prop · GZ031d37 · 2011-09-20 00:00:00 — Det ska ske genom att insatserna genomförs nära företagen, genom insatser för förbättrad information och rådgivning, genom ökad fokusering och samverkan inklusive vissa riktade satsningar på prioriterade områden och marknader. I syfte att stärka företagens förmåga att växa och verka på den globala marknaden avser regeringen inom ramen för statens åtaganden att fortsätta arbetet med att främja internationalisering med fokus på små och medelstora företag t.ex. genom de regionala exportrådgivarna. Den svenska handeln förändras över tiden. Ett effektivt handels- och investeringsfrämjande anpassar sig till dessa förändringar. Det är viktigt att identifiera var tillväxtssektorer, outnyttjad potential och tillväxtmarknader kan finnas. Regeringen har i olika sammanhang specifikt lyft fram bl.a. miljöteknik, hälso- och sjukvård samt omsorg, tjänster, företagare med utländsk bakgrund och kreativa näringar. Projektet ska vidareutvecklas för att ta tillvara den resurs som företagare med utländsk bakgrund och utländsk kompetens innebär. avser att utarbeta ett handels- och främjandeprogram för att stödja handelsministerns vision att den svenska exporten ska fördubblas . påverkas exporten starkt av utvecklingen i omvärlden och den nuvarande marknadsoron, vilket gör att utvecklingen av handeln i världen är svår att bedöma. ska liksom och de svenska utlandsmyndigheterna aktivt arbeta med att hjälpa företag i alla delar av landet och utomlands att hantera hinder i handeln. Företagsspecifik affärsutveckling med skräddarsydda lösningar ska erbjudas företagen på marknadsmässiga villkor. Trots återhämtningen på finansmarknaden är det på grund av den internationella marknadsoron fortfarande centralt för exportföretagen med stöd för att få finansiering eller riskavtäckning för att inte få sämre förutsättningar än sina konkurrenter och de facto gå miste om affärer eller få minskad konkurrenskraft internationellt. verksamhet bedrivs med målet att den totalt sett ska vara självbärande över tiden. Myndigheten tar ut som ska täcka såväl risk som kostnader för administration och erforderliga investeringar. Svenska exportföretag söker efter och gör affärer på hela världsmarknaden. En av EKN:s viktigaste uppgifter är att ständigt göra analyser av affärsklimatet på dessa marknader. EKN ska medverka till att exportaffärer görs möjliga även där förhållandena är svårbedömda och att med garantier som verktyg stimulera till att affärer blir av. En bibehållen ram för exportkreditgarantier är avgörande för EKN:s möjligheter att möta exportföretagens efterfrågan på garanti mot bakgrund av den internationella marknadsoron. Per uppgick riskreserveringarna totalt till och myndighetskapitalet till . beräknas riskavsättningarna uppgå till och skadeutbetalningar till . Likvida medel uppgick per till , vilket tillsammans med , återvinningar och finansiella intäkter framgent bedöms utgöra en tillräcklig täckning för skadeutbetalningar. Om skadeutbetalningar mot förmodan skulle överstiga likvida medel måste EKN utnyttja sin låneram hos mot ränta. Sannolikheten att ett sådant upplåningsbehov skulle uppstå bedöms som liten. Den låneram och den kreditgarantiram för Aktiebolaget () som beviljades enligt propositionen Åtgärder för förstärkt exportfinansiering (prop. 2008/09:86) och i budgetpropositionerna (prop. 2009/10:1 och prop. 2010/11:1) har inte behövt användas, men de har en avgörande betydelse för SEK:s möjligheter att kunna ställa ut långfristiga lån. Detta innebär i sin tur att svenska exportföretag kan konkurrera i fler exportaffärer. Ramarna ger ingen belastning på statsbudgeten, men om de skulle utnyttjas ökar statens lånebehov. Efterfrågan på exportkrediter är fortsatt hög och SEK behöver även 2012 ha möjlighet att erbjuda exportfinansiering på de löptider som svensk exportindustri efterfrågar. Även om den finansiella och ekonomiska situationen har stabiliserats sedan finanskrisen bör dessa kreditfaciliteter finnas kvar med tanke på den internationella marknadsoron. Arbetet med att anpassa exportfinansieringen till kundernas behov fortsätter att utvecklas, vilket även inkluderar små och medelstora företags möjligheter till exportfinansiering. Internationella projektinvesteringar inom bland annat energi-, miljö- och klimatområdet förväntas öka. Särskilda projektförberedande och -understödjande insatser ska fortsatt genomföras genom . Strategisk projektutveckling bör ses som ett konkret instrument för att öka ekonomisk tillväxt och sysselsättning. Regeringen avser att vidareutveckla instrumenten för att bättre möta marknadens behov och efterfrågan. Insatserna bör utgå från ömsesidiga intressen och koncentreras främst till tillväxt- och utvecklingsländernas behov av hållbara infrastruktursatsningar som också kommer fattiga människor till del med hänsyn till ekonomiska, miljömässiga och sociala aspekter. Här ligger långt framme internationellt sett och har ofta världsledande kompetens och tekniska lösningar. Arbetet med en vidareutveckling av kommunikationsplattformen SymbioCity ska fortsätta i samverkan mellan berörda departement och utgiftsområden. Det handlar bl.a. om att vidareutveckla SymbioCityAcademy, som kan erbjuda utländska myndigheter och 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 organisationer utbildning om hållbar stadsutveckling med utgångspunkt från svenska erfarenheter. I linje med initiativet Kosmopolit ska kompetensen hos aktörer i med utländsk bakgrund också tas tillvara, med målet att öka handelsutbytet. Satsningen på miljö- och energitekniksamarbete och export till fortsätter och har från förlängts och utvidgats till att omfatta också och . Satsningen som bedrivs av regeringens särskilde samordnare tillsammans med ambassaderna i de tre länderna och övriga berörda myndigheter förväntas bidra till en ökad export av svensk miljöteknik. Satsningen är ett led i regeringens miljöteknikstrategi med finansiering från verksamhetsområdet inom utgiftsområdet. Ytterligare riktade exportfrämjade insatser kommer att genomföras, däribland en satsning på tillväxtländer och andra prioriterade marknader. Satsningen inriktas särskilt på viktiga framtidsbranscher. Svenska företags upphandlingsandelar i internationella finansinstitutioner, EU och FN, är låga. En strategisk främjandesatsning på detta område är angelägen. har givits en operativ roll att 20112012 genomföra ett åtgärdsprogram i enlighet med handlingsplanen för agerande på upphandlingsområdet i de internationella finansinstitutionerna samt EU och FN. Utländska direktinvesteringar är viktiga för svensk ekonomi. De fördelar som ökade flöden av varor, kapital, tjänster och arbetskraft erbjuder ska tas tillvara. Utländska investeringar skapar nya affärsmöjligheter, öppnar nya marknader, tillför ny kompetens och ökar utbytet av teknik och tekniskt kunnande, vilket leder till ekonomisk tillväxt. För att det samlade svenska näringslivet ska kunna tillvarata globaliseringens möjligheter är det även viktigt att attrahera utländska investeringar. Därför är investeringsfrämjande ett viktigt instrument inom tillväxtpolitiken, och det är viktigt att det offentliga åtagandet inom investeringsfrämjandet inte urholkas. är det viktigt att det statliga åtagandet inom investeringsfrämjandet förtydligas. Utländska intressenter ska ges kvalificerad information om investeringsmöjligheter i med syfte att underlätta valet av investering. Investeringsfrämjandet bygger på ett nära samspel mellan nationella, 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 regionala och lokala aktörer. Arbete med att identifiera investeringsmöjligheter liksom investeringshämmande faktorer ska fortsätta. Svenska ambassader och konsulat ska aktivt medverka till ett effektivt exportfrämjande, att skapa goda förutsättningar för svenskt näringsliv i utlandet samt att marknadsföra som investeringsland. De goda erfarenheterna från deltagandet i i med den framgångsrika gemensamma satsningen av staten och näringslivets intressenter på temat Spirit of Innovation ska tas tillvara i framtida främjandesatsningar. Främjande av utrikeshandeln innefattar även import, som är viktig för att skapa välstånd och sysselsättning. När svenska företag får bra insatsvaror till konkurrenskraftiga priser ökar deras konkurrenskraft. konsumenter är beroende av en effektiv import som bidrar till ökat utbud, sund konkurrens och lägre priser. En viktig del av importfrämjandet är att vidareutveckla EU:s inre marknad. Handeln spelar även en viktig roll för utvecklingsländerna. I det internationella utvecklingssamarbetet spelar ömsesidig ekonomisk integration en allt viktigare roll. Genom att öppna marknader för import av produkter som utvecklingsländerna kan producera ökar deras möjligheter till utveckling. Open Trade vid , som finansieras över biståndsbudgeten, är en viktig resurs för att främja import från utvecklingsländerna. Den inom beslutade översynen av myndighetsstrukturen för Sverige-, handels- och investeringsfrämjandet har överlämnats . Översynen innehåller förslag avseende uppgifts- och ansvarsfördelning mellan de handels- och investeringsfrämjande samt Sverigefrämjande verksamheterna på exportråd (), Myndigheten för utländska investeringar i (Invest ) och (). Regeringen fortsätter arbetet med att förbättra förutsättningarna för att tillvarata näringslivets erfarenheter och kompetens i genomförandet av politiken för global utveckling. Med utgångspunkt i principen om obundet bistånd kan det svenska näringslivet bidra till en rättvis och hållbar global utveckling på flera sätt, bl.a. genom handel och investeringar som främjar ekonomisk tillväxt genom ökad sysselsättning, teknik och kunskapsutveckling, ökade skatteintäkter samt främjande av ansvarsfullt företagande. En tydlig dialog med näringslivet och ett bättre tillvaratagande av näringslivets erfarenheter och kompetens bidrar till ökad relevans, effektivitet och resultat i det svenska utvecklingssamarbetet. I syfte att skapa ett forum för en sådan dialog har regeringen inom ramen för utvecklingssamarbetet inrättat ett särskilt råd. EU:s inre marknad är grundstenen i det europeiska samarbetet. En väl fungerande inre marknad är avgörande för unionens tillväxt och därmed ökad sysselsättning och välfärd. I den globala ekonomin blir detta än viktigare. Den inre marknaden intar en central plats i den övergripande EU-politiken för både hållbar tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning. För att den inre marknaden ska kunna fungera som en hemmamarknad för svenska företag krävs att de 500 miljoner konsumenter och cirka 20 miljoner företag har enkel och problemfri tillgång till den. Det är därför av stor vikt att arbetet med att förvalta och utveckla de system och regelverk som utgör ramen för den inre marknaden uträttas väl. Då finns förutsättningar för en ökad export, konkurrenskraft och tillväxt. firar den inre marknaden . Inför jubileet har kommissionens ordförande satt igång ett arbete för att stärka den inre marknaden; 2012 ska ett inre marknadspaket presenteras. I syfte att öka tillväxten och stärka förtroendet för den inre marknaden antog kommissionen ett meddelande, Inremarknadsakten Gemensamma insatser för att skapa ny tillväxt Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för den inre marknaden. I meddelandet presenteras tolv nyckelåtgärder, i form av lagstiftningsförslag, som ska beslutas av EU:s institutioner före utgången av 2012, dvs. till 20-årsjubileet av den inre marknaden. Som komplement till de konkreta lagstiftningsförslagen presenteras även förutsättningar för att de föreslagna åtgärderna ska kunna utvecklas och genomföras på ett effektivt sätt, genom en tydligare styrning av den inre marknaden. Att i ha en god samordning av och kunskap om de horisontella instrumenten på den inre marknaden blir allt viktigare. I detta avseende är de konkreta verktyg som används avgörande för att den inre marknaden ska kunna fungera bra. har till uppgift att administrera flera av de horisontella instrumenten på den inre marknaden. Det gäller dels de anmälningsprocedurer för förslag till regler om varor och tjänster som syftar till att förebygga att handelshinder uppkommer. Det gäller vidare funktionen som Solvit-center där arbetar för att lösa redan uppkomna hinder på den inre marknaden. Genom funktionerna som kontaktpunkt för varor och tjänster sprider kollegiet information om den inre marknadens principer och i egenskap av samordnare för underlättar myndigheten samarbete mellan svenska myndigheter och myndigheter från andra medlemsstater. har genom dessa funktioner en allt större betydelse när det gäller att förbättra den inre marknadens funktion i . kommer också att fortsätta stödja övriga myndigheter i deras arbete med att förbättra den inre marknaden. Dessutom ska fortsätta att vidareutveckla arbetet med att sprida information om den inre markanden i syfte att få fler svenska företag att tillvarata de möjligheter som finns att sälja sina varor eller tjänster på den inre marknaden. Tjänstesektorn blir allt viktigare för handeln och bidrar till tillväxt och sysselsättning. Regeringen anser att ett väl genomfört tjänstedirektiv kan bidra till en ökad tjänstehandel i . En viktig komponent framöver är att säkra nyttjandet av de gemensamma kontaktpunkterna, och det därtill kopplade informationssystemet , vilket kommer att leda till förenklade administrativa förfaranden för tjänsteutövare, tjänstemottagare och myndigheter. Fortsatta informationssatsningar inom och gentemot berörda myndigheter kring de skyldigheter som följer av tjänstedirektivet är viktigt. Samråd inom den inrättade referensgruppen för direktivet bidrar till ett ökat informations- och erfarenhetsutbyte med bl.a. myndigheter, näringsliv, fackliga och andra berörda intresseorganisationer kring konkreta tillämpningsfrågor rörande tjänstedirektivet. En av åtgärderna i inremarknadsakten är det s.k. standardiseringspaketet, som innefattar ett meddelande och en förordning. Förordningen ersätter delar av direktiv /34/EG och utvidgas 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 till att omfatta även tjänsteområdet. Paketet, som förhandlas i rådet, innebär bl.a. en revidering av den horisontella lagstiftningen på standardiseringsområdet för att modernisera, effektivisera och bredda användningen av standardisering i EU:s policyinstrument och lagstiftning. Det är regeringens målsättning att paketet ska leda till en bredare användning av standarder bl.a. på tjänsteområdet, där regeringen ser stor potential till ökad svensk kunskapsbaserad export. har vidare fått i uppgift att i samarbete med svenska intressenter följa utvecklingen av EU:s standardiseringspolitik och hålla regeringen underrättad om viktiga skeenden och utvecklingstendenser inom standardiseringen som är av betydelse för svensk ekonomi. Direktivet 98/34/EG innehåller även en procedur för anmälan av nationella tekniska föreskrifter. Proceduren bidrar i hög grad till att nya handelshinder inte skapas på den inre marknaden. Kommissionen har aviserat ett förslag till översyn av denna del av direktivet . Både standardisering och anmälningsproceduren för tekniska föreskrifter har använts med stor framgång i inre marknadsarbetet. I samarbete med Standardiseringsråd (SSR) tillsattes 2010 ett projekt, lett av en koordinator i , för att skapa en plattform för att effektivisera arbete med standardiseringsrelaterade frågor. Projektet kommer att avsluta sitt arbete och lämna efter sig en etablerad organisation med ett kontaktnät i som har möjlighet att i det löpande arbetet bevaka och följa upp frågor kopplade till standardisering. väntas ett lagstiftningspaket antas av EU där tio olika EU-direktiv revideras i enlighet med den modell som följer av det så kallade varupaketet. Syftet med revideringen är att rättsakter som innehåller krav på produkter ska bli mer enhetliga. När paketet har beslutats vidtar arbetet med att genomföra direktiven i svensk rätt. Det är viktigt att verka för att direktiven genomförs på ett konsekvent sätt i för att revideringen ska få önskad effekt. Swedac kommer att spela en viktig roll vid genomförandet av de reviderade direktiven som samrådsmyndighet för de myndigheter som kommer att arbeta med att genomföra dessa 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Målet i övrigt för Swedac är att myndigheten med fortsatt hög kompetens ska utöva och utveckla sin verksamhet som ansvarig myndighet för ackreditering och teknisk kontroll, som samordnare av marknadskontroll samt som ansvarig myndighet för reglerad mätteknik och kontroll av ädelmetaller. Utvecklingen av Swedac:s verksamhet beror till stor del på utvecklingen inom ackrediteringsområdet, t.ex. om ackreditering införs för något nytt område. Swedac:s verksamhet har stor betydelse för att säkerställa att varor och tjänster på marknaden uppfyller gällande krav. Swedac har därmed en nyckelroll när det gäller att uppnå regeringens mål om en väl fungerande inre marknad. Som ett led i att modernisera den svenska standardiseringen genomförde Standardiseringsråd (SSR) en översyn av sin verksamhet och organisation. Det resulterade i att SSR förändras till ett nytt tre svenska standardiseringsorganen, (). Förbundet övertar flertalet av SSR:s uppdrag, varav uppgiften att främja standardisering är den viktigaste. Statsbidraget till standardiseringen kommer att kanaliseras via . Såvitt avser för har Swedac och fått ansvar att leda tre flaggskeppsprojekt inom prioritetsområde 6 avseende den inre marknaden. Projekten ska slutrapporteras och därefter utvärderas. De horisontella instrumenten för en väl fungerande inre marknad är inom vissa sektorer mycket väl utvecklade, medan utvecklingen pågår och ständigt förändras inom nyare områden. I takt med att nya marknader och teknik utvecklas kommer nya behov att uppstå. Ett exempel är den digitala agendan, där den inre marknadens instrument, bl.a. standardisering, är viktiga för att åstadkomma en god utveckling inom nya områden. E-handel utgör en viktig del av den inre marknaden. framgår det att EU:s inre marknad för e-handel den s.k. digitala inre marknaden lider av stora brister. Den stora outnyttjade potential som gränsöverskridande e-handel erbjuder bör utnyttjas. Ett annat exempel är arbetet med att inom EU skapa ett enhetligt patentskydd och en enhetlig patentdomstol, som regeringen även fortsatt kommer att prioritera. Nya samarbeten är också nödvändiga. Det är avgörande att de myndig- heter och regioner som arbetar med att främja konkurrenskraft och tillväxt från olika utgångspunkter samarbetar och skapar synergieffekter som bidrar till att åstadkomma en utveckling av den inre marknaden genom bland annat ökad export och tillväxt. Globaliseringen innebär stora möjligheter men också utmaningar. Handelspolitiken kan utgöra ett viktigt instrument för att tillvarata globaliseringens möjligheter och hantera dess möjliga avigsidor. Tydliga, icke-diskriminerande, globala regler för internationell handel är avgörande för hållbar tillväxt och utveckling. Också de fattiga länderna måste kunna skörda globaliseringens frukter. Regeringen har ambitionen att fortsatt stimulera till en fortlöpande dialog, i EU och internationellt, om de handelspolitiska perspektiven i den förändrade globala kontexten. Detta är viktigt inte minst i ljuset av internationaliseringen och företagens ökande fragmentisering, men också därför att handelspolitiken aktivt måste bidra till vår tids stora globala utmaningar såsom klimatförändringarna och fattigdomsbekämpningen. Transatlantic Task Force, ett samarbetsprojekt på svenskt initiativ mellan europeiska och amerikanska tankesmedjor och experter på handelspolitik, är ett exempel. Transatlantic Task Force leds av handelsministern tillsammans med den f.d. ledamoten av amerikanska representanthuset , och har uppdraget att se på handelspolitiken i ett längre perspektiv. Slutrapport väntas /2012. Lissabonfördraget innebär betydande förändringar för handelspolitiken, främst vad gäller beslutsprocedurer. Dels har fått ökade befogenheter, dels har fått en mer framträdande roll. Dessutom innebär fördraget en förändrad struktur för det löpande arbetet med att genomföra handelspolitiken, men de exakta formerna för denna struktur återstår att besluta om. Regeringen avser att aktivt bidra till genomförandet av Lissabonfördraget på det handelspolitiska området, inte minst vad gäller besluts- och genomförandeprocedurer. Som ett öppet och handelsberoende land lägger stor vikt vid det multilaterala handelssystemet. WTO är grundbulten i detta system och arbetar aktivt för att värna WTO som organisation både vad gäller regler och som handelspolitiskt organ. Mot bakgrund av den senaste tidens svårigheter i Doharundan är regeringens prioritet i detta skede att förhandlingarna inte faller samman samt att alla förhandlingsområden finns med även i fortsättningen. På skulle ett lyckat avslut på Doharundan stärka WTO, ge världsekonomin en positiv injektion samt bidra till ökad handel och tillväxt, inte minst för utvecklingsländerna. Ett lyckat avslut på rundan är också den bästa försäkringen mot ökad protektionism. Regeringen arbetar för att en översyn ska komma till stånd av WTO:s informationsteknikavtal, . Tullfrihet för elektronikvaror är viktigt för både svenska konsumenter och exportintressen. Regeringen lägger stor vikt vid att utvecklingsländernas intressen och särskilda behov tillvaratas i såväl WTO som i andra handelsrelaterade organisationer och förhandlingar. Här är målet att stärka fattiga människors och länders möjligheter att ta del av globaliseringens fördelar. En ökande handel, med ett allt större mått av frihandel, är avgörande i detta sammanhang. Regeringen driver konsekvent linjen att EU ska visa största möjliga öppenhet gentemot fattiga länder, särskilt vad gäller varor och tjänster som fattiga människor producerar. har ett gott anseende och förtroende i många fattiga länder. Förutom ömsesidiga handels- och utvecklingsvinster har och EU här en viktig roll att spela som brobyggare mellan olika kulturer och samhällssystem. ska EU ta fram en ny förordning för det Allmänna preferenssystemet. kommer att verka för att förordningen ger ökade möjligheter för fattiga länder att nyttja internationell handel som ett verktyg för utveckling. Samstämmighet mellan handel och utveckling lyfts fram i EU 2020. Ett särskilt meddelande om handel och utveckling ska tas fram , där EU närmare ska specificera hur man ser på sambandet mellan handel och utveckling, och hur EU ska främja samstämmighet mellan dessa områden. Tillsammans med likasinnade länder för en diskussion med kommissionen om utformningen av meddelandet för att få ett framåtblickande instrument som kan tillämpas vid utformningen av EU:s handelspolitik. Vid sidan av multilaterala förhandlingar kan bilaterala och regionala initiativ spela en viktig 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 I förhandlingar mellan en mindre grupp av länder är möjligheterna också större att nå ett mer omfattande resultat både i form av vilka handelshinder som ingår i ett avtal, och hur långtgående liberaliseringar som görs. Regeringen verkar fortsatt för att EU driver förhandlingar om bilaterala och regionala frihandelsavtal med en rad länder och regioner i världen, och att svensk industris intressen tas tillvara både i urvalet av länder/regioner som EU förhandlar med och i specifika delar av avtalen. För att skapa bättre förutsättningar för svenska företag att konkurrera på världsmarknaden är det viktigt att frihandelsavtalen, utöver avveckling av tullar, också innehåller effektiva regler som rör t.ex. ursprungsregler, icke-tariffära handelshinder, investeringar och immaterialrätt. Förhandlingarna om ett frihandelsavtal med väntas avslutas . Även förhandlingarna med och har kommit långt, och kan förhoppningsvis avslutas /2012. Båda dessa förhandlingar rymmer komplexa frågor som troligen inte kommer kunna lösas ut förrän i ett slutskede. är en viktig strategisk partner för och EU, och ett snart avslut av förhandlingarna med detta land är av hög prioritet. utgör en stor och växande marknad.