prop · GY03105 · 2011-03-16 00:00:00 — lade kommissionen fram ett förslag till förordning om ändring av förordning (EG) nr 1060/2009 om kreditvärderingsinstitut (se fakta- promemoria 2009/10:FPM103). Förslaget innebär i huvudsak att till- synen över kreditvärderingsinstituten flyttas över till den Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (). Genom en centraliserad tillsyn vill man uppnå en enhetlig tillämpning av regleringen och en effektivare registrerings- och tillsynsprocess. Förslaget har varit föremål för förhandlingar i rådet och därefter har förhandlingarna med inletts. är positivt inställt till en centraliserad tillsyn över kreditvärderingsinstituten och har verkat för att ge balanserade befogenheter och att processerna hos ska vara rättssäkra och respektera grundläggande fri- och rättigheter. Det har också funnits vissa principiella och tekniska synpunkter på förslaget. Frågor som har förhandlats men inte beslutats lade kommissionen fram ett förslag till direktiv om ändring av direktiv /9/EG om system för ersättning till investerare (se fakta- promemoria 2009/10:FPM122). Förslaget innebär en ökad harmonisering Skr. 2010/11:105 av reglerna för investerarskyddet och syftar till att stärka investerar- skyddet samt att utjämna konkurrensvillkoren för värdepappersföretag i olika medlemsstater. har vid sin subsidiaritetsprövning av direktivförslaget invänt mot den del av förslaget som innebär att en obligatorisk kreditmekanism mellan nationella ersättningssystem införs (bet. 2009/10:FiU43). lade kommissionen fram ett förslag till förordning om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (se faktapromemoria 2010/11:FPM6). Förslaget syftar till sänkta motparts- risker och förbättrad genomlysning vid handel med derivat, som handlas vid sidan av reglerade marknader (s.k. OTC-derivat). lade kommissionen fram ett förslag till förordning om blankning och vissa aspekter av kreditswappar (se faktapromemoria 2010/11FPM10). Förslaget syftar till att: -öka transparensen beträffande korta positioner i finansiella instrument, -begränsa avvecklingsproblem och andra risker förknippade med naken blankning, försäkra att behöriga myndigheter har befogenheter att under krissituationer vidta åtgärder för att minska stabilitetsrisker och upprätthålla tillit till marknaden och -under krissituationer försäkra samarbete behöriga myndigheter emellan samt mellan behöriga myndigheter och . Överläggningar med finansutskottet angående ovanstående förslag ägde rum . antogs genom och rådets direktiv /76/EU, ändringar av kapitaltäckningsdirektiven för kreditinstitut och värdepappersbolag inom EU. Ändringsdirektivet, som kallas CRD III, är i huvudsak föranledd av de senaste årens finansiella kris. Direktivet innehåller främst nya regler avseende kapitalkrav för vissa poster i handelslagret, återvärdepapperisering och rörliga ersättningar (se faktapromemoria 2009/10:FPM2). Huvuddelen av CRD III ska vara genomfört i medlemsstaterna . har kommissionen påbörjat ett arbete med att genomföra ytterligare ändringar av kapitaltäckningsdirektiven. Ändringarna kommer att vara baserade på överenskommelser inom den globalt regelnorm- givande . senaste ramverk för regeländringar, III, innehåller omfattande åtgärder på såväl makro- som mikronivå för att främja en global finansiell stabilitet. Kommissionen har bl.a. genomfört en offentlig konsultation samt tillsatt arbetsgrupper för att bereda förslag till dessa ytterligare Kommissionens samlade förslag, det s.k. CRD IV, väntas Skr. 2010/11:105 presenteras . har under förhandlingarna av CRD III samt genom sitt deltagande i , välkomnat de föreslagna regeländringarna. Kommissionen presenterade ett förslag avseende ett reviderat insätt- ningsgarantidirektiv (se faktapromemoria (2009/10:FPM121). diskuteras förslaget i rådet. Kommissionen har föreslagit en rad ändringar av de gällande EU-reglerna för insättningsgaranti för att öka skyddet för bankkunder. För bankkontoinnehavare innebär åtgärderna: -att om en bank kommer på obestånd får kontoinnehavarna sina insatta medel utbetalda , -att beloppet för ersättning av insatta medel harmoniseras till , -att insättarna blir bättre informerade om hur och när medlen omfattas av insättningsgarantin. Bankernas avgifter för insättningsgarantin kommer att riskanpassas. Därmed förbättras bankernas incitament för att minska risktagandet och reducerar problemet att banker med riskabla affärsmodeller subvention- eras. Förslaget avser också att stärka insättningsgarantisystemens finansi- ering. Regeringen anser att förslaget kommer att bidra till en utökad harmonisering av konsumentskyddet på den europeiska bankmarknaden. Dessutom kommer förslaget stärka finansieringen av de europeiska insättningsgarantisystemen och därmed värna skattebetalarnas intresse. har förespråkat en harmoniering av insättnings- garantisystemen på EU-nivå och välkomnar huvuddragen i förslaget. har vid sin subsidiaritetsprövning av direktivförslaget invänt mot den del av förslaget som innebär att en obligatorisk kreditmekanism mellan nationella insättningsgarantisystem införs (bet. 2009/10:FiU42). Överläggning med finansutskottet ägde rum . I ett meddelande, som offentliggjordes , presenterade kommissionen ett förslag till ett omfattande framtida för hanteringen av banker i kris. syftar till att säkerställa att samtliga institutioner som omfattas av ramverket ska kunna avvecklas utan att det leder till en systemkris på den finansiella marknaden. Förslaget innehåller bl.a. åtgärder för att förbättra och förstärka tillsynsmyndigheternas befogenheter att tidigt ingripa mot institut som har finansiella problem. Vidare föreslås ett regelverk som innebär att en myndighet även utan aktieägarnas tillstånd ska kunna rekonstruera och avveckla institut, om en sådan avveckling anses ligga i allmänhetens intresse. Förslaget innefattar även en möjlighet för staten att i kris upprätthålla institutets nödvändiga banktjänster. är konstruerat för att säkerställa ett sunt beteende på den Skr. 2010/11:105 finansiella marknaden och minska incitamenten för ett överdrivet risk- tagande (s.k. moral hazard). Därigenom ska sannolikheten för att det uppstår nya finansiella kriser minska. En grundläggande princip är att skattebetalarna inte ska bära kostnaderna för eventuella finanskriser utan kostnaderna ska bäras av aktieägarna, borgenärerna och bankindustrin via stabilitetsfonden (se faktapromemoria 2009/10:FPM105). Kommissionen avser att följa upp meddelandet med ett lagstiftnings- förslag . Då tidigare finanskriser har påvisat be- hovet av effektiva internationella verktyg för att kunna hantera finans- kriser välkomnar regeringen förslaget. Kommissionen presenterade ett direktiv om ändring av ett direktiv som avser den kompletterande tillsynen över finansiella enheter inom ett finansiellt konglomerat (se faktapromemoria 2009/10:FPM119). Direktivförslaget utgör en del i arbetet med att skapa ett sundare och säkrare finansiellt system och är föranlett av att berörda direktiv i dess nuvarande utformning innehåller oavsiktliga brister som kan förhindra tillsynsmyndigheterna från att bedriva en ändamålsenlig tillsyn över finansiella konglomerat. Ändringarna är närmast av teknisk art och innebär att medlemsstaterna får bättre verktyg för att kunna bedriva en effektiv tillsyn över de finansiella konglomeraten. Den viktigaste ändringen innebär att bestämmelserna om grupptillsyn i sektorsdirektiven (direktiv /78/EG, 2006/48/EG och 2009/138/EG) utvidgas till att även omfatta blandade finansiella holdingbolag. Därigenom säkerställs att konglomerat vars moderföretag består av ett sådant holdingbolag ställs under samma tillsyn som ett konglomerat vars moderföretag består av exempelvis en reglerad enhet. Förslaget innebär vidare bl.a. att tillsynsmyndigheterna ges utökade möjligheter att undanta företagsgrupper från den särskilda tillsynen enligt konglomeratdirektivet om företagsgruppen inte anses innebära någon grupprisk. Vid enades medlemsstaterna om en gemensam inriktning. har ställt sig bakom kommissionens för- slag då förslaget innebär att tillsynen över finansiella konglomerat blir mer robust och effektiv. Skattesystemet är ett viktigt nationellt instrument för att främja en god ekonomisk utveckling, en varaktig hög sysselsättning och en uthållig finansiering av offentliga utgifter. På området direkt skatt verkar framför allt för ett ökat administrativt samarbete. För de harmoniserade skatterna (moms och vissa punktskatter) verkar för tydliga regler som inte kan missbrukas. För att utveckla en gemensam skattestrategi inom EU har kommissionen startat en arbetsgrupp för skattepolitik under ledning av skatte- kommissionär Šemeta. Arbetsgruppen tar avstamp i tidigare kommissio- när rapport om en ny strategi för den inre marknaden och är inriktad på marknadens skatteaspekter. Även behovet av högre kvalitet i inkomsterna mot bakgrund av en förstärkt samordning av den ekonomiska politiken är angelägen. Arbetsområdet täcker allt från företagsskatter och moms till miljöskatter. I EU:s momsdirektiv finns ett undantag från moms för posttjänster som det offentliga postväsendet tillhandahåller. Ett sådant undantag har inte införts i den svenska momslagstiftningen eftersom inte har ansett sig ha ett offentligt postväsende. kan komma att tvingas införa ett undantag på grund av att kommissionen påbörjade ett överträdelse- ärende mot 2006. Undantaget skulle kunna leda till att vissa posttjänster som Posten tillhandahåller skulle vara undantagna från moms medan samma typ av tjänster som tillhandahålls av andra operatörer skulle vara momspliktiga. enades om politiska riktlinjer som innebar att alla möjligheter att lösa de politiska problem som uppkommer på grund av momshanteringen av posttjänster skulle utredas och fram- stegen rapporteras till rådet vid utgången av 2010. hösten resulterade i en rapport från ordförandeskapet om att de flesta medlemsstaterna stödde det förslag som innebar ett bibehållande av det Rapporten antogs vid den 7 anser att det är mycket viktigt att reglerna om posttjänster i momsdirektivet ändras så att dessa inte bidrar till att snedvrida konkurrensen på postmarknaden (se faktapromemoria 2002/03:FPM77). Överläggning har ägt rum med skatteutskottet . Den gällande tillämpningsförordningen 2005/1777 till momsdirektivet har omförhandlats . Ändringarna i tillämpningsförordningen har framför allt samband med de nya reglerna i momsdirektivet om omsättningsland för tjänster, det s.k. momspaketet (se faktapromemoria 2003/04:FPM65 och faktapromemoria 2005/06:FPM3). har i stort stött ordförandeskapets förslag. har verkat för ett snabbt beslut avseende förordningen med tanke på att de regler som den förtydligar gäller . Enligt EU:s momsdirektiv gäller i vissa fall särskilda regler för moms på resetjänster, t.ex. charterresor och konferensresor. De särskilda reglerna innebär bl.a. att momsen beräknas på vinstmarginalen i stället för på priset, s.k. vinstmarginalbeskattning. 2002 föreslog kommissionen en förändring av reglerna (se faktapromemoria 2001/02:FPM75). Syftet med förslaget var bl.a. att förenkla reglerna och att åstadkomma en mera enhetlig tillämpning. togs frågan upp till behandling i rådsarbetsgruppen för skattefrågor och diskussionerna där förväntas fortsätta . är positivt till ett fortsatt arbete med kommissionens direktivförslag. Den förenkling av reglerna som föreslås överensstämmer med regeringens mål att minska den administrativa bördan för företagen. Överläggning har ägt rum med skatteutskottet . antog rådet ett nytt direktiv om momsreglerna för fakturering (2010/45/EU). Direktivet syftar till att förenkla för företagen och till att harmonisera reglerna för fakturering i större utsträckning, vilket anser är positivt. Reglerna i direktivet ska vara genomförda i medlems- staternas lagstiftning . En förordning som syftar till att förbättra det administrativa samarbetet och informationsutbytet mellan medlemsstaterna antogs (Rådets förordning nr (EU) 904/2010). Genom förordningen skapas bl.a. en grund för ett gemensamt informellt nätverk (Eurofisc) som syftar till att förhindra momsbedrägerier. Förordningen innebär också att gemen- samma miniminormer införs för registrering av företag i databassystemet VIES, som används vid EU-handel. Dessutom får medlemsstaternas behöriga myndigheter automatisk tillgång till information om bl.a. företagens namn, adresser och verksamhetsområden. Förordningen ska delvis tillämpas och ska i övrigt successivt börja tillämpas fram till och med , då förordningen är Skr. 2010/11:105 tillämplig i sin helhet. anser att kampen mot skatteundandragande är angelägen och är generellt sett positivt till ett ökat administrativt samarbete och informationsutbyte mellan medlemsstaterna. 13.2.6Finansiella tjänster och försäkringstjänster Finansiella tjänster och försäkringstjänster är enligt momsdirektivet undantagna från moms. Kommissionen lade fram ett förslag som rör detta undantag (se faktapromemoria 2007/08:FPM55). Syftet är att modernisera och öka förutsebarheten i regelverket avseende undantaget. Förslaget innebär en efterfrågad översyn av reglerna. Dagens regler har funnits i direktivet och behöver moderniseras och anpassas till produkter på dagens marknader. Den svenska uppfattningen är att det är positivt att en översyn görs av de nuvarande reglerna. Det är viktigt att det blir en harmoniserad tillämpning av regelverket inom EU för att skapa konkurrensneutralitet på EU:s inre marknad för dessa tjänster. är i princip positivt inställt till kommissionens förslag till direktiv och förordning. uppfattning är att undantagen inte ska ges alltför vid tillämpning. Förslaget har behandlats i rådsarbetsgruppen för skattefrågor och även varit föremål för en riktlinjedebatt vid Ekofin . Det ungerska ordförandeskapet planerar att fortsätta arbetet . Kommissionen har bedrivit fortsatt internt analysarbete i syfte att föreslå det länge emotsedda förslaget om ändringar av energiskattedirektivet. Översynen, som stöds av , är angelägen för att medlemsstaterna på ett kostnadseffektivt sätt ska kunna nå målen på klimat- och energiområdena. Rådet antog ett nytt tobaksskattedirektiv (rådets direktiv /12/EU). Av folkhälsoskäl har det varit viktigt att nå en överenskommelse om höjda minimiskatter inom EU. Det nya direktivet innehåller ett minsta skattebelopp och en lägsta skattenivå för alla cigaretter som säljs inom EU. Det nya tobaksskattedirektivet har varit av hög prioritet för . Genom direktivet avskaffas den mest efterfrågade priskategorin på cigaretter (MPPC) som utgångspunkt för EU:s minimikrav på punktskatt m.m. Utgångspunkten ska i stället vara det vägda genomsnittliga detalj- handelspriset på cigaretter (WAP). Det nya direktivet omfattar också Skr. 2010/11:105 vissa justeringar av definitionerna av tobaksprodukter. uppnått de nya skattesatserna och behöver därför inte höja tobaks- skatterna med anledning av ändringarna i direktiven. Direktivet ska genomföras i medlemsstaterna . 13.3.3Skatt på finansiella transaktioner och på finansiella aktiviteter Diskussioner om beskattning av finansiella transaktioner pågår tillbaka inom EU, G20 och FN. Kommissionens meddelande (KOM(2010) 549) avser att bidra till dessa diskussioner genom att be- handla två typer av skatter på finanssektorn: skatt på finansiella transak- tioner och skatt på finansiella aktiviteter. Meddelandet innehåller inte några konkreta förslag på hur beskattning av finanssektorn skulle ut- formas. Kommissionen kommer att påbörja en heltäckande konsekvens- analys av hur en skatt på finansiella aktiviteter skulle kunna genomföras. Varje alternativ kommer att undersökas ytterligare och lämpliga förslag till åtgärder läggas fram senast . Vidare kommer kommissionen att stödja en vidare utredning av en transaktionsskatt inom ramen för G20 och arbeta för ett avtal med viktiga internationella partners. Överläggning i frågan har ägt rum med skatteutskottet . avstyrker införandet av en transaktionsskatt därför att den blir verkningslös utan global samordning och en sådan är inte att förvänta. är tveksamt till en skatt på finansiella aktiviteter, men tycker det är bra med en mer omfattande utredning. Utredningen bör ägna särskild uppmärksamhet åt vad skatten får för effekter när den kombineras med redan beslutade och planerade åtgärder på området. 13.4 God förvaltning i skattefrågor Med god förvaltningssed på skatteområdet avses respekt för principerna om öppenhet och insyn, informationsutbyte och lojal skatte- Den finansiella krisen har ställt krav på effektiva åtgärder till skydd för ländernas skattebaser. kommissionen fram en rad förslag i syfte att stärka principerna för god förvaltning inom EU på de direkta skatternas område, som ändringar av sparandedirektivet och nya direktiv avseende administrativt samarbete i fråga om beskattning och indrivning. i dessa frågor hölls . Även uppförandekoden för företags- beskattning ingår som en del i detta arbete. på skatteområdet i form av ökad transparens, informationsutbyte och rättvis skattekonkurrens som viktigt för en väl fungerande marknad och för skydd av skattebasen. Vi har anledning att bevaka principerna för god skatteförvaltning i de olika sakfrågor där dessa principer gör sig gällande. Till lade det spanska ordförandeskapet fram ett samlat paketförslag rörande sparandedirektivet, handräcknings- direktivet, indrivningsdirektivet och avtal med ett antal närliggande tredjeländer om bl.a. informationsutbyte på skatteområdet. Paketet kunde Skr. 2010/11:105 inte antas i sin helhet på grund av låsningar rörande sparandedirektivet och informationsutbytet i tredjelandsavtalen. Dessa två frågor har därefter inte varit föremål för ytterligare behandling . Däremot nåddes vid rådsmötet en separat överenskommelse rörande indrivningsdirektivet. Handräckningsdirektivet var föremål för fortsatt behandling . Beträffande dessa två beslutade direktiv följer närmare redogörelser nedan. 13.4.1Nytt direktiv för administrativt samarbete i fråga om beskattning Kommissionen lade fram ett förslag till nytt direktiv för administrativt samarbete i fråga om beskattning (se faktapromemoria 2008/09:FPM121). En överenskommelse nåddes vid och det nya direktivet ersätter det nu gällande direktivet 77/799/EEG. Tillämpningsområdet utökas och omfattar nu alla direkta skatter. standard för informationsutbyte på begäran gäller, vilket bl.a. innebär att banksekretess inte får begränsa utbytet. Direktivet introducerar även lämnandet av automatiska kontrolluppgifter mellan medlemsstater rörande vissa inkomster. För ett effektivare informations- utbyte införs gemensamma tekniska format för dataöverföring samt standardiserade blanketter. Den praktiska tillämpningen förenklas genom ett kommittéförfarande för vissa frågor av teknisk natur. Efter en intensiv behandling nådde rådet en politisk överenskommelse om direktivet . Denna överenskommelse öppnar för att direktivet ska kunna antas formellt vid ett Ekofinråd . ser frågan om en utbyggnad och effektivisering av samarbetet på detta område som viktig och välkomnar det nya direktivet. Kommissionen lade fram ett förslag till nytt indrivnings- direktiv (se faktapromemoria 2008/09:FPM107). Direktivet, som ska ersätta direktiv /55/EG, innebär ett utvidgat tillämpningsområde för det ömsesidiga biståndet mellan medlemsstaterna vid indrivning av skatt m.m. Det innebär också ett effektivare förfarande, bl.a. genom i princip enbart elektronisk kommunikation mellan medlemsstaterna och använd- ning av standardiserade blanketter. Vidare innehåller förslaget en utbygg- nad och förtydligande av bestämmelserna om möjlighet att vidta säker- hetsåtgärder. Efter en intensiv behandling antog rådet en allmän riktlinje och sedan yttrat sig antogs det nya direktivet (2010/24/EU). anser det viktigt att effektivisera samarbetet på detta område. Skatteåtgärder som innebär en påtagligt lägre effektiv beskattningsnivå än den som normalt tillämpas i en medlemsstat ska granskas enligt upp- Medlemsstaterna åtar sig att inte införa nya skadliga Skr. 2010/11:105 skatteåtgärder samt att se över nuvarande bestämmelser (frysning). Vidare ska medlemsstaterna avveckla de skatteåtgärder som bedöms vara skadliga (avveckling). En särskild högnivågrupp inom rådet har inrättats för att genomföra uppförandekodens bestämmelser. Vissa andra frågor inom kodens ram ska därutöver behandlas enligt gruppens arbetsprogram (antimissbruk, förhållandet till tredjeland, öppenhet och informations- utbyte om internprissättning samt administrativ praxis). Uppförandekodgruppen har en vald ordförande som väljs . beslutade rådet att inrätta en undergrupp som skulle behandla vissa frågor om antimissbruk i syfte att ta fram riktlinjer. Arbetet i under- gruppen avslutades under det spanska ordförandeskapet . Uppförandekodgruppen lämnar en rapport till varje halvår. Senast skedde detta vid . anser att det är viktigt att gruppens arbete med avveckling och frysning av skadliga skatteåtgärder fortsätter samt att framsteg görs i gruppens arbete med frågor som ingår i arbetsprogrammet. Överläggning har ägt rum med skatteutskottet . Vid antogs en resolution om samordning av regler för CFC-bolag och underkapitalisering inom EU. Där rekommenderas att medlemsstater som tillämpar CFC-regler (dvs. regler om beskattning av delägare i vissa lågbeskattade utländska juridiska personer) och under- kapitaliseringsregler inom EU ska anta vissa vägledande principer för ut- formningen av sådana regler. Resolutionen innehåller en inte ut- tömmande förteckning över indikatorer som tyder på att vinster kan ha flyttats över till ett CFC-bolag på ett konstlat sätt. Även när det gäller underkapitaliseringsregler finns en inte uttömmande förteckning över indikatorer som tyder på en konstlad vinstöverföring. Det understryks att underkapitaliseringsregler ska respektera armlängdsprincipen och att en bedömning ska göras i varje enskilt fall. De vägledande principerna i resolutionen är ett politiskt åtagande, vars genomförande överlåts till medlemsstaterna och därför varken påverkar deras rättigheter eller skyldigheter eller de respektive behörigheterna för medlemsstaterna och EU-institutionerna under fördraget. I samband med att resolutionen antogs gjorde ett uttalande i protokollet där den svenska tolkningen av armlängdsprincipen klar- gjordes, dvs. att enbart en indikator ensamt inte kan tyda på att det föreligger missbruk. EU:s budget omfattar Europeiska unionens samtliga förväntade inkomster och utgifter. verkar för en budgetrestriktiv linje. Vidare vill se en årsbudget med betalningsnivåer som baseras på realistiska prognoser och tillräckliga marginaler för att möjliggöra hantering av oförutsedda händelser. har också arbetat för en mer rationell och ekonomiskt försvarbar användning av EU:s medel och önskar genomföra strukturellt inriktade besparingar. Utformningen av systemet för egna medel (EU-budgetens inkomster) regleras i rådets beslut om egna medel. Det finns tre typer av egna medel: traditionella egna medel (tullar och liknande avgifter samt socker- avgifter), en momsbaserad avgift och en avgift som baseras på medlems- ländernas bruttonationalinkomst (BNI). Utöver egna medel, bidrar även andra mindre poster till finansieringen av EU-budgeten, så som t.ex. ränteinkomster, böter. EU-budgeten måste, enligt fördraget, balanseras, varför unionens inkomster alltid är lika stora som dess utgifter. För att uppnå detta justeras den BNI-baserade avgiften, vars storlek bestäms av skillnaden mellan unionens utgifter och övriga inkomster. EU-budgetens inriktning och utgiftsnivå bestäms framför allt av den fler- åriga budgetramen, som anger ramar för samtliga utgifter och för åtagandena under varje utgiftsrubrik, av nivån på utgifterna som fastställs i EU:s lagstiftning och av EU:s egen årliga budgetprocess. omfattade EU-budgeten ca i så kallade åtagande- bemyndiganden (ca ) och ca (ca ) i betalningsbemyndiganden. Årsbudgetförfarandet inleddes med att kommissionen