prop · GZ031 · 2011-09-20 00:00:00 — Skillnaden mellan måtten förklaras av att inkomsterna visserligen har ökat för dem i de lägre inkomstskikten, men att ökningstakten va- rit lägre än för dem med högre inkomster. Hu- vudorsaken till detta är att andelen individer som försörjs av transfereringar, vilka stigit långsam- mare än lönerna, är högre i de lägre inkomst- skikten. Diagram 1.9 Andel med låg ekonomisk standard Anm.: Utfall 1991-2009, prognos 2010-2012. Källor: och egna beräkningar. De grupper där andelen ekonomiskt utsatta är förhållandevis hög omfattar barn, ensamstående yngre vuxna, ensamstående äldre kvinnor och ensamstående med barn. Den vikti- gaste förklaringen till varför hushåll med med- lemmar i förvärvsaktiv ålder har låg ekonomisk standard är att en stor andel av gruppen inte för- värvsarbetar alls eller arbetar deltid. För den grupp pensionärer som har svag ekonomi är hu- vudförklaringen till detta att pensionen baseras på få förvärvsaktiva år. Då en svag förankring på arbetsmarknaden är huvudskälet till ekonomisk utsatthet, leder en ökning av andelen i arbete till att antalet och an- delen ekonomiskt utsatta minskar. Trots reger- ingens tidigare reformarbete för att stärka ar- betslinjen, genom framför allt jobbskatteavdra- get, är det för stora grupper fortfarande inte till- 27 Relativ 60 anger andel med inkomster av respektive års medianinkomst. Absolut 60 anger andel med inkomster av median justerad för prisutvecklingen. räckligt lönsamt att ta ett arbete eller att öka arbetstiden. Detta problem är särskilt stort för många som lever i ekonomisk utsatthet, efter- som marginaleffekterna av försörjningsstöd, etableringsersättning och bostadsbidrag är mycket höga (se diagram 1.10). Mottagarna av ekonomiskt bistånd erhåller exempelvis inget ekonomiskt utbyte av att söka sig ut på arbets- marknaden genom begränsat deltidsarbete. Att minska utanförskapet och öka graden av egen- försörjning bland dessa grupper är viktigt för att gradvis minska inkomstskillnaderna i samhället och för att utjämna medborgarnas livschanser. Diagram 1.10 Marginaleffekt för ensamstående med två barn 2011 Anm.: Med marginaleffekt avses andelen av en marginell inkomstökning som går bort genom ökade skatter och/eller minskade bidrag för hushållet. I figuren redo- visas den sammantagna marginaleffekten från inkomstskatt, försörjningsstöd, bostadsbidrag och barnomsorgsavgift för olika inkomstlägen för en ensamstå- ende person med två barn och en genomsnittlig hyreskostnad för detta typhus- håll. Vid mycket låga inkomster utgår ekonomiskt bistånd (förutsatt att sådant söks och beviljas). Försörjningsstödet avräknas sedan helt mot andra inkomster, vilket medför att mottagaren möter 100-procentiga marginaleffekter så länge hushållets disponibla inkomst vid arbete inte överstiger den disponibla inkomst man får med ekonomiskt bistånd. Därefter följer ett smalt intervall där marginal- effekten blir identisk med marginalskatten. Vid en inkomst på (117 000 ) inleds reduceringen av bostadsbidrag och marginaleffekten ökar . Därefter överstämmer marginaleffekten återigen med summan av marginalskatt och marginaleffekt av barnomsorgsavgift. Källa: och egna beräkningar. Effektiva välfärdssystem bidrar till en jämnare inkomstfördelning. För att upprätthålla hög le- gitimitet och förtroende för välfärdssystemen är det viktigt att utbetalningar från transfererings- systemen sker och enbart till dem som är berättigade stöd. Regeringen arbetar aktivt vi- dare med att bl.a. minska överutnyttjandet av trygghetssystemen samt bekämpa svartarbete och annat skattefusk. 1.7.2Sjukvård och äldreomsorg av hög blir, måste finanspolitiken utformas så att den Regeringens mål för hälso- och sjukvården är att befolkningen ska erbjudas en behovsanpassad, tillgänglig och effektiv vård av god kvalitet, oav- sett inkomst och bakgrund. Regeringen vill vi- dare skapa förutsättningar för en god hälso- och sjukvård utifrån varje enskild patients behov och önskemål. Det finns även behov av att fortsätta främja en mångfald av utförare inom välfärds- sektorn. Det gynnar både patienter och personal samt breddar arbetsmarknaden för arbetstagare inom vård och omsorg. I ett internationellt perspektiv uppvisar svensk hälso- och sjukvård goda medicinska resultat.28 Det finns dock behov av att fortsätta förbättra vårdens tillgänglighet samt stärka patientsäker- heten och förutsättningarna för att åstadkomma ökad effektivitet och kvalitet. En åldrande be- folkning, och ett ökat framtida vårdbehov, inne- bär ytterligare utmaningar för hälso- och sjuk- vården. De centrala målen för regeringens äldrepoli- tiska satsningar är att äldre personer ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och valfrihet i sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med re- spekt samt ha tillgång till god vård och omsorg. kommer regeringen bl.a. att prioritera åtgärder som underlättar en sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre, höjer kompetensen bland äldreom- sorgens personal samt utvecklar nya trygga bo- endeformer baserade på ökad valfrihet och ökat självbestämmande för äldre människor. inte bidrar till osäkerhet som skulle kunna skada förtroendet för den svenska ekonomin. I budgetpropositionen inriktas poli- tiken på att ta ansvar för . Inom ramen för en ansvarsfull politik med goda säkerhets- marginaler väljer regeringen att prioritera åtgär- der: -för att möta konjunkturavmattningen och inbromsningen på arbetsmarknaden, -för att varaktigt öka tillväxten och sysselsättningen bl.a. genom åtgärder för förstärkt konkurrenskraft, -för att välfärden ska komma alla till del, samt -för finansiell stabilitet. Sammantaget innebär de föreslagna och avise- rade åtgärderna och satsningarna i denna propo- sition en försvagning av den offentliga sektorns finansiella sparande med 2012 och 2013. är försvagningen respektive i förhållande till bedömningen ekonomiska vårpro- position (se tabell 1.12). 1.8Åtgärder i denna proposition Jämfört med andra länder står bättre rustat att möta effekterna av den statsfinansiella oron i omvärlden. De offentliga finanserna är sunda, regeringens reformer har stärkt ekono- mins anpassningsförmåga och ett ramverk för att hantera eventuell förnyad finansiell oro finns på plats. I nuvarande läge, då det är osäkert hur kraftig och varaktig konjunkturavmattningen 28 Kommuner och Landsting (2008), Svensk sjukvård i internationell jämförelse 2008. Tabell 1.12 Reformer i budgetpropositionen , ef- fekt på finansiellt sparande i offentlig sektor1 Åtgärder för att möta in- Åtgärder för varaktigt högre Sänkt moms på restaurang- -1,11 Innovation, företagande och Reformer för minskat bero- ende av ekonomiskt bistånd Hållbar tillväxt i alla delar av Åtgärder för att välfärden ska komma alla till del Skattereduktion för gåvor till -1,05 -2,04 -2,23 -2,25 Summa reformer som inte sparande av förslagen i Anm: Beloppen är avrundade. 1En positiv siffra innebär en försvagning av det finansiella sparandet. av anslagsförändringen avser utlovade medel i samband med ekonomiska vårproposition som förbrukas och får effekt på finansi- ellt sparande 2011. 3Den justering av högkostnadsskydden som föreslås för besök inom den öppna hälso- och sjukvården och för läkemedel har ingen effekt på den offentliga sek- torns finansiella sparande. Justeringen beräknas öka såväl den offentliga sek- torns inkomster som utgifter med ca 2012 och ca 1,0 miljar- der kronor . 4Inklusive bedömning av inkomsterna från försäljning av utsläppsrätter inom EU:s utsläppshandelssystem. 1.8.1Åtgärder för att möta inbromsningen Mot bakgrund av konjunkturavmattningen före- slår regeringen en tillfällig förstärkning för un- derhåll av och investeringar i infrastruktur . Detta är en satsning som ger sys- selsättningseffekt på relativt kort sikt, men som också möter ett behov av ett förbättrat väg- och järnvägsnät. Väl fungerande järnvägstransporter är viktiga för såväl enskilda som företag i hela landet. har problemen i järnvägssystemet varit påtagliga. Punktligheten har försämrats för såväl person- som godstransporter. Stora delar av inf- rastrukturen är sliten, dels på grund av eftersatta reinvesteringar, dels till följd av den ökade tra- fikmängden på järnvägen. Ett antal rapporter har pekat på behovet av ökade åtgärder på järnvägs- området.29 I första hand gäller det stärkt drift, underhåll och reinvesteringar samt s.k. trim- ningsåtgärder.30 Mot denna bakgrund föreslår regeringen i denna proposition en järnvägssatsning om sam- manlagt 2012 och 2013. Det handlar i första hand om drift och un- derhåll, reinvesteringar och trimningsåtgärder och går utöver de till drift och underhåll som aviserades ekono- miska vårproposition och som förbrukas . Den sammanlagda anslagshöjningen upp- går således till 2012 och 2013. Den av beslutade åtgärdsplanen lig- ger fast. Det är de samhällsekonomiskt viktigaste sträckorna som ska prioriteras i den satsning som regeringen föreslår. Åtgärderna riktas där- för främst mot de mest trafikerade sträckorna i järnvägsnätet, däribland sträckor i storstadsom- 29 Se exempelvis : behov av ökad kapacitet förslag på lösningar för åren 20122021. Även i betänkandet Förbättrad vinterberedskap inom järnvägen (SOU 2010:69) menar regeringens utredare att det krävs ökade satsningar på järnvägsinfrastrukturen. 30 Trimningsåtgärder är ofta mindre investeringsåtgärder som syftar till att skapa ökad kapacitet i systemet, medan reinvesteringar innebär att öka bytestakten av gamla delar av infrastrukturen, vilket innebär en minskning av underhållsbehovet . rådena med många arbetspendlare. Inriktningen ger även en möjlighet att prioritera sträckor som är viktiga för godstrafiken. På vägsidan har de senaste årens hårda vintrar inneburit att budgeten för drift och underhåll till stor del har använts till vinterväghållning. Till följd av detta finns det ett uppdämt behov av framför allt beläggningsåtgärder. På flera vägar i landet finns även ett fortsatt behov av åtgärder för att öka trafiksäkerheten och av miljöåtgärder. Det finns vidare ett generellt behov av mindre investeringar som underlättar flödena i trafiken, såsom nya eller förändrade påfarter, körfält etc. Mot denna bakgrund föreslår regeringen en satsning på väghållning med 0,95 miljarder kro- nor 2012 och 2013. Sats- ningen riktas i första hand mot underhållsåtgär- der, trafiksäkerhetshöjande åtgärder, miljöåtgär- der och mindre investeringar. Samhällsekono- miskt viktiga vägsträckor ska prioriteras. Utvecklingen på arbetsmarknaden har varit god och inledningen av 2011. Från års- skiftet har den säsongrensade arbetslösheten minskat med till 7,4 pro- cent . har dock återhämtningen på arbetsmarknaden gått lång- sammare. Prognosen visar att arbetslösheten kommer att öka till i årsgenomsnitt 2012 och stanna kvar på ungefär samma nivå 2013. Den prognostiserade ökningen av arbetslös- heten beror framför allt på förlängda arbetslös- hetstider, inte på att väsentligt fler bedöms bli uppsagda. Långtidsarbetslösheten är dock redan hög i sviterna efter finanskrisen, vilket är ett all- varligt problem både för de drabbade och för samhället i stort. Långtidsarbetslösa och grupper med svag förankring på arbetsmarknaden, t.ex. unga som träder in på arbetsmarknaden, har re- dan i utgångsläget en svår arbetsmarknadssitua- tion och riskerar att få det ännu svårare att finna arbete. Regeringens satsningar omfattar därför både strukturella åtgärder för att motverka långtidsar- betslösheten och temporära åtgärder för att möta inbromsningen på arbetsmarknaden. Sammanlagt uppgår de föreslagna satsningarna i arbetsmarknadspaketet till 2012, 2013, 2014 och 2015. Re- geringen kan behöva återkomma om situationen på arbetsmarknaden försämras. Strukturella åtgärder för en bättre arbetsförmedling Regeringen anser att arbetsmarknadspolitiska insatser ska riktas till de med störst behov, dvs. Detta är en rimlig priorite- ring, men regeringen bedömer ändå att fler åt- gärder bör vidtas tidigt i arbetslöshetsperioden för att motverka att fler blir långtidsarbetslösa. Detta bör främst ske genom förmedlingsinsatser och en förbättrad uppföljning av de korttidsar- betslösas jobbsökande, men även i form av fler programplatser till de som riskerar långtidsar- betslöshet. Erfarenheten visar att det finns positiva ef- fekter på individens chanser att hitta ett jobb när förmedlingsinsatser kombineras med kontroll av den arbetslöses arbetssökande. finns det indikationer på att Arbetsförmedlingens förmedlingsinsatser sker i alltför begränsad ut- sträckning och att kontrollen är för svag och sker för sällan. Stödet till och uppföljningen av jobbsökandet bör mot denna bakgrund utveck- las. För att förbättra uppföljningen avsätts sär- skilda medel för att öka antalet personliga möten mellan arbetsförmedlaren och den arbetssö- kande. Tätare möten blir allt viktigare ju en person varit arbetslös eftersom chanserna att hitta ett jobb minskar. Som ett komplement avser regeringen reformera uppföljningsåtgär- derna så att de blir fler men mildare och därmed ett mer ändamålsenligt verktyg för Arbetsför- medlingen. Arbetsförmedlaren har en avgörande roll i att bedöma vilka arbetslösa som har en hög risk att fastna i arbetslöshet och som därför behöver ti- diga insatser. För de individer som riskerar lång- tidsarbetslöshet bör det finnas en möjlighet att erbjuda tidiga insatser. Inledningsvis bör stödet huvudsakligen bestå av fördjupad förmedling, men även programplatser (t.ex. praktik och ut- bildning) bör kunna ges tidigt i arbetslöshetspe- rioden. Av denna anledning föreslås att fler pro- gramplatser tillförs. För att insatserna ska vara kostnadseffektiva bör den grupp som får fördju- pat stöd dock vara begränsad. bör stödet till långtidsarbetslösa att finna ett arbete förbättras långsiktigt. inte en tillräcklig kvalitet och aktivitet uppnåtts i jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar. Regeringen föreslår därför att re- surser tillförs för att öka handläggartätheten i jobb- och utvecklingsgarantins tidiga faser och i jobbgarantin för ungdomar. Handläggartätheten är avgörande för utformningen av de individuella åtgärderna samt de arbetsgivarkontakter som är av största vikt i jobb- och utvecklingsgarantin. Regeringen föreslår också att personer utan ar- betslöshetsersättning ska ha samma kvalifice- ringstid till jobb- och utvecklingsgarantin som personer med arbetslöshetsersättning för att även dessa personer snabbare ska få det stöd de behöver för att hitta ett arbete. Arbetet inom ga- rantierna bör bedrivas mer kostnads- effektivt än . Slutligen avser regeringen att ge en extern aktör i uppdrag att analysera Arbetsförmedling- ens resursanvändning för att öka myndighetens kostnadseffektivitet och möjliggöra att så stor del som möjligt av tillgängliga resurser kan läg- gas på möten med arbetssökande. Sammantaget kommer dessa reformer att omfatta stora grupper arbetslösa. Tillfälliga arbetsmarknads- och utbildningsåtgär- der när arbetslösheten stiger Det finns behov av tillfälliga åtgärder riktade mot de svaga grupperna på arbetsmarknaden. Regeringen föreslår ett antal tillfälliga åtgärder inom följande områden: -ökas antalet platser i arbetsmarknadsutbildning och praktik ti- digt i arbetslöshetsperioden för personer som riskerar långtidsarbetslöshet, -en satsning på fler i reguljär utbildning i form av tillfälligt fler platser inom yrkesvux och , en tvåårig förlängning av satsningen på fler platser i folkhögskolan samt en ettårig förlängning av det högre studiebidraget för unga som deltar i jobbga- rantierna och återgår till studier på grunds- kole- eller gymnasienivå, -ökat stöd till långtidsarbetslösa i form av tillfälligt ökade förmedlarresurser och mer aktiveringsinsatser i jobb- och utvecklings- garantin, fortsatt förkortad kvalificeringstid till nystartsjobb för äldre arbetslösa och en fortsatt förstärkning av det särskilda an- ställningsstödet , samt -tillfälliga åtgärder i sysselsättningsfasen i jobb- och utvecklingsgarantin genom en ökning av arbetsförmedlarresurserna och införande av en möjlighet till arbetsmark- nadsutbildning samt ett särskilt anställ- ningsstöd med förhöjd handledarersättning. Totalt uppgår volymerna i de föreslagna tillfälliga arbetsmarknads- och utbildningsåtgärderna till 15 350 årsplatser och 8 550 årsplatser (se tabell 1.13). Tabell 1.13 Förstärkning av den aktiva arbetsmarknadspolitiken Tidiga insatser för dem som träde till jobb- och utveck- lingsgarantin (JUG) Nystartsjobb för äldre (kor- sysselsättningsfasen (fas 3) Höjt handledarstöd i särskilt sättningsfasen (fas 3) av 1.8.2Åtgärder för varaktigt högre tillväxt, sysselsättning och förstärkt konkurrenskraft Sänkt moms på restaurang- och cateringtjänster För att förenkla reglerna och för att uppnå posi- tiva samhällsekonomiska effekter, framför allt på den varaktiga sysselsättningen, föreslås att mer- värdesskattesatsen på restaurang- och catering- tjänster (exklusive alkohol) sänks från dagens fr.o.m. . Arbete inom restaurangnäringen är för många en första kontakt med arbetsmarknaden, inte minst för grupper med hög arbetslöshet och svag förank- ring på arbetsmarknaden, som exempelvis ung- domar. Inom restaurangbranschen får många sitt första jobb och därmed en väg in till en bredare arbetsmarknad. Åtgärden innebär också en bety- dande förenkling av skattereglerna för berörda företag eftersom mervärdesskattesatsen för livsmedel och hotelltjänster redan är . Regeringen avser att följa upp att reformen får avsedda effekter på både priser och sysselsätt- ning. Skatteåtgärder för företagande och sparande För att öka förutsebarheten och underlätta till- lämpningen av reglerna om expertskatt föreslås, som ett tillägg till nuvarande regler, en ny scha- blonregel. Denna innebär att en arbetstagare all- tid ska anses uppfylla villkoren om en viss kom- petens m.m., om lön och annan ersättning för arbetet i överstiger två pris- basbelopp det kalenderår då arbetet påbörjas (). Förändringar av 3:12-reglerna och av reglerna för enskilda näringsidkare För att förbättra och förenkla för de företagare som omfattas av 3:12-reglerna höjs nivån på schablonbeloppet i den s.k. förenklingsregeln från 2,5 till 2,75 inkomstbasbelopp. Det införs också ett tak på 90 inkomstbasbelopp för be- skattning av utdelning i inkomstslaget tjänst. För enskilda näringsidkare höjs räntesatsen för posi- tiv räntefördelning, från statslåneräntan ökad till statslåneräntan ökad . För att förenkla för privatpersoner att spara i di- rektägda aktier och andra värdepapper införs en ny schablonbeskattad sparform för vissa slags värdepapper, benämnd investeringssparkonto.31 31 Den som sparar på ett investeringssparkonto beskattas inte för kapitalvinst och utdelning från tillgångar på kontot. Spararen slipper därför deklarera varje försäljning av värdepapper, och kan utan I syfte att effektivisera beskattningen och för att upprätthålla den skattemässiga neutraliteten änd- ras också beskattningen av kapitalförsäkringar. För investeringsfonder och deras andelsägare er- sätts beskattningen på fondnivå med en scha- blonbeskattning av andelsägarna. Avdragsrätt för företags utgifter för forskning och utveckling Regeringen föreslår en utökad avdragsrätt för företags utgifter för forskning och utveckling. Innovation, företagande och konkurrens Innovation och företagande bidrar till den eko- nomiska tillväxten genom ökad produktivitet och sysselsättning. Statens roll är att avhjälpa marknadsmisslyckanden på ett sätt som skapar bättre förutsättningar för företagens möjligheter att utveckla produkt-, tjänste- och processinno- vationer. Även om investerar mycket i utbildning och forskning finns det indikationer som tyder på att dessa investeringar får ett alltför begränsat genomslag i nya varor och tjänster.32 Regeringen vill öka insatserna för att stimulera innovationskraften i det svenska samhället och föreslår därför åtgärder som syftar till att öka andelen innovativa företag och stimulera till ökad kommersialisering av forskningsresultat. Sammanlagt uppgår de föreslagna åtgärderna till 2012 och 20132015. Bland åtgärderna ingår en satsning på att ska tillhandahålla stöd för innovationsupphandling till offentliga aktö- rer. Vidare föreslås att medel tillförs för utveckling av indikatorer för innovation och att medel tillförs för uppbyggnad av idébanker vid lärosäten för att hantera forsk- ningsresultat. Även möjligheten till att ansöka om patent på engelska utreds. Som ett led i att stimulera förnyelse och att öka produktiviteten inom välfärdssektorn är det viktigt att främja ökad konkurrens och företa- gande. Regeringen avser bl.a. att ge Konkurrens- verket i uppdrag att analysera hur marknaderna utvecklas inom ramen för lagen (2008:962) om skattekonsekvenser t.ex. sälja aktier och byta fonder på kontot. I stället betalar spararen en låg schablonskatt baserad på statslåneräntan, på liknande sätt som redan gäller för sparande i pensions- och kapitalförsäkringar. 32 Se exempelvis Innovation Union Scoreboard 2010 The Innovation Union's performance scoreboard for Research and Innovation. valfrihetssystem i kommunerna. Vidare avser re- geringen ge i uppdrag att stödja små aktörer på apoteksmarknaden. Regeringen avser också att genomföra åtgärder för att stärka konkurrenstillsynen och för att förbättra mark- anvisningen. Om ska kunna hävda sig i den allt hår- dare internationella konkurrensen krävs ett ut- bildningsväsende av hög klass. har ett ut- bildningssystem som i många avseenden funge- rar väl, men det finns också tydliga tecken på kvalitetsbrister och svagheter (se vidare avsnitt 1.6.2). Det pågår ett långsiktigt arbete för att höja kvaliteten i utbildningssystemet. Reger- ingen har sedan den tillträdde beslutat om en rad reformer inom utbildningsområdet. kommer att bli två av de mest reforminten- siva åren i den svenska utbildningshistorien. Re- geringen bedömer dock att det krävs ytterligare åtgärder och föreslår därför ett brett inriktat re- formpaket för utbildningsområdet om totalt 20122015. Läraryrkets status och lärarnas kompetens stärks Den viktigaste punkten bland de föreslagna re- formerna inom utbildningssystemet är att stärka lärarnas kompetens och läraryrkets attraktions- kraft. Det ska löna sig att vara en bra lärare och att bli en bättre lärare. Inom läraryrket föreslår regeringen en karriärutvecklingsreform med ut- vecklingssteg för yrkesskickliga lärare inom hela grund- och gymnasieskolan. Syftet är att premi- era de bästa lärarna. Utvecklingsstegen med eventuella behörighetskrav ska beskrivas i skol- lagen. Beslut om vem som ska anställas samt om ansvarsområden och arbetsinnehåll fattas av ar- betsgivaren. En given utgångspunkt för denna reform är att lönesättningen för lärare är en fråga för parterna. Reformerna innebär inte en över- gång till statlig lönepolitik. Anställningsvillkoren beslutas i sedvanlig ordning av arbetsgivaren och av parterna. För att genomföra reformen krävs samförstånd mellan staten och Kom- muner och Landsting. Reformen är inte ett steg mot ett förstatligande av skolan. Av finansie- ringsprincipen följer att en lagreglering som ökar kommunernas åtaganden ska finansieras av sta- ten. För att täcka kostnaderna för reformen ut- går ett statsbidrag om 2012, 2014 och 2015. Fristående skolor ska ersättas på likvärdiga villkor som kommunala skolor. För att öka kvaliteten i undervisningen behö- ver lärarnas utbildning och kompetens samt det pedagogiska ledarskapet utvecklas. Regeringen föreslår därför att ett andra lärarlyft genomförs för att möjliggöra att fler lärare blir behöriga i alla ämnen som de faktiskt undervisar i. Även en fortsättning på förskolelyftet föreslås. Vidare fö- reslås att det genomförs en fortbildningssatsning inom matematikdidaktiken. Övriga reformer på utbildningsområdet Inom ramen för utbildningspaketet föreslår re- geringen en rad åtgärder inom utbildningssyste- mets olika delar samt åtgärder för en förbättrad uppföljning och utvärdering av utbildningssy- stemet.