prop · GY03105 · 2011-03-16 00:00:00 — Akten utgör en oundgänglig del av 2020- strategin och dess flaggskeppsinitiativ om en smart och hållbar tillväxt för alla. Meddelandet innehåller 50 åtgärdsförslag och omfattar tre huvudsak- liga områden (se faktapromemoria 2010/11FPM:36). Det första området är inriktat på tillväxt med syfte att främja en stark och uthållig tillväxt. Det andra området fokuserar på medborgarnas förtroende, där syftet är att återupprätta tilliten till den inre marknaden bland medborgare och konsumenter. Det tredje området innehåller åtgärder om dialog, partnerskap och utvärdering för en god styrning av den inre marknaden. Rådsslutsatser antogs vid konkurrenskraftsrådets möte . Slutsatserna pekar på den inre marknadens avgörande roll för utveckling och vikten av att den inre marknaden anpassas och utvecklas i takt med att omvärlden förändras. Vidare välkomnas kommissionens förslag till en inremarknadsakt och nya initiativ för bl.a. varu- och tjänsteområdena lyfts fram som viktiga instrument för att företag och medborgare fullt ut ska kunna utnyttja den inre marknadens fördelar. Regeringen har särskilt verkat för att initiativ som förbättrar den europeiska konkurrenskraften prioriteras och att öppenheten gentemot Skr. 2010/11:105 tredjeland värnas, som protektionistiska tendenser motarbetas. Kommissionen har inlett ett offentligt samråd i samtliga medlemsstater för att inhämta synpunkter på åtgärdsförslagen. Samrådet avslutas , varefter kommissionen förväntas att presentera en rapport och anta ett slutligt åtgärdspaket. Ett nära samråd med Europa- parlamentet och rådet förutses. Målet är att åtgärderna ska genomföras . Standarder är frivilliga, privaträttsliga dokument utarbetade av intressenterna inom berört område såsom tillverkare, handel, myndigheter och organisationer. Den nya harmoniseringsmetoden innebär att standarder även ges en viktig roll i EU-lagstiftningen, särskilt i direktiv som reglerar särskilda produkttyper. Kommissionen ger, efter att ha hört medlemsstaterna, de europeiska standardiseringsorganen uppdrag att utarbeta standarder som EU kan använda. Möjligheten att ge sådana uppdrag återfinns i direktiv /34/EG. Förutom i s.k. nya metoden-direktivet, används standardisering inom ett flertal andra varu- och tjänsteområden, varav det allmänna produktsäkerhetsområdet är ett av de viktigare. Standarder har dessutom en viktig roll i direktiven om offentlig upphandling. Kommissionen aviserade 2009, liksom i samband med 2020- strategin och förslaget till inre-marknadsakt, ett åtgärdspaket för standardiseringsområdet. Det föranledde kommissionen att publicera en studie som avhandlades i kommissionens expertkommittéer. Bakgrunden till åtgärdspaketet är att standarder med stor framgång används som stöd för unionens produktlagstiftning. Kommissionen har aviserat att man vill pröva om standarder skulle kunna användas som stöd även på andra områden som tjänster, global handel, klimat, miljö och energi. Vidare gav kommissionen medlemsstaterna och berörda organisationer möjlighet att delta i offentlig konsultation. Det svenska svaret var i allt väsentligt positivt. Kommissionens förslag till förändrad politik och lagstiftning som ursprungligen aviserades har senarelagts . 26.3Administrativt samarbete och SOLVIT Ett effektivt administrativt samarbete mellan medlemsstaterna är av stor betydelse för genomförandet av EU-lagstiftningen och för att få till stånd en välfungerande inre marknad. Både det elektroniska verktyget och möjliggör ett sådant samarbete, och prioriteras därför högt av . utvidgades samarbetet till att även omfatta tjänste- direktivet. föreligger en skyldighet för medlemsstaterna att använda . är nationell samordnare för i . är ett elektroniskt verktyg som fungerar som ett system för Skr. 2010/11:105 informationsutbyte medlemsstaterna emellan IMI-samarbetet blev operativt 2008, för att underlätta genomförandet av bestämmelserna om administrativt samarbete i direktivet om yrkeskvalifikationer. SOLVIT är ett väletablerat nätverk som arbetar för att kostnadsfritt undanröja hinder för den fria rörligheten av varor, tjänster, kapital och personer som en- skilda företag och privatpersoner möter då det gemensamma regelverket tillämpas felaktigt av medlemsstaternas myndigheter. För del fungerar som representant. besvarades kommissionens grönbok om möjliga sätt att utveckla samarbetet beträffande de nationella företagsregistren (KOM(2009) 614 slutlig). , som genom har varit drivande med att ta fram en modell för sammankoppling mellan företagsregistren, har en positiv inställning till ett utvecklat samarbete eftersom det bör gynna svenska aktörers möjlighet att agera på den europeiska marknaden. I det svenska svaret på grönboken framgår bl.a. att utgångspunkten för arbetet bör vara att myndigheters och företags administrativa bördor ska minska. Samarbetet bör också bygga på de system och den information som redan finns och fokusera på att öka tillgängligheten. antogs rådsslutsatser där kommissionen uppmanas att vidta åtgärder för att möjliggöra verklig centraliserad tillgång till informationen i de 27 medlemsstaternas företagsregister via e-juridikportalen. Kommissionen väntas lägga fram ett förslag i frågan . Ett annat led i kommissionens arbete med att förbättra klimatet för framför allt små och medelstora företag är förslaget om privata europabolag (se faktapromemoria 2007/08:FPM133). Men förhandlades inte frågan i rådet. Detsamma gäller frågan om förenklingar i direktiven om offentliggörande av bolagsinformation och filialer (se faktapromemoria 2007/08:FPM118). presenterade kommissionen en grönbok om företagsstyrning i finansiella institut och om ersättningspolicy (se faktapromemoria 2010/11:FPM4). I grönboken ingår frågor om ersättningar till ledande befattningshavare i noterade företag. Kommissionen har tidigare antagit rekommendationer på ersättningsområdet. Enligt kommissionens utvärdering är medlemsstaternas efterlevnad av rekommendationerna låg och oenhetlig. Utifrån de inkomna svaren på grönboken kan kommissionen eventuellt gå vidare med ytterligare åtgärder. Kommissionen tog, inom ramen för sin expertgrupp för bolagsrätt, initiativ till en förutsättningslös diskussion om framtiden för EU:s bolagsrätt. Kommissionen avser att anordna en konferens i ämnet och att presentera en grönbok . Mot bakgrund av den finansiella krisen presenterade kommissionen en grönbok om hur revisionen av företag inom EU kan stärkas. Tanken är att ett lämpligt utformat regelverk om revisorer och revision kan bidra till ökad finansiell stabilitet. I grönboken presenteras alternativ till inriktningen av reformarbetet beträffande flera centrala revisionsfrågor. Överläggningar med civilutskottet hölls om grönboken (se faktapromemoria 2010/11:FPM26). Regeringen besvarade kommissionens samråd mot bakgrund av inhämtade synpunkter från myndigheter och organisationer. Av svaret framgår bl.a. att det är bra att revisionens roll för den finansiella stabiliteten uppmärk- sammas, men att behovet är oklart för flera av de förslag som kommissionen överväger. Vidare framgår av svaret att flera av förslagen medför ökade kostnader för revisionsklienterna, vilket står i motsats till t.ex. syftet med inskränkning av revisionsplikten per . Eventuella reformsträvanden bör innefatta ett stärkt europeiskt och internationellt samarbete om tillsynen över revisorer. 27 Fri rörlighet för varor ger hög prioritet åt ansträngningarna att se över och modernisera ramverket för varors rörlighet på den inre marknaden, såväl på det harmoniserade som det icke-harmoniserade området. har arbetet inriktats på att anpassa svensk rätt till de rättsakter om översyn och modernisering av det generella ramverket för produktlagstiftning som antogs 2008. Arbetet har inriktats på den svenska lagstiftningen som ger rättsakterna effekt i . antogs förordningen om fastställande av en tullkodex för unionen. Förordningen innehåller de allmänna regler och förfaranden som ska tillämpas på varor som förs in i eller ut ur unionens område. Arbetet med att ta fram tillämpningsföreskrifter har pågått och förväntas pågå även . Parallellt pågår ett arbete med att utforma de tekniska lösningar som krävs för att genomföra beslutet om en papperslös miljö för tullen och handeln. utarbetades av det tjeckiska ordförandeskapet i samarbete med medlemsstaterna och kommissionen en europeisk handlingsplan för tullens bekämpning av intrång i immateriella rättigheter för perioden 20092012. I åtgärdsplanen läggs särskild vikt vid behovet av åtgärder mot farliga varor som hotar säkerheten, miljön och konsumenters hälsa. En andra översynsrapport om det närmare genomförandet av planens olika aktiviteter presenterades . Harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning och översynen av nya metoden Harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning som reglerar produkter utgör det centrala instrumentet för att undanröja tekniska handelshinder. Detta genom att varor som uppfyller de harmoniserade kraven får till- träde till hela EU-marknaden. Den s.k. nya metoden för harmonisering av produktregler har väsentligt effektiviserat arbetet med att ta fram gemen- samma regler på EU-nivå och har blivit ett centralt instrument för att främja fri rörlighet för varor inom EU. har ca 25 olika sektorsdirektiv antagits som helt eller delvis följer principerna i den nya metoden. Den inledda översynen av den nya metoden resulterade 2008 i två viktiga rättsakter, en förordning om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter och ett beslut om en gemensam ram för saluförande av produkter. Dessa rättsakter ingår i det s.k. varupaketet tillsammans med förordningen om ömsesidigt erkännande (se nedan). Förordningen om ackreditering och marknadskontroll tillämpas från . Beslutet om en gemensam ram utgör en mall för utarbetandet av nya eller reviderade rättsakter på varuområdet. Den första rättsakt som anpassats till beslutet är leksaksdirektivet. påbörjades arbetet med tio befintliga direktiv som reglerar produkter som ska anpassas till beslutet och som ett led i det utfördes också en offentlig konsultation. Kommissionens förslag till hur direktiven ska anpassas väntas komma . Det icke harmoniserade varuområdet EUF-fördragets artiklar 3436 rör fri rörlighet för varor inom det område som inte är föremål för gemensamma regler. Detta har uppskattats till ca av regelmassan om varor inom EU. I de fall EU inte har utarbetat gemensamma regler tillämpas nationella regler. ska vara förenliga med fördraget. Vidare ska principen om ömsesidigt erkännande av varor gälla. Ärenden som redovisas i problemlösnings- visar att det fortfarande finns problem med tillämpningen av ömsesidigt erkännande inom detta område. Kommissionen presenterade en uppdaterad handledning för att underlätta tillämpningen. Kommissionen använder bl.a. överträdelseförfarandet för att komma till rätta med bristande tillämpning. infördes en ny procedur med syfte att underlätta att medlemsländerna gör korrekta rättsliga be- De ingripanden mot produkter som oftast rapporterats enligt den nya rättsakten har gällt livsmedel och kosttillskott, byggprodukter, reservdelar till bilar, gödselmedel och ädelmetaller. Från svensk sida har endast ett fåtal ingripanden anmälts. kontaktpunkt för rättsakten. har det funnits ett viktigt förebyggande europeiskt remiss- förfarande för nationella tekniska regler som bidragit till att ett stort antal potentiella handelshinder har kunnat undvikas. över 700 förslag. De områden inom vilka flest nationella bestämmelser tas fram är jordbruk och livsmedel, byggmaterial, Skr. 2010/11:105 transport, telekommunikationer och miljö. 40-tal anmälningar vilka ledde till synpunkter i mer än en fjärdedel av fallen. När det gäller utnyttjande av möjligheten att kommentera andra medlemsstateras förslag lämnade fyra reaktioner. En diskussion i en studiegrupp inleddes med syfte att revidera delar av direktivet. lade kommissionen fram ett förslag till förordning om harmoniserade villkor för utsläppande av byggprodukter på marknaden (se faktapromemoria 2007/08:FPM123). Förordningen föreslås ersätta det nuvarande byggproduktdirektivet och syftar till att förtydliga, förenkla och modernisera reglerna för CE-märk- ning av byggprodukter samt att bidra till att effektivare undanröja kvar- stående handelshinder för byggprodukter och därmed förbättra konkurrensen och den inre marknadens funktion. Förslaget innehåller förenklade procedurer i syfte att underlätta för tillverkare, särskilt små- företagare och mikroföretag. och rådets behandlingar fortsatte . Beslut togs vid konkurrenskraftsrådets möte . har välkomnat förslaget till förordning men framhållit att byggprodukternas CE-märkning ska baseras på deklaration av prestanda, när en harmoniserad standard för produkten finns framtagen. I frågan om att ge generella förenklingsmöjligheter för CE-märkning till mikroföretag har kompromissat och accepterat ett undantag för de mikro- företag som tillverkar vissa typer av byggprodukter av mindre betydelse för hälsa och säkerhet. anser att förordningen ska beakta byggprodukternas påverkan på miljö och hälsa i ett livscykelperspektiv och ge bättre information om innehållet av farliga ämnen. I frågan om deklaration av farliga ämnen i byggprodukter anges i nuvarande förslag endast att det är frivilligt. lämnade därför tillsammans med in en deklaration till rådet om att det bör bli obligatoriskt. Fler medlemsstater lämnade in deklarationer kring andra frågor. har behandlat förslaget och kommer att anta sin slutliga ståndpunkt . Samråd ägde rum med och överläggningar med civilutskottet ägde rum . Kommissionen presenterade en grönbok som syftar till att ytterligare stödja en framgångsrik övergång till e-upphandling och ett ökat gränsöverskridande deltagande i upphandlingsförfaranden på hela den inre marknaden (se faktapromemoria 2010/11FPM:38). innehåller förslag till prioriterade områden för åtgärder på Skr. 2010/11:105 EU-nivå. Sammanfattningsvis består dessa av incitament för att påskynda upphandlande myndigheters och leverantörers övergång till elektronisk upphandling, åtgärder för att underlätta ett gränsöverskridande del- tagande i e-upphandling, byggstenar för driftskompatibel infrastruktur, strategier för att göra upphandling mer innovativ, hållbar och tillgänglig samt bättre riktmärkning- och övervakningssystem. deltar i , ett projekt som syftar till att stimulera utveck- lingen av den gränsöverskridande handeln och att effektivisera upp- handlingsprocessen genom elektroniska förfaranden. Projektet kommer att slutredovisas . deltar i kommissionens arbete med uppbyggandet av den elektroniska databasen e-CERTIS, som innehåller information om vilka kvalificeringskrav för leverantörer som ställs i de mest använda intygen i respektive medlemsstat. Syftet är att underlätta för företag att se vilka handlingar och intyg de måste skicka in när de deltar i en upphandling och för upphandlande myndigheter att identifiera vilka handlingar de måste begära av anbudsgivarna och hur de ska se ut. Databasen har lanserats och används . 28 Fri rörlighet för tjänster Tjänstesektorn bidrar i allt högre grad till ökad tillväxt och sysselsättning och är därmed även allt viktigare för välstånd. Tjänstedirektivet är därför centralt i arbetet med att stärka den inre marknaden. Ett väl genomfört direktiv kommer att bidra till en stärkt tjänstehandel i . En viktig komponent i direktivet är införandet av de gemensamma kontaktpunkterna som förenklar administrativa förfaranden för tjänst- utövare, tjänstemottagare och myndigheter. Tjänstedirektivet syftar till att göra det lättare för tjänsteleverantörer att erbjuda sina tjänster i ett annat EU- eller EES-land genom att ta bort handelshindrande regler i respektive medlemsstat. tjänstemottagarnas rättigheter stärks. Regeringen anser att tjänste- direktivet har stor potential att bidra till ökad tillväxt och sysselsättning samt stärka konkurrenskraften i EU. I tjänstedirektivet finns också bestämmelser om gemensamma kontakt- punkter genom vilka tjänsteleverantörer kan ansöka om tillstånd och sköta andra formaliteter på elektronisk väg samt få information om samt- liga villkor för tjänsteutövning. För att underlätta myndighetssamarbete tillämpas det elektroniska verktyget på tjänstedirektivet. har den ömsesidiga utvärderingen av tjänstedirektivet ägt Denna utvärdering innebär att medlemsstaterna ska granska varandras inventering av regler som faller inom direktivets tillämpnings- område och de bedömningar som har gjorts av dessa reglers förenlighet Det huvudsakliga syftet är att säkerställa att medlems- Skr. 2010/11:105 staterna gjort likartade bedömningar av vad som omfattas av samt är förenligt med tjänstedirektivet. Detta för att tjänsteleverantörer ska kunna känna sig trygga med att otillåtna krav har utmönstrats i alla medlems- stater. Det är första gången denna arbetsmetod prövas inom EU. informerades om processen . Regeringens preliminära bedömning av processen är att den varit givande och gett konkreta resultat. Den ömsesidiga utvärderingen har vidare främjat en bättre förståelse länder emellan för varandras krav om tillhandahållande av tjänster. Det bör övervägas om den ömsesidiga utvärderingen kan an- vändas för att identifiera nya åtgärder för att få den inre marknaden att fungera bättre, men också för att genomföra framtida EU- lagstiftning. 28.1.1Genomförandet av tjänstedirektivet i nationell rätt Tjänstedirektivet har genomförts i genom en horisontell lag om tjänster på den inre marknaden, som antogs av . Lagen kompletteras av en förordning om tjänster på den inre marknaden samt ändringar i sektorslagstiftning. har arbetet fortskridit med vidareutvecklingen av den svenska kontaktpunkten samt att myndigheter har anslutit sig till informationssystemet . I har 39 behöriga myndigheter registrerats. Fler behöriga myndigheter kommer efterhand anslutas till systemet. Detta kommer att ske när myndigheten i fråga får ett ärende knutet till tjänstedirektivet. har vidare, tillsammans med berörda myndigheter, arbetat fram rutiner för att hantera tjänste- direktivets bestämmelser om anmälan av nya krav. Vad gällande övriga medlemsstaternas genomförande av tjänste- direktivet visade den senaste publicerade rapporten från kommissionen () att de flesta medlemsstater har valt att, liksom , anta en horisontell lag för att genomföra direktivets allmänna principer och skyldigheter. Totalt 20 medlemsstater har rapporterat ett fullt genom- förande genom sådan horisontell lagstiftning. Vad gäller inrättandet av gemensamma kontaktpunkter för information och fullgörandet av administrativa förfaranden, som t.ex. tillståndsansökningar, tycks sådana webbportaler vara på plats i 22 medlemsstater. Av dessa 22 har 14 medlemsstater utöver tillhandahållandet av information också byggt upp system så att tjänsteföretagaren även kan fullgöra administrativa förfaranden via webbportalen. Immateriella rättigheter bl.a. upphovsrätt, patent, varumärken och mönster representerar betydande värden och har en nyckelfunktion i den globala ekonomin. Utvecklingen och förbättringen av systemen såväl globalt som inom EU och på hemmaplan är ett centralt intresse för en kunskapsintensiv ekonomi som den svenska. Arbetet på immaterialrättsområdet är alltså starkt kopplat till främjandet av innovation och skapande och därmed till målet att främja tillväxt och sysselsättning. 29.1EU-patentet och en enhetlig europeisk patentdomstol EU-patent och en europeisk patentdomstol är en av de viktigaste åtgärderna för att förbättra innovationsklimatet i . göra det möjligt att genom en ansökan få ett patent som täcker hela EU. Tanken är att det europeiska patentverket som beviljar europeiska patent enligt den europeiska patentkonventionen även ska bevilja EU- Den enhetliga europeiska patentdomstolen ska kunna hantera tvister avseende såväl det framtida EU-patentet som de befintliga Domstolen är tänkt att inrättas genom ett internationellt avtal mellan EU, EU:s medlemsstater samt ytterligare länder anslutna till den europeiska patentkonventionen. Det svenska ordförandeskapet åstadkom ett genombrott i förhand- lingarna genom enhälliga rådsslutsatser om huvuddragen i domstols- lösningen och om vissa viktiga frågor om EU-patentet samt ett antagande av en allmän inriktning om patentförordningen. regimen omfattades inte av överenskommelsen, eftersom Lissabon- fördraget innebar att det krävdes ett nytt förslag från kommissionen i Kommissionen presenterade sitt förslag till förordning för EU-patentets översättningsarrangemang , KOM(2010) 350 slutlig. överensstämmer i stort med det ursprungliga förslag som kommissionen Förslaget innebär i korthet att ett EU-patent ska kunna beviljas på något av de befintliga arbetsspråken vid det europeiska patentverket (engelska, tyska eller franska). Patentkraven, en liten men viktig del av patentet, ska översättas till de andra två språken. dessutom finnas gratis maskinöversättningar online till samtliga EU- språk i informationssyfte. Det krävs enhällighet i rådet för att anta Vid konkurrenskraftsrådet stod det klart att det var omöjligt att nå enhällighet i frågan om översättningsarrangemang för EU-patentet inom en rimlig tid. Ett fördjupat samarbete framstod därmed som en sista möjlighet. Ett fördjupat samarbete kan bara inledas på förslag från kommissionen och kräver att minst nio medlemsstater går vidare i ett integrationsarbete. förslag till ett fördjupat samarbete om ett enhetlig europeisk patent, efter att 13 medlemsstater, inklusive , hade begärt det Skr. 2010/11:105 (KOM(2010) 790 slutlig). Samråd har ägt rum med vid ett flertal tillfällen och överläggningar med näringsutskottet har skett löpande. Inom EU pågår en utvärdering av hur unionens och medlemsstaternas varumärkessystem generellt fungerar i enlighet med vad som förut skickats i kommissionens meddelande om en europeisk strategi för industriell äganderätt KOM(2008) 465 slutlig. Utvärderingen ska ligga till grund för en framtida reformering av dels den förordning som gör det möjligt att ansöka om ett varumärke med giltighet i hela unionen (gemenskapsvarumärke), dels det direktiv som i hög grad harmoniserar den nationella varumärkesrätten inom EU. har rådsslutsatser om varumärkesöversynen antagits. Förslag till ändringar i rättsakterna förväntas läggas fram av kommissionen . 29.3Förhandlingar inom för den intellektuella äganderätten I för den intellektuella äganderätten () fortsatte arbetet med att fördjupa utvecklingsdimensionen i organisationens verksamhet. Arbetet med att genomföra den s.k. utvecklingsagendan sker fortlöpande i en kommitté för utveckling och immaterialrätt som sammanträdde för femte och sjätte gången . EU har fortsatt en viktig roll i förhandlingarna och verkade för att EU ska agera konstruktivt för en fördjupning av utvecklings- dimensionen. Förhandlingarna om en harmonisering av den materiella patenträtten fortsatte. Samsyn har nåtts om att f.n. begränsa diskussionerna till ett antal frågor, bl.a. sekretess i förhållandet mellan klient och patentombud, patentkvalitet och undantag och begränsningar i patenträttigheter. I förlängningen kan det bli fråga om konkreta harmoniseringsåtgärder. I den mellanstatliga kommittén (IGC) förhandlades nya skyddsformer för genetiska resurser, traditionell kunskap och folklore. Arbetet har intensifierats genom det tvåårsmandat som gäller för 20102011. EU har en viktig roll att spela också i dessa förhandlingar. I den ständiga kommittén för upphovsrätt och närstående rättigheter har förhandlingarna kommit att fokuseras alltmer på undantag och inskränkningar i upphovsrätten. De läshandikappades tillgång till upp- hovsrättsligt skyddat material har i detta sammanhang uppmärksammats särskilt. EU lade fram ett förslag till rekommendation i denna fråga.