prop · GY03130d2 · 2011-06-01 00:00:00 — Det är värt att notera att Första AP-fonden ändrade sin definition av aktiv avkastning till att inkludera endast aktiv avkastning per mandat (och ej vissa allokeringseffekter som tidigare hänfördes till aktiv avkastning). Resultatet från den aktiva förvaltningen 20011-2010 drivs av positiv avkastning med undantag av 2008 (Bild 24). Summan av resultaten för fondens aktiva mandat 2010 ger en total aktiv avkastning på miljarder (0,). Fonden har inget mål för aktiv avkastning på totalportföljsnivå. Under de två senaste femårsperioderna har den ackumulerade aktiva avkastningen varit miljarder respektive miljarder (0,respektive 0,) Nedbrytning av avkastningen för Första AP-fonden 200112010 Absolut avkastning 200112010; SEK miljarder -2,5 -0,3 -0,1 Andel av total avkastning 2 I och med fondens förändrade arbetssätt räknas aktiv avkastning ut annorlunda för och framåt. Aktiv avkastning definieras som differensen mellan utvecklingen av portföljens olika mandat jämfört med index som är specifika på mandatnivå. Total aktiv avkastning är summan av den aktiva avkastningen inom de olika mandaten. Den aktiva avkastningen inkluderar ej vissa allokeringseffekter, som tidigare hänfördes till aktiv avkastning (utan inkluderar endast aktiv avkastning per givet mandat 3 Årlig avkastning baserat på geometrisk medelvärde av daglig procentuell avkastning KÄLLA: Första AP-fonden; McKinsey-analys Första AP-fondens aktiva avkastning 200112010 Årlig aktiv avkastning2 före kostnader; SEK miljarder Utveckling aktiv avkastning 20011 2010 -0,2 -0,9 -1,6 -0,60 -0,25 -0,75 -0,5 -0,6 -0,7 2010 utgjordes av aktiv avkastning av aktiv förvaltning inom tillgångsslag exkl. alternativa investeringar, aktiv avkastning från overlaymandat samt allokeringseffekter (allokeringseffekter inkluderas ej ). Aktiv avkastning definieras från och med okt. 2009 som differensen mellan utvecklingen av portföljens olika mandat jämfört med index som är specifika på mandatnivå. Total aktiv avkastning är summan av den aktiva avkastningen inom de olika mandaten. Den aktiva avkastningen inkluderar ej vissa allokeringseffekter, som tidigare hänfördes till aktiv avkastning (utan inkluderar endast aktiv avkastning per givet mandat) 3 Annualiserad informationskvot baserad på daglig avkastning och antagande . Informationskvoten definieras som den aktiva avkastningen dividerat med fondens aktiva risk och visar hur mycket överavkastning som den aktiva förvaltningen gett KÄLLA: Första AP-fonden; McKinsey-analys 5.Grundläggande utvärdering av Andra AP- fonden I det här kapitlet presenteras resultaten från den grundläggande utvärderingen av Andra AP-fondens verksamhet 2010. Den grundläggande utvärderingen fokuserar på att beskriva fondens förvaltningsmodell, nyckelhändelser 2010 och den totala avkastningen samt värdet av strategiska beslut och aktiv förvaltning 20011-2010. ANDRA AP-FONDENS FÖRVALTNINGSMODELL OCH NYCKELHÄNDELSER 2010 Andra AP-fonden är en av fem buffertfonder i det svenska inkomstpensionssystemet. har satt en målsättning för fonden att i genomsnitt uppnå en real avkastning på minst 5,på lång sikt (). Andra är indelad i 7 enheter: Investeringsstrategi, , , Kvantitativ förvaltning, Strategisk exponering & trading, & allokering samt Extern förvaltning. Vid utgången av 2010 hade organisationen 54 anställda varav 27 inom förvaltningen. hade fonden 54 anställda varav 26 inom förvaltningen. Andra AP-fondens investeringsfilosofi utgår från att det finns två grundkällor till värdeskapande i finansiella tillgångsportföljer: systematisk exponering mot riskpremier och aktiv förvaltning (Bild 25). Fondens fokus ligger på långsiktiga beslut som implementeras genom den strategiska portföljen som har en tidshorisont . Beslut om förändringar i den strategiska portföljen tas av styrelsen. Andra AP-fonden kan fatta beslut med kortare tidshorisont inom ramen för den strategiska portföljen, men dessa beslut särskiljs ej från de långsiktiga besluten. finns en utvidgad TAA-grupp (Allocation) som innefattar även den före detta DAA- gruppens (Allocation) roll2. TAA-gruppen fattar beslut om taktiska positioner (~3 månaders sikt) inom ramen för den aktiva riskbudgeten. Gruppens arbete kan också leda fram till förslag på förändringar i den strategiska portföljen om förändringar i de långsiktiga marknadsförutsättningarna bedöms motivera detta. förvaltas av fondens noterade portfölj aktivt3. 2TAA-gruppen innefattar CIO, chefsstrateg, makroansvarig samt tillgångslagsansvariga. DAA- gruppen innefattade VD, CIO och chefsstrateg 3 Definieras som tracking error över 0,5 Två grundkällor till värdeskapande: Systematisk exponering mot riskpremier Endast när förutsättningarna finns Fokus, flexibilitet och enkelhet Extern vs intern förvaltning Ändringar i vikter mellan tillgångar i fondens strategiska portfölj, där ligger till grund för beslutet Fondens strategiska portfölj har en tidshorisont , medan har en tidshorisont på 30 år Förändringar av långfristiga beslut tas av styrelsen Implementeras till största del genom long-only positioner i tillgångsslag Fattar inga medelfristiga beslut som går att särskilja från de långsiktiga strategiska besluten av kapitalet förvaltas aktivt (tracking error >0,5) Implementering av aktiva mandat sker genom kapitallösa mandat och long-only mandat TAA (Allocation) är en grupp (CIO, chefsstrateg, makroansvarig samt tillgånsslagsansvariga) som träffas regelbundet för att diskutera taktiska positioner (~3 mån sikt) inom ramen för den aktiva riskbudgeten. Gruppens arbete kan också leda fram till förslag på förändringar i den strategiska portföljen om förändringar i de långsiktiga marknadsförutsättningarna bedöms motivera detta av totalt kapital förvaltas genom externa förvaltare KÄLLA: Andra AP-fonden Utöver utvidgandet av TAA-gruppen skedde ytterligare ett flertal viktiga förändringar . Fonden sänkte valutaexponeringen mot EUR i två etapper från till . Därmed återgick fonden till samma valutasäkringsgrad som . Dessutom lades mandaten för aktiv kreditförvaltning ut på flera förvaltare (tidigare endast en förvaltare) för att öka riskdiversifieringen och minska transaktionskostnaderna. Vidare inledde Andra AP-fonden investeringar i jord- och skogsbruksmark (dock begränsad effekt på portföljen ) samt beslutade om att öka exponeringen mot tillväxtmarknader i den strategiska portföljen . ANDRA AP-FONDENS RESULTAT 20011-2010 Fondens totala kapital ökade 2001-2010 från miljarder till miljarder (Bild 26). Av ökningen på miljarder bidrog avkastning efter kostnader med miljarder. avkastning var miljarder (11,) efter kostnader. Fondens totala kostnader var miljarder och ökade fondens kostnader från miljarder (0,) till miljarder (0,). Förvaltningskostnaderna bör dock inte analyseras isolerat, utan sättas i relation till den avkastning som fonderna skapar1. Andra AP-fondens utveckling 200112010 -0,9 -21,1 -55,0 Kostnader (rörelse- och provisionskostnader)3 -0,19 -0,20 -0,23 -0,30 -0,27 -0,28 -0,28 -0,33 -0,33 -0,36 -2,75 Notera: Beräkningar baserade på fondens resultatsystem, vilket innebär att det kan förekomma små skillnader jämfört med redovisade resultat 1 2 Fondens angivna totala in- och utflöden vilket inkluderar nettoinflöden från och särskilda förvaltningen samt vissa kostnader 3 Kostnader från årsredovisningar: rörelsens kostnader (personalkostnader, övriga förvaltningskostnader) samt provisionskostnader; exklusive rörliga ersättningar samt de förvaltningskostnader för onoterade tillgångar som redovisas som del av ingående marknadsvärde 4 Total kostnad som andel av genomsnittet av årets ingående marknadsvärde och utgående marknadsvärde (2001 baserat enbart på utgående marknadsvärde) KÄLLA: Andra AP-fonden; McKinsey-analys Fondens årliga avkastning efter kostnader var 4,, 3,och 4,år 2005-2009 (Bild 27). Detta innebär att Andra AP-fonden inte nått upp till styrelsens kvantitativa målsättning under någon av dessa perioder. Avkastningen efter kostnader har dock varit högre än inkomstindex. Andra AP-fonden har i sin faktiska portfölj främst ökat andelen aktier i tillväxtmarknader och alternativa tillgångar och minskat andelen utländska aktier (exklusive tillväxtmarknader) och svenska aktier (Bild 28). började fonden inom alternativa investeringar investera i jordbruks- och skogsfastigheter med syftet att skapa en långsiktig avkastning i nivå med den fonden förväntar sig på aktiemarknaden, men med en reducerad risk för totalportföljen. 1En högre kostnad för till exempel provisioner till externa förvaltare bör anses motiverad om det genererar en meravkastning som överstiger den ökade kostnaden Andra AP-fondens totala avkastning 200112010 Total avkastning efter kostnader; Procent -1,5 -15,5 -24,1 -3,0 -18,3 -28,6 -1,4 -1,5 Notera: Beräkningar baserade på fondens resultatsystem, vilket innebär att det kan förekomma små skillnader jämfört med redovisade resultat 1 (anges annualiserad avkastning) 2Andra AP-fondens genomsnittliga målsättning. 2010 var målsättningen i real avkastning inflation och under 2001-2009 har målsättningen fluktuerat mellan 4,0 och i real avkastning med genomsnittlig inflation på 1,6-1,(för inflationsberäkningen används årlig inflationstakt mätt från SCB) 3 Sharpekvot baserad på årlig avkastning före kostnader, 12 månaders svensk skuldväxel och antagande . Sharpekvoten definieras som riskpremien (fondens avkastning minus den riskfria räntan) dividerat med fondens risk (mäts med standardavvikelsen) KÄLLA: Andra AP-fonden; ; SCB; McKinsey-analys Andra AP-fondens faktiska tillgångsallokering 200112010 % av totala tillgångar Andra AP-fonden2; = SEK miljarder Övrigt (TAA etc.) 2 Den strategiska allokeringen KÄLLA: Andra AP-fonden; McKinsey-analys VÄRDET AV STRATEGISKA BESLUT OCH AKTIV FÖRVALTNING 20011- 2010 En analys av de viktigaste källorna till Andra AP-fondens avkastning visar att de strategiska besluten genererat miljarder och de aktiva besluten 0,5 miljarder före kostnader (Bild 29). Den strategiska allokeringen har därav bidragit med av den totala avkastningen och den aktiva förvaltningen har haft ett negativt bidrag till den totala avkastningen . Andra AP-fonden fattar inga medelfristiga beslut som kan särskiljas från de långsiktiga besluten. Fonden har en TAA-grupp som fattar taktiska beslut inom ramen för det aktiva riskmandatet och som kan föreslå större förändringar i den strategiska portföljen då förändringar i de långsiktiga marknadsförutsättningarna bedöms motivera detta. Andra AP-fondens aktiva avkastning om 0,5 miljarder (i genomsnitt -0,) förklaras främst av den negativa aktiva avkastningen om 4,1 miljarder (-1,) 2008 (Bild 30). 2010 var bidraget från den aktiva förvaltningen positivt med miljarder (0,), vilket innebär att fonden nådde sitt mål för aktiv förvaltning på 0,. Under de två senaste femårsperioderna har den ackumulerade aktiva avkastningen varit negativ med resultat på 1,3 miljarder respektive -2,4 miljarder (- 0,respektive -0,). särredovisar Andra AP-fonden resultateffekterna från implementering av den strategiska portföljen och dessa implementeringseffekter inkluderas ej i den aktiva avkastningen. Fonden redovisar dels en aktiv avkastning som utgör summan av respektive mandats avkastning gentemot index, avkastning från GTAA samt fondens interna TAA-mandat och dels en relativ avkastning som utgörs av den aktiva avkastningen samt implementeringseffekter (definierades aktiv avkastning som relativ avkastning och inkluderade därmed implementeringseffekter). Nedbrytning av avkastningen för Andra AP-fonden 20012010 Absolut avkastning 200112010; SEK miljarder Genomsnittlig årlig avkastning 200120102 Andel av total avkastning före kostnader -0,5 -2,7 -0,4 -0,0 -0,2 2 Årlig avkastning baserat på geometrisk medelvärde av daglig procentuell avkastning 3 ändrade andra AP-fonden definition på rapporterad aktiv avkastning. Inom aktiv avkastning ingår resultat för kapitallösa mandat och avvikelser från index, men ej bidrag från strategisk exponering. redovisas aktiv avkastning enligt den nya definitionen KÄLLA: Andra AP-fonden; McKinsey-analys Andra AP-fondens aktiva avkastning 200112010 Årlig aktiv avkastning2 före kostnader; SEK miljarder Utveckling aktiv avkastning 200112010 -0,7 -0,6 -0,7 -0,8 -4,1 -0,45 -0,50 -0,60 -0,40 -1,80 -0,5 -0,9 -1,2 -0,6 -1,8 -0,5 -1,3 -2,4 -0,01 -0,124 2 Total aktiv avkastning för likvidportföljen vilket utgörs av aktiv förvaltning inom tillgångsslag exkl. alternativa investeringar, aktiv avkastning från overlaymandat samt allokeringseffekter 3 Annualiserad informationskvot baserad på daglig avkastning och antagande . Informationskvoten definieras som den aktiva avkastningen dividerat med fondens aktiva risk och visar hur mycket överavkastning som den aktiva förvaltningen gett 4 ändrade Andra AP-fonden definition på rapporterad aktiv avkastning. Inom aktiv avkastning ingår resultat för kapitallösa mandat och avvikelser från index, men ej bidrag från strategisk exponering. redovisas aktiv avkastning enligt den nya definitionen och endast på årsbasis (tidigare beräknades aktiv avkastning på dagsbasis). Detta påverkar jämförbarheten och ger mindre exakta värden KÄLLA: Andra AP-fonden; McKinsey-analys 6.Grundläggande utvärdering av Tredje AP- fonden I det här kapitlet presenteras resultaten från den grundläggande utvärderingen av Tredje AP-fondens verksamhet 2010. Den grundläggande utvärderingen fokuserar på att beskriva fondens förvaltningsmodell, nyckelhändelser 2010 och den totala avkastningen samt värdet av strategiska beslut och aktiv förvaltning 20011-2010. TREDJE AP-FONDENS FÖRVALTNINGSMODELL OCH NYCKELHÄNDELSER 2010 Tredje AP-fonden är en av fem buffertfonder i det svenska inkomstpensionssystemet. har satt målsättningen att i genomsnitt uppnå en real avkastning på långsiktigt. Inom ramen för detta mål ska även alfa-förvaltningen generera miljoner och målet för beta-förvaltningen är att den ska vara kostnadseffektiv. VD har operationaliserat målet för beta-förvaltningen genom att sätta målet att förvaltningen ska ge en överavkastning på 5 baspunkter över jämförelseindex. Fondens utvärderingshorisont för alfa- och betaförvaltningen är . arbetade Tredje AP-fonden med att byta förvaltningsmodell, och den nya dynamiska allokeringsmodellen (Dynamisk Allokering) implementerades fullt ut . Inom avdelningen , som bildades , är investeringsverksamheten uppdelad på fem enheter: Strategisk allokering, , Alternativa investeringar, och Extern förvaltning. Syftet med organisationsförändringen var att förtydliga ansvarsområden och förbättra arbetet med portföljens totala risker. slutfördes arbetet med alfa- och betaseparering. är fondens indexförvaltning, främst genom tillgångsallokering, medan är fondens aktiva förvaltning genom kapitallösa mandat. Vid utgången av 2010 hade organisationen 56 anställda varav 32 inom förvaltningen. hade fonden 55 anställda varav 32 inom förvaltningen. Tredje AP-fondens nya förvaltningsmodell bygger på en investeringsfilosofi där risktagande, riskspridning, prognosförmåga och tidsdiversifiering är ledord och implementeras genom dynamisk allokering. Syftet med modellen är att öka sannolikheten för att uppnå fondens övergripande målsättning (Bild 31). Allokeringsprocessen inkluderar både lång- och medelfristiga beslut och fokus ligger på totalportföljens avkastning och risk. I och med bytet till ny modell övergick Tredje AP-fonden från allokering i tillgångsklasser till allokering i riskklasser (till exempel aktie- eller inflationsrisk) (Bild 32). En av grundtankarna bakom modellen är att göra allokeringen mer dynamisk och flexibel. Styrelsen fattar beslut om exponeringsintervall som uttrycks som riktvärden med tillåtna avvikelser uppåt och nedåt, varefter VD har mandat att implementera och förvalta portföljens risk inom angivna exponeringsintervall. Implementering sker främst genom fondens betaportfölj och alternativa investeringar. Investering i alfa-risk är helt separerad från beta-risk och sker genom investering i kapitallösa mandat i overlay-strukturer. Utöver detta förvaltas av kapitalet i betaportföljen semipassivt1. Risktagande på de finansiella marknaderna ger en positiv avkastning Genom att diversifiera risktagandet kan den riskjusterade avkastningen höjas Med hjälp av strukturerad analys kan avkastning och risk på olika finansiella tillgångar bedömas Genom att kombinera investeringsbeslut med lång, medellång respektive kort placeringshorisont, erhålls en högre, riskjusterad avkastning Långfristiga beslut (beta) Aktiv (alfa) förvaltning Dynamisk allokeringsprocess som inkluderar både lång- och medelfristiga beslut med löpande anpassning av totalportföljens förväntade avkastning och risk till det övergripande avkastningsmålet Beslut implementeras genom investering i riskklasser (till exempel aktie- eller inflationsrisk) Beslut baseras på långsiktiga prognoser på olika riskklassers avkastningspotential och risk, tillsammans med medelfristiga prognoser baserade på makroekonomisk analys samt marknadens värdering och riskaptit/sentiment VD ges mandat att implementera och förvalta portföljens risk inom av styrelsen givet mandat uttryckt i exponeringsintervall per riskklass Två sätt att genomföra både långsiktiga och medelfristiga beslut beroende på vad som bedöms som mest effektivt Placering i faktiska tillgångar inom betaförvaltningen (påverkar även betaförvaltningens jämförelseindex) och alternativa investeringar Kapitallösa mandat genom overlay-strukturer vilket inte förändrar betaförvaltningens jämförelseindex Investering i alfa-risk (absolutavkastande strategier) helt separerad från beta-risk genom investering i kapitallösa mandat i overlay-strukturer av kapitalet (främst inom ränteportföljen) i betaportföljen förvaltas med enhanced beta-strategi1 extern förvaltning av betaportföljen Av fondens aktiva och kapitallösa mandat (alfa) har externa förvaltare stått för av den aktiva risken 1 av internt förvaltade mandat och av externt förvaltade mandat KÄLLA: Tredje AP-fonden Utöver full implementering av den dynamiska förvaltningsmodellen och bildandet av avdelningen , fortsatte Tredje AP-fonden att öka alternativa investeringar (främst ILS2 och Timberland). Vidare fortsatte fonden genomföra initiativ för att öka kostnadseffektiviteten i förvaltningen, exempelvis genom att ta hem externa passiva aktiemandat och omförhandla mandat. Arbetet som påbörjades har realiserat kostnadsbesparingar på omkring miljoner i form av sänkta provisionskostnader för externa mandat (26 miljoner), sänkta transaktionskostnader (18 miljoner), samt sänkta depåkostnader (6 miljoner). 1 Förvaltning som försöker överträffa index med liten aktiv risk (små avvikelser från index) 2 Insurance-linked securities Översikt över Tredje AP-fondens nya riskklasstruktur KÄLLA: Tredje AP-fonden baserar fonden sin allokering på riskklasser istället för tillgångsslag Syftet är att öka sitt fokus på riskspridning TREDJE AP-FONDENS RESULTAT 20011-2010 Fondens totala kapital ökade 2001-2010 från miljarder till miljarder (Bild 33). Av ökningen på miljarder bidrog avkastning efter kostnader med miljarder. avkastning var miljarder (9,) efter kostnader. Fondens totala kostnader var miljarder (i genomsnitt 0,) och kostnaderna minskade från miljarder (0,) till miljarder (0,). Förvaltningskostnaderna bör dock inte analyseras isolerat, utan sättas i relation till den avkastning som fonderna skapar2. 2En högre kostnad för till exempel provisioner till externa förvaltare bör anses motiverad om det genererar en meravkastning som överstiger den ökade kostnaden Tredje AP-fondens utveckling 200112010 -1,4 -16,7 -44,6 Kostnader (rörelse- och provisionskostnader)3 -0,07 -0,18 -0,23 -0,28 -0,28 -0,28 -0,29 -0,28 -0,32 -0,30 -2,50 Notera: Beräkningar baserade på fondens resultatsystem, vilket innebär att det kan förekomma små skillnader jämfört med redovisade resultat 1 2 Fondens angivna totala in- och utflöden vilket inkluderar nettoinflöden från och särskilda förvaltningen samt vissa kostnader 3 Kostnader från årsredovisningar: rörelsens kostnader (personalkostnader, övriga förvaltningskostnader) samt provisionskostnader; exklusive rörliga provisionsersättningar samt de förvaltningskostnader för onoterade tillgångar som redovisas som del av ingående marknadsvärde 4 Total kostnad som andel av genomsnittet av årets ingående marknadsvärde och utgående marknadsvärde (2001 baserat enbart på utgående marknadsvärde) KÄLLA: Tredje AP-fonden; McKinsey-analys Fondens utveckling motsvarar en årlig avkastning efter kostnader på 4,, 3,samt 4,under 2005-2009 (Bild 34). Det här innebär att fonden inte nådde upp till styrelsens avkastningsmål under någon av dessa perioder. Avkastningen har dock varit högre än inkomstindex, med undantag för den senaste . I och med implementeringen av den nya dynamiska allokeringsmodellen har Tredje AP- fonden övergått till att basera allokeringen på riskklasser istället för tillgångsslag. Det gör att jämförelsen av allokering endast blir indikativ. gjorde Tredje AP- fonden en stor omallokering till följd av en revidering av fondens ALM-modell . har fonden i sin faktiska portfölj minskat andel räntor samt svenska och utländska (exklusive tillväxtmarknader) aktier till förmån för alternativa tillgångar och aktier i tillväxtmarknader. viktade VD/förvaltningsorganisationen inom ramen för sitt mandat först ned aktieandelen och viktade upp andelen till samma nivå som vid årets början. Utöver detta skedde inga större ändringar i allokeringen mellan riskklasser (Bild 35). Tredje AP-fondens totala avkastning 200112010 Total avkastning efter kostnader; Procent AP3 Inkomstindex2 AP3 målsättning3 -2,1 -12,2 -19,8 -3,6 -15,1 10,4 -24,3 -0,2 -1,2 -1,6 -0,2 Notera: Beräkningar baserade på fondens resultatsystem, vilket innebär att det kan förekomma små skillnader jämfört med redovisade resultat 1 (anges annualiserad avkastning) 3 Tredje AP-fondens genomsnittliga målsättning (4,real avkastning och 1,3-1,i genomsnittlig inflation) (för inflationsberäkningen används årlig inflationstakt mätt från SCB) 4 Sharpekvot baserad på årlig avkastning före kostnader, 12 månaders svensk skuldväxel och antagande Sharpekvoten definieras som riskpremien (fondens avkastning minus den riskfria räntan) dividerat med fondens risk (mäts med standardavvikelsen) KÄLLA: Tredje AP-fonden; ; SCB; McKinsey-analys Tredje AP-fondens faktiska tillgångsallokering 2001120102 % av totala tillgångar Tredje AP-fonden2; = SEK miljarder Allokering baserad på tillgångsklasser Allokering baserad på riskklasser Övrigt (TAA etc.) 2010 skedde en övergång från tillgångsallokering till allokering enligt riskklass 3 Allokering baserad på riskklass enligt förvaltningsmodell Inom övrig exponering ingår upparbetade resultat från valutaexponering 5 Uppdelningen mellan räntor och krediter fastställdes . Krediter består huvudsakligen av bostads- och företagsobligationer.. redovisas därför den sammanlagda allokeringen och den uppdelade 6 Tillgångsallokeringen är indikativ då en exakt konvertering av riskklasser till tillgångsklasser ej kan göras KÄLLA: Tredje AP-fonden; McKinsey-analys VÄRDET AV STRATEGISKA BESLUT OCH AKTIV AVKASTNING 20011- 2010 En analys av de viktigaste källorna till Tredje AP-fondens avkastning visar att fonden genererat miljarder från strategiska beslut och miljarder från aktiv avkastning. Den strategiska besluten har därmed bidragit av avkastningen och den aktiva förvaltningen (Bild 36). Givet fondens arbetssätt, med fokus på totalportföljen och ej relativa avvikelser, är det svårt att mäta och följa upp resultatet av den dynamiska allokeringen. Tredje AP-fondens aktiva avkastning 2001-2010 uppgick till miljarder (i genomsnitt 0,) (Bild 37) med stora variationer mellan åren. Aktiv avkastning definieras som avkastningen från absolutavkastande strategier tillsammans med avvikelsen från index för betaportföljen. 2010 genererade fonden en aktiv avkastning före kostnader på miljarder: miljarder från absolutavkastande strategier och 0,22 miljarder från beta-förvaltningen.