lönsam produktion inte kan ske om innehavaren inte tilldelas elcertifikat. Första stycket 2 gäller endast anläggningar som har en installerad effekt om högst . 7 § För produktion i en anläggning som har tagits i drift får tilldelning av elcertifikat ske i högst från tillsynsmyndighetens godkännande av anläggningen. För en anläggning som har tagits i drift före får dock tilldelning av elcertifikat ske 1.för produktion till och med , om elen produceras med användande av biobränslen, vindkraft eller vattenkraft och statligt bidrag till en investering eller ombyggnad i anläggningen har getts efter enligt ett program för vissa investeringar inom energiområdet, eller 2.i andra fall än de som avses i 1, för produktion till och med . 8 § I anläggningar där el produceras med användande av vattenkraft får tilldelning av elcertifikat ske för varaktiga produktionsökningar . I andra anläggningar än de som avses i första stycket får tilldelning av elcertifikat ske för varaktiga produktionsökningar om produktionsökningen har skett till följd av investeringar i anläggningen. och andra styckena får ske i högst femton år från den dag produktionen 9 § Tilldelning av elcertifikat för produktionen i en anläggning som har tilldelats elcertifikat enligt 7 eller 8 § får ske endast om det har gjorts sådana omfattande ombyggnader eller andra investeringar i anläggningen att den ska anses som en ny anläggning. Första stycket gäller dock inte en anläggning där el produceras med användande av vattenkraft som har en installerad effekt som är högre än och som endast har tilldelats elcertifikat för varaktiga produktionsökningar enligt 8 § första stycket. prövar frågan om en anläggning ska anses som en ny anläggning och ska fastställa från vilket datum den i sådant fall är att anse som ny. Tilldelning av elcertifikat får ske i högst , för tillsynsmyndighetens beslut att anläggningen är att anse som ny. 10 § Om det funnits hinder för tilldelning av elcertifikat får tillsynsmyndigheten förlänga tilldelningsperioden med om det finns synnerliga skäl. 11 § Tilldelning av elcertifikat får inte i något fall ske för produktion som skett efter utgången av . 12 § ska efter skriftlig ansökan av anläggningens innehavare lämna förhandsbesked om möjligheten att få en anläggning godkänd enligt 5 § första stycket 3, 6 § första stycket 2, 8 eller 9 §. Förhandsbesked enligt första stycket får förenas med villkor och är bindande vid en senare prövning av godkännande. 13 § Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, får meddela föreskrifter om 1.mätning och rapportering enligt 3 §, 2.villkoren för att meddelas elcertifikat för produktionsökningar enligt 3.de åtgärder som krävs för att en anläggning ska anses som ny enligt 5 § första stycket 3 och 9 §. 3 kap. Kontoföring av elcertifikat Elcertifikatregister 1 § ska föra ett elektroniskt register över elcertifikat. I detta register ska elcertifikaten utfärdas, överlåtas och annulleras. Registret ska bestå av certifikatkonton som kontoföringsmyndigheten ska lägga upp för elcertifikatberättigade innehavare av anläggningar samt för kvotpliktiga och deklarationsskyldiga. Efter skriftlig ansökan ska kontoföringsmyndigheten lägga upp certi- fikatkonton för dem som inte omfattas av andra stycket. Tilldelning av elcertifikat genom registrering 2 § Tilldelning av elcertifikat sker genom att kontoföringsmyndigheten registrerar elcertifikat på de certifikatkonton som tillhör elcertifikat- berättigade innehavare av anläggningar. Elcertifikatet ska ha ett identifie- ringsnummer och en uppgift om vilken dag det tilldelas anläggningens Registrering enligt första stycket ska ske sedan tillsynsmyndig- heten underrättat kontoföringsmyndigheten om att en anläggning är godkänd enligt 2 kap. 2 § och rapport om den elcertifikatberättigande elproduktionen kommit in till kontoföringsmyndigheten. Om tillsynsmyndigheten har fattat beslut som avses i 5 kap. 7 § ska kontoföringsmyndigheten tilldela innehavaren elcertifikat i enlighet med 3 § När ett elcertifikat har överlåtits ska kontoföringsmyndigheten efter ansökan från överlåtaren genast registrera överlåtelsen på förvärvarens ska även registrera försälj- ningspriset för elcertifikaten och ange tidpunkten för registreringen. Har förvärvaren ansökt om att det överlåtna certifikatet ska registreras på hans konto, ska en preliminär registrering av överlåtelsen göras på förelägga överlåtaren att yttra sig över ansökan från det att han fått del av föreläggandet. Om överlåtaren inte invänder mot ansökan , ska de överlåtna certifikaten registreras på