prop · GZ031d38 · 2011-09-20 00:00:00 — Skillnaden mellan det finansiella sparandet och det ekonomiska resultatet förklaras bl.a. av att NR och den kommunala redovisningen använder olika redovisningsprinciper för investeringsutgifter och finansiella poster. Det starka resultatet 2010 förklaras främst av att skatteunderlaget växte oväntat snabbt till följd av den snabba återhämtningen på arbetsmarknaden, att antalet kommunfinansierade arbetade timmar minskade något och de tillfälliga statsbidragen. Svagare finanser i kommunsektorn 2011 och 2012 Inkomsterna ökar långsammare 2011 jämfört med . Detta beror främst på att merparten av de tillfälliga statsbidragen dras tillbaka. Den höga resultatnivån 2010 gör att sektorn trots detta beräknas redovisa ett överskott på 2011. Det finansiella sparandet vänds däremot till ett underskott 2011. Tabell 2.3 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor om annat ej anges. Utfall , prognos för 20112015. -0,4 Anm.: Generella bidrag inkluderar även de tillfälliga statsbidragen 2011. Källor: och egna beräkningar. Inkomsterna för kommunsektorn beräknas även 2012 hållas uppe av tillväxten av det underliggande kommunala skatteunderlaget, som ökar (se tabell 2.4). medför utfasningen av de tillfälliga statsbidragen att utrymmet för konsumtion bedöms bli begränsat. Anpassningen av utgifterna medför att kommunsektorn beräknas kunna redovisa ett oförändrat resultat 2012 jämfört med . De ekonomiska förutsättningarna för kommunsektorn blir bättre i takt med att konjunkturen återhämtar sig. Det kommunala skatteunderlaget beräknas öka med . Detta medför att det finns utrymme att öka den kommunala konsumtionen i fasta priser i en något snabbare takt, som resultatet förstärks något i förhållande till 2012. Resultatet bedöms dock understiga vad som anses vara målet för god ekonomisk hushållning bortsett . Det finansiella sparandet beräknas vara fortsatt negativt 20132015. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Diagram 2.8 Utvecklingen av det ekonomiska resultatet före extraordinära poster i kommuner och landsting Utfall , prognos för 20112015. Källor: och egna beräkningar. Återhämtningen i ekonomin 2010 medförde att det kommunala skatteunderlaget växte starkare än 2009, jämfört . Den främsta orsaken till ökningen var att antalet arbetade timmar i näringslivet ökade. beräknas det underliggande skatteunderlaget öka (se tabell 2.4). Ökningen 2011 beror främst på att antalet arbetade timmar i näringsliver beräknas öka förhållandevis starkt 2011. väntas tillväxten mattas till följd av inbromsningen i den ekonomiska återhämtningen. Tabell 2.4 Faktisk och underliggande utveckling av kommunernas skatteunderlag Årlig procentuell utveckling, utfall , prognos för 20102015 Källa: Egna beräkningar. När återhämtningen i ekonomin tar fart igen stärks de ekonomiska förutsättningarna för kommuner och landsting. Skatteunderlaget prognostiseras växa med 20132015, vilket motsvarar den genomsnittliga utvecklingen 20002008. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Statsbidragen till kommunsektorn består både av generella statsbidrag och av specialdestinerade statsbidrag. minskade bidragen, justerat för regleringar, med nära . beräknas statsbidragen minska med . Minskningen av statsbidragen beror främst på att de tillfälliga statsbidragen fasas ut. beräknas statsbidragen öka till följd av riktade satsningar inom framför allt utbildningssamt hälso- och sjukvårdsområdena som aviseras i denna proposition. minskar statsbidragen med ca , vilket till största delen förklaras av att beslut om vissa specialdestinerade statsbidrag bara har fattats . konsumtion och kostnader i fasta priser Den kommunala konsumtionen ökade förhållandevis starkt i fasta priser , men förväntas att öka långsammare . Den mer återhållna konsumtionen 2011 beror på att merparten av de tillfälliga konjunkturstöden fasas ut. Den dämpade tillväxten 2012 beror till viss del på att det tillfälliga konjunkturstödet helt fasas ut, men också på en svagare återhämtning på arbetsmarknaden . Inbromsningen på arbetsmarknaden innebär att skatteintäkterna utvecklas svagare i kommunsektorn och att det därmed finns ett något mindre utrymme att öka konsumtionsutgifterna. Åren 20132015, när återhämtningen på arbetsmarknaden tar fart igen, väntas kommunsektorns konsumtion i fasta priser öka något snabbare. Konsumtionen väntas utvecklas något starkare än kostnaderna , främst 20112013. Det beror på att inkomstutvecklingen i kommunsektorn, som utvecklas förhållandevis svagt, tydligare är kopplad till kostnaderna än till konsumtionen, dvs. det ekonomiska utrymmet att öka kostnaderna är begränsat, i synnerhet 2012. En förutsättning för att konsumtionen ska öka i enlighet med prognosen är därför att produktiviteten i kommunsektorn ökar . Diagram 2.9 konsumtion och kostnader i fasta priser Årlig procentuell förändring. Källor: och egna beräkningar. Antalet sysselsatta beräknas vara tillbaka på samma nivå som före finanskrisen Den kommunalt finansierade sysselsättningen mätt i antalet sysselsatta väntas öka med ca 12 000 personer . Ökningen förväntas ske både i kommunsektorn och den privata sektorn. Den främsta förklaringen till att sysselsättningen ökar är att antalet arbetade kommunfinansierade timmar ökar. beräknas den kommunalt finansierade sysselsättningen vara tillbaka på samma nivå som innan finanskrisen. Ökningen av denna sysselsättning väntas uteslutande uppstå i den privata sektorn. Diagram 2.10 Kommunalt finansierad sysselsättning och sysselsättning i kommunsektorn Utfall , prognos 20112015. Kommunfinansierad verksamhet exklusive plusjobb Kommunfinansierad verksamhet inklusive plusjobb Sysselsättning i kommunsektorn inklusive plusjobb Sysselsättning i kommunsektorn exklusive plusjobb 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: , och egna beräkningar. Anm.: ingick i kommunsektorn, och därmed också i den kommunalt finansierade verksamheten, fram . Ökningstakten i den kommunalt finansierade sysselsättningen väntas ta fart i takt med att antalet arbetstillfällen på arbetsmarknaden ökar. Cirka 35 000 fler beräknas vara sysselsatta i kommunalt finansierad verksamhet 2015 jämfört med . Diagram 2.11 Kommunfinansierad sysselsättning som andel av totala sysselsättningen i ekonomin Utfall , prognos 20112015. Källor: , och egna beräkningar. Anm.: ingick i kommunsektorn, och därmed också i den kommunalt finansierade verksamheten, fram . Trots att den kommunfinansierade sysselsättningen förväntas öka 20112015 faller den som andel av den totala sysselsättningen i ekonomin något (se diagram 2.11). 2.5.4Kommunernas och landstingens egna prognoser Enligt kommunernas och landstingens egna prognoser, insamlade av SCB , bedömdes resultatet sammantaget för sektorn uppgå till . Samtliga 20 landsting och 266 av 290 kommuner svarade på enkäten. De kommuner som inte svarade motsvarar av befolkningen. Det prognostiserade resultatet är högre än det som budgeterats, men lägre än utfallet . Resultatet motsvarar av skatteintäkterna och de generella statsbidragen. Kommunerna prognostiserade ett resultat på , vilket motsvarar av skatteintäkterna och de generella statsbidragen. Jämfört med utfallet är detta en försämring med . Andelen kommuner som i enkäten prognostiserade positiva resultat uppgick till , vilket är en minskning jämfört med bokslutet då andelen var . Landstingen prognostiserade ett resultat på , vilket motsvarar av skatteintäkterna och de generella 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Jämfört med utfallet beräknas resultatet försämras med . Av landstingen prognostiserade positiva resultat 2011, vilket är en minskning jämfört med bokslutet , då andelen var . Enkäten till kommuner och landsting har genomförts och enkätsvaren har tidigare visat att kommuner och landsting tenderar att vara försiktiga i sina bedömningar om utfallet för resultatet. Kommunerna och landstingen har getts ansvar för viktiga välfärdsområden, såsom utbildning, omsorg om äldre och handikappade samt hälso- och sjukvård. Den kommunala sektorn står inför betydande utmaningar på . Förutom den demografiska utvecklingen påverkas efterfrågan på skattefinansierade tjänster även av andra faktorer, t.ex. den medicinsk-tekniska utvecklingen och ökade krav på verksamheternas standard och tillgänglighet. Sysselsättningsutvecklingen har betydelse för möjligheterna att skattefinansiera viktiga välfärdstjänster. Regeringen tar ansvar för jobben genom att framöver prioritera åtgärder som säkerställer en trygg tillväxt, bl.a. en tillväxtfrämjande skatte- och företagspolitik. Vidare bedriver regeringen en ansvarsfull politik när det gäller stabila offentliga finanser. Därigenom skapas förutsättningar för att välfärdens kärnverksamheter i kommuner och landsting ska kunna värnas även i tider av ekonomisk oro i vår omvärld. Det ligger ett ansvar på kommuner och landsting att utnyttja de resurser man förfogar över så effektivt som möjligt. Det är nödvändigt att de förutsättningslöst prövar hur de på effektivaste sätt kan uppfylla de krav som medborgarna ställer, och att man har kraft att prioritera kärnverksamheterna. Ett sätt för kommuner och landsting att åstadkomma ett effektivare resursutnyttjande är att lära av varandra. RKA är en ideell förening bildad av staten och Kommuner och Landsting (SKL). Rådets uppgift är att främja dels jämförelser mellan kommuner och landsting, dels analyser av kommuners och landstings verksamheter och förhållanden. Detta sker bl.a. genom kommun- och landstingsdatabasen som 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 innehåller nyckeltal för kommuner och landsting. RKA publicerar också rapporter som visar hur nyckeltalen kan användas för att bl.a. stödja uppföljningen av verksamheterna. För att utveckla kommun- och landstingsdatabasen föreslår regeringen att ytterligare medel tillförs RKA (se avsnitt 2.6.3). En inte obetydlig del av de tjänster som finansieras av kommuner och landsting tillhandahålls av alternativa utförare. Statistiken över dessa är dock bristfällig. Av denna anledning föreslås att SCB tillförs medel för att inrätta ett register över alternativa utförare av kommunalt finansierad verksamhet och att myndigheten ges i uppdrag att förbättra och löpande publicera övergripande personalstatistik som omfattar all personal sysselsatt i kommunalt finansierad verksamhet (se utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, avsnitt 6.4). Den ekonomiska kris som inleddes har aktualiserat frågan om de kommunala finansernas konjunkturkänslighet och risken för att kommuner och landsting genom förändringar av utgifter och skatter agerar procykliskt, dvs. på ett sätt som kan bidra till att förstärka konjunktursvängningar. Det kommunala balanskravet, som är en betydelsefull del av det finanspolitiska ramverket, kan förstärka detta beteende. Mot den bakgrunden har regeringen tillsatt en utredning (dir. 2010:29) vars uppdrag ska redovisas . Regeringen avser att återkomma i frågan. Syftet är att skapa ett mer robust regelverk för att motverka en procyklisk politik i kommuner och landsting. Vidare har Statskontoret av regeringen getts i uppdrag att undersöka hur kommuner och landsting agerade till följd av konjunkturnedgången samt följa upp hur de tillfälliga statsbidragen till kommunsektorn som tillfördes 2010 och 2011 har använts (dnr Fi2011/2881). Uppdraget ska redovisas . Systemet för kommunalekonomisk utjämning måste kunna anpassas till förändringar i omvärlden. För att människor ska få tillgång till välfärdstjänster av hög kvalitet oberoende av var de bor är en långtgående utjämning av kommunsektorns ekonomiska förutsättningar nödvändig. får ett sådant system inte motverka effektivisering av verksamheten och tillväxt. Systemet har varit föremål för översyn av en parlamentarisk kommitté som överlämnade betänkandet Likvärdiga förutsättningar Översyn av den kommunala utjämningen (SOU 2011:39). Anslagets ändamål och utjämningssystemets syfte är att ge kommuner och landsting goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Anslaget används även som ett instrument för ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn, bl.a. med anledning av den kommunala finansieringsprincipen. Tabell 2.5 Anslagsutveckling för 1:1 Kommunalekonomisk utjämning I tabell 2.6 redovisas de förändringar som påverkar ramen för respektive anslagspost i förhållande till nivån 2011. Inom ramen för anslaget redovisas de bidrag och avgifter som omfattas av lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning (se tabell 2.7). Anslaget är uppdelat i två anslagsposter som omfattar bidrag till och avgifter från kommuner respektive landsting. De avgifter som betalas av kommuner och landsting till staten redovisas som inkomster under anslaget, som därmed är nettoberäknat. Bidragen som betalas ut från anslaget beräknas uppgå till 2012 och avgifterna till , vilket medför att anslagsramen totalt uppgår till . I denna proposition föreslås att högkostnadsskyddet för bl.a. besök inom den öppna hälso- Beloppen inom högkostnadstrappan för läkemedel höjs proportionerligt ungefär lika mycket. Lagändringarna träder i kraft . För patienter som har hunnit påbörja en högkostnadsperiod före ikraftträdandet ska nuvarande bestämmelser gälla under resten av perioden. Landstingens avgiftsintäkter för besök inom den öppna hälso- och sjukvården beräknas öka med ca . För att stärka hälso- och sjukvården görs ingen reglering, dvs. minskning av anslaget, enligt den kommunala finansieringsprincipen. Detta beräknas öka landstingens intäkter med 2012 och . En uppdatering av högkostnadstrappan för läkemedel beräknas ge ca i ökade avgiftsintäkter. Landstingens kostnader för läkemedelsförmånen finansieras via anslaget 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, som minskas med motsvarande belopp. För att de ökade avgiftsintäkterna för läkemedel ska komma landstingen till del ökas i stället Som tidigare aviserats ska kommunerna kompenseras för de ekonomiska konsekvenser som den nya skollagen medför (prop. 2009/10:165, bet. 2009/10:UbU21, rskr. 2009/10:370). I enlighet med detta ökas anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning med 2012 och med i förhållande till nivå. Införandet av nationella prov skjuts upp Regeringen aviserade i budgetpropositionen att nationella prov skulle införas i fler ämnen i årskurserna 6 och 9. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 De nationella proven kommer dock att införas först , varför anslaget engångsvis minskas med 2012. Utökad undervisningstid i matematik För att förbättra elevernas kunskaper i matematik aviserade regeringen i budgetpropositionen att den avsåg lämna förslag om att den garanterade undervisningstiden i matematik skulle utökas med under tre årskurser i . Den beräknade kostnaden för detta vid ett införande är 2013 och , varför anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökas med dessa belopp. Införande av betyg från årskurs 6 För att förbättra uppföljningen av elevernas kunskaper, och därmed möjligheten att fånga upp elever som behöver extra stöd, föreslog regeringen i budgetpropositionen att betyg skulle införas från årskurs 6 i och grundsärskolan. Förslaget innebär merkostnader för kommunerna (prop. 2009/10:219, bet. 2010/11:UbU3, rskr. 2010/11:137), varför anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökas med 2012 (halvårseffekt) och med . Regeringen har överlämnat propositionen Legitimation för lärare och förskollärare (prop. 2010/11:20) till . I propositionen föreslås att nyutexaminerade lärare och förskollärare ska genomgå en ettårig introduktionsperiod. ska läraren eller förskolläraren ha en tidsbegränsad anställning och få stöd av en . Förslaget innebär merkostnader för kommunerna, varför anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökas med 2012 och med . minskas anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning med motsvarande belopp. Stärkta förutsättningar för elever med vissa funktionsnedsättningar Regeringen avser att återkomma till med en proposition som, i enlighet 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 med vad som föreslagits i betänkandet Med rätt att välja - flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp (SOU 2011:30), bl.a. innehåller förslag om att en elev i eller grundsärskolan under vissa förutsättningar ska ha rätt att delvis få sin utbildning inom specialskolan och ges en utökad rätt till undervisning i teckenspråk. Dessa förslag innebär ökade kostnader för kommunerna. För att kompensera kommunerna för detta ökas anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning med 2012 och med , som anslaget 1:3 Specialpedagogiska skolmyndigheten under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning minskas med motsvarande belopp. Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan beslut med anledning av förslagen i propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8) innebär enligt regeringens bedömning i budgetpropositionen effektiviseringsvinster i kommunsektorn till följd av ökad genomströmning och bättre planeringsförutsättningar. Regeringen beräknade den sammantagna effektiviseringsvinsten till 2012, 895 miljoner har anfört att regeringen bör återkomma till och redovisa sina överväganden gällande finansieringsprincipens tillämpning när det gäller den nya gymnasieskolan (bet. 2010/11:FiU1). Vidare har utbildningsutskottet anfört att utskottet utgår från att regeringen återkommer till i enlighet med finansutskottets ställningstagande och att regeringen bör återuppta förhandlingar med SKL kring de ekonomiska konsekvenserna för kommunerna med anledning av den nya gymnasieskolan (bet. 2010/11:UbU1). Se vidare avsnitt 4.3 inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. utvidgades, efter beslut av , det nationella vaccinationsprogrammet för barn till att även omfatta vaccination mot pneumokocker . för ökade kostnader genom att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökades med 20102012. med fr.o.m. detta år. Tredje steget i tandvårdsreformen Regeringen avser att överlämna en proposition till med förslag om att det i tandvårdslagen (1985:125) införs en skyldighet för landstingen att se till att tandvård kan erbjudas personer som har stora behov på grund av en långvarig sjukdom eller funktionsnedsättning. Lagförslaget föreslås träda i kraft . tillförs anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning för de delar av stödet som ska utföras av landstingen. minskas anslaget 1:4 Tandvårdsförmåner m.m. under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg med motsvarande belopp. Övriga ekonomiska regleringar syftar till att neutralisera effekterna av statliga beslut som inte omfattas av den kommunala finansieringsprincipen, men som t.ex. påverkar det kommunala skatteunderlaget och därmed skatteintäkterna för kommuner och landsting. I avtalet mellan och om vissa skattefrågor regleras hur länderna ska kompensera varandra för minskade skatteintäkter till följd av att pendlare mellan länderna beskattas i arbetslandet och inte i bosättningslandet (prop. 2003/04:149, bet. 2003/04:SkU31, rskr. 2003/04:269). Det utjämningsbelopp som regleras i artikel 6 i avtalet bör, för det fall ett nettobelopp ska betalas av till , fördelas på samtliga kommuner respektive landsting med ett enhetligt belopp per invånare, eftersom minskningen av skatteintäkterna till följd av pendling fördelas på hela kommunrespektive landstingskollektivet genom inkomstutjämningen. Utöver antalet personer som omfattas av utjämningsordningen och lönesummorna, som är basen för beräkningen av utjämningsbeloppet, påverkas utjämningsbeloppen även av växelkursen. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 För ändrades utjämningsbeloppet främst till följd av att den svenska kronan stärktes 2010. Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning minskas med anledning av detta med , varav för kommunerna och för landstingen. Fördelningen mellan kommuner och landsting är gjord i förhållande till den genomsnittliga skattesatsen för kommuner respektive landsting. Tillfällig justering av kompensationen för ändringen i socialtjänstlagen avseende anhörigstöd Med anledning av en ändring i socialtjänstlagen (2001:453) avseende anhörigstöd aviserades i budgetpropositionen att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning skulle ökas med som anslaget 5:1 (anslaget 4:5) Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg skulle minska med motsvarande belopp. Av medlen ska tilldelas 20122014 för uppdraget att lämna en rapport till regeringen med anledning av den ändrade bestämmelsen i socialtjänstlagen. Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning minskas därför med 20122014 och anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ökas med motsvarande belopp. De förändringar i skattelagstiftningen avseende de s.k. 3:12-reglerna som regeringen föreslår i denna proposition beräknas påverka den kommunala sektorns skatteunderlag negativt. Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökas därför med . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Tabell 2.6 Tillskott, ekonomiska regleringar m.m. anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning (prop.2009/10:165) Nationella prov (BP 2011) matematik (BP 2011) Införande av betyg från årskurs 6 (prop. 2009/10:219) Lärarlegitimation (prop. 2010/11:20) elever med vissa funktions- nedsättningar (SOU 2011:30) Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199) Överföring till UO9, anhörig- stöd (Prop. 2008/09:82) 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Tabell 2.7 Bidrag och avgifter inom anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning I tabell 2.7 redovisas per anslagspost (kommuner respektive landsting) en preliminär prognos för 20122015 för de bidrag och avgifter som redovisas under anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. beslutar preliminärt om bidrag och avgifter för varje kommun och landsting. fastställs bidragen och avgifterna. Beloppen i tabell 2.7 för bidrag och avgifter för inkomstutjämning, kostnadsutjämning, strukturbidrag samt införandebidrag styrs av de regler för beräkningarna som anges i lagen om kommunalekonomisk utjämning och förordningen (2004:881) om kommunalekonomisk utjämning. Respektive anslagspost minskas med summan av bidragen och avgifterna. Mellanskillnaden utgör regleringsbidraget eller regleringsavgiften som fördelas mellan kommunerna respektive landstingen med ett enhetligt belopp per invånare. Skatteväxlingar mellan kommuner och landsting Beloppen i tabell 2.7 kommer sannolikt att ändras till följd av att man i flera län har för avsikt att genomföra skatteväxlingar mellan kommunerna och i respektive län till följd huvudmannaskapsförändringar. I systemet för kommunalekonomisk utjämning justeras de s.k. länsvisa skattesatserna när skatteväxlingar görs. satserna används för beräkning av inkomstutjämningsbidrag och inkomstutjämningsavgifter. Vidare medför skatteväxlingar behov av överföringar av statsbidrag mellan kommunerna och landstingen. Det belopp som ska överföras har dock ännu inte kunnat beräknas. Regeringen avser att göra en sådan överföring i regleringsbrevet . Överföringen påverkar dock inte den totala anslagsnivån. Tabell 2.8 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:1 Kommunalekonomisk utjämning Förändring till följd av: -3 028 310 -2 411 567 -2 161 728 -2 159 528 till/från andra -1 035 000 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Regeringen föreslår att 81 anvisas under anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2.6.21:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Anslaget används för kostnadsutjämning mellan kommuner för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS, och lagen (1993:389) om assistansersättning. Bidraget finansieras av utjämningsavgifter som kommuner betalar till staten. Utgiftsprognosen för anslaget avseende 2011 är , vilket är lägre än anvisat belopp. Tabell 2.9 Anslagsutveckling för 1:2 Statligt