prop · GY0360 · 2011-02-16 00:00:00 — Detta måste avgöras med tillämpning av kostnadsbestämmelsen, det vill säga utifrån en bedömning av vilka kostnader som kan anses krävas för att förhand- lingsdelegationen ska kunna utföra sina uppgifter på lämpligt sätt. Även om det i allmänhet kan synas rimligt att de aktuella mötena genomförs i anslutning till mötet med företaget anser regeringen att det är olämpligt att uttryckligen reglera frågan. Vad som är skäligt får i varje enskilt fall avgöras utifrån sitt sammanhang. Vidare anser Bankinstitutens att det kan finnas skäl att i lagen föra in ett förtydligande om att mötena är avsedda endast för frågor som ska avhandlas eller har avhandlats under mötet med gemenskapsföretaget eller det kontrollerande företaget. Enligt regeringens mening kan det tyckas vara en naturlig utgångs- punkt att de frågor som avhandlas vid de enskilda mötena är de frågor som har eller ska diskuteras vid mötena med företaget. Det kan dock inte uteslutas att det även finns behov av att diskutera andra för förhandlings- delegationen relevanta frågor, till exempel av intern natur. Det kan så- ledes inte anses finnas skäl att reglera detta närmare i lagen på sätt som organisationen föreslagit. Även i detta fall kan det ytterst bli en fråga om vilka kostnader som ska ersättas av företaget. Avstående från och avbrytande av förhandlingar Regeringens förslag: Arbetstagarnas förhandlingsdelegation ska få besluta att avstå från att inleda förhandlingar om ett avtal om ett europeiskt företagsråd eller något annat förfarande för information till och samråd med arbetstagarna eller att avbryta pågående sådana för- handlingar. En part ska inte få framställa en ny begäran om förhandlingar förrän , om parterna inte har avtalat eller kommer överens om . Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag med det undantaget att det i propositionens förslag till lagtext förtydligats att parterna även kan avtala om att en begäran får framställas tidigare. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna berör frågorna sär- skilt. Skälen för regeringens förslag: Enligt artikel 5.5 första stycket i det nya direktivet kan det särskilda förhandlingsorganet besluta att inte inleda förhandlingar om inrättande av ett informations- och samråds- förfarande i någon form eller att avbryta påbörjade sådana förhandlingar. Enligt tredje stycket kan en ny begäran om att sammankalla det särskilda förhandlingsorganet göras tidigast efter ett sådant beslut såvida inte de berörda parterna fastställer en kortare frist. Dessa regler har inte ändrats jämfört med det nu gällande direktivet. Direktivets regler i detta avseende har genomförts i 19 § i den nu- varande lagen. En bestämmelse som i sak motsvarar denna bör tas in i den föreslagna lagen. I promemorians och lagrådsremissens förslag till lagtext anges att förhandlingar får initieras på nytt tidigast efter ett beslut om att avstå från eller att avbryta förhandlingar, men att parterna gemensamt får besluta att inleda eller återuppta förhandlingarna tidigare. Lagrådet har påpekat att direktivet även ger parterna möjlighet att i samband med ett sådant beslut komma överens att förhandlingsdelegationen ska samman- kallas även efter en ny, ensidig begäran efter en viss . Lagrådet har därför föreslagit att det i paragrafen i stället ska anges att en part inte får framställa en ny begäran förrän , om parterna inte har avtalat eller kommer överens om . Regeringen anser att detta är en lämplig formulering. Omröstningsregler behandlas i avsnitt 5.8.5. Regeringens förslag: Arbetstagarnas förhandlingsdelegation ska få biträdas av experter som den själv utser. Experterna ska på för- handlingsdelegationens begäran få närvara vid förhandlingarna i egenskap av rådgivare. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens Remissinstanserna: , Prop. 2010/11:60 Akademikers och till- Ingen av remissinstanserna i övrigt berör frågorna sär- skilt. Skälen för regeringens förslag: Enligt artikel 5.4 tredje stycket i det nya direktivet, som innehåller en delvis ny bestämmelse, får det särskilda förhandlingsorganet biträdas av experter som det självt utser. Bland dessa experter kan det ingå företrädare för behöriga och erkända arbets- tagarorganisationer på EU-nivå. Härmed avses de organisationer på arbetstagarsidan med vilka kommissionen bedriver samråd i enlighet med artikel 154 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Om förhandlingsorganet så begär, får dessa experter i egenskap av rådgivare närvara vid förhandlingsmöten. Direktivet motsvaras i detta avseende i huvudsak av 18 § andra stycket i den nuvarande lagen. Den nya direktivets bestämmelse föranleder inte någon justering i sak i förhållande till den nuvarande regleringen. Regeringen anser därför att en sådan bestämmelse bör föras in i den nya lagen. Paragrafen bör emellertid formuleras på liknande sätt som bestämmelserna om experter i lagen om arbetstagarinflytande i europa- bolag, lagen om arbetstagarinflytande i europakooperativ och lagen om arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande fusioner Regeringens förslag: För ett beslut om att avstå från att inleda för- handlingar eller att avbryta pågående förhandlingar, ska det krävas röster från minst två tredjedelar av ledamöterna i arbetstagarnas för- handlingsdelegation. För att förhandlingsdelegationen ska kunna ingå ett avtal om ett europeiskt företagsråd eller något annat förfarande för information och samråd, måste mer än hälften av ledamöterna enas om det. Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens för- I promemorians förslag till lagtext anges att för samtliga beslut av arbetstagarnas förhandlingsdelegation, utom i fråga om beslut om att avstå från att inleda eller att avbryta förhandlingar, ska gälla den mening som stöds av en majoritet av ledamöterna. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna berör frågorna sär- Skälen för regeringens förslag: Enligt artikel 5.5 första stycket i det nya direktivet ska ett beslut i förhandlingsorganet att inte inleda förhand- lingar eller att avbryta påbörjade förhandlingar kräva två tredjedelar av Enligt artikel 6.5 ska det krävas en majoritet av ledamöternas röster för att ett avtal om ett europeiskt företagsråd eller något annat förfarande för information och samråd ska kunna ingås. Dessa bestämmelser har inte ändrats jämfört med det nu gällande Direktivets bestämmelser har genomförts i 19 och 20 §§ i den nu- I promemorian har bestämmelsen i förslaget till lagtext fått ett något vidare tillämpningsområde. Det anges där att för samtliga beslut av arbetstagarnas förhandlingsdelegation, utom i fråga om beslut Prop. 2010/11:60 om att avstå från att inleda eller att avbryta förhandlingar, ska gälla den mening som stöds av en majoritet av ledamöterna. Regeringen kan inte se att det finns behov av en sådan utvidgad bestämmelse och gör bedöm- ningen att det inte finns skäl att i lagen reglera mer än vad som anges i direktivet eller i den nuvarande lagen. Bestämmelser med motsvarande innehåll som i den nuvarande lagen bör därför införas i den föreslagna lagen. Lagrådet har anfört bland annat följande. När det gäller den föreslagna bestämmelsen om beslut om att avstå från att inleda förhandlingar eller att avbryta pågående förhandlingar kan den läsas så att det krävs att minst två tredjedelar av ledamöterna deltar i omröstningen men att det sedan räcker med enkel majoritet för giltigt beslut. Det står emellertid klart att avsikten är att det ska krävas kvalificerad majoritet för att ett sådant beslut ska vara giltigt. Det är oklart om direktivets krav på två tredjedels majoritet avser samtliga ledamöter i delegationen eller dem som deltar i sammanträdet med delegationen. Det föreslås att detta klargörs i det fortsatta lagstiftningsarbetet. Det föreslagna andra stycket bjuder på lik- nande svårigheter. Det är oklart om majoritetskravet avser samtliga ledamöter eller dem som deltar i sammanträdet. Det är också oklart om ordföranden har utslagsröst vid lika röstetal. Även detta bör enligt Lag- rådet klargöras i det fortsatta lagstiftningsarbetet. Regeringen vill inledningsvis erinra om att omröstningsreglerna inte ändrats i det nya direktivet. Bestämmelser som motsvarar de nu föreslagna finns i den nuvarande lagen och har såvitt känt inte medfört några tolknings- eller tillämpningsproblem. I förarbetena till lagen anges att det för att ett effektivt minoritetsskydd ska uppnås är troligt att det är det totala antalet ledamöter som avses, se prop. 1995/96:163 s. 63. Avsikten är inte nu att ändra detta. När det sedan gäller frågan om vad som ska gälla vid lika röstetal, kan regeringen inte se att det finns behov av något klargörande eftersom det när det gäller ingående av avtal krävs att mer än hälften av ledamöterna enas om ett sådant beslut. Regeringens förslag: Alla kostnader för att arbetstagarnas förhand- lingsdelegation ska kunna bildas och bedriva sin verksamhet ska bäras av gemenskapsföretaget eller det kontrollerande företaget i en före- tagsgrupp i den utsträckning som krävs för att förhandlingsdelegatio- nen ska kunna utföra sina uppgifter på lämpligt sätt. Promemorians förslag: Överensstämmer i sak med regeringens för- Bestämmelsen har dock formulerats om för att närmare ansluta till motsvarande bestämmelse i direktivet respektive övriga näraliggande lagar såsom lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna berör frågan särskilt. Skälen för regeringens förslag: Enligt artikel 5.6 i det nya direktivet, som är oförändrad, ska alla kostnader i samband med förhandlingar om inrättande av ett informations- och samrådsförfarande i någon form bäras av den centrala ledningen så att det särskilda förhandlingsorganet ska kunna utföra sina uppgifter på lämpligt sätt. Medlemsstaterna får fast- Prop. 2010/11:60 ställa budgetregler för förhandlingsorganets verksamhet. begränsa finansieringen till att täcka utgifterna för endast en expert. Direktivets bestämmelser är genomförda i 17 § i den nuvarande lagen. En motsvarande bestämmelse bör tas in i den föreslagna lagen. Dock bör bestämmelsen formuleras om på så sätt att ordalydelsen närmare anknyter till direktivets ordalydelse på samma sätt som motsvarande bestämmelser i lagen om arbetstagarinflytande i europabolag, lagen om arbetstagarinflytande i europakooperativ och lagen om arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande fusioner. Innebörden, det vill säga att kostnaderna ska vara skäliga utifrån dessa utgångspunkter, bör dock vara densamma. Regeringens förslag: Ett avtal om ett europeiskt företagsråd ska vara skriftligt och behandla vissa i lagen uppräknade frågor. Parterna ska skriftligen kunna avtala om något annat förfarande för information till och samråd med arbetstagarna. I avtalet ska anges vilken rätt arbetstagarrepresentanterna har att sammanträda för att diskutera den information de har fått. Avtalen ska omfatta all verksamhet som gemenskapsföretaget eller företagsgruppen bedriver inom EES. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag med undantag för vissa förtydliganden och redaktionella änd- ringar. Remissinstanserna: , Akademikers och anger att de är positiva till att jämställdhet anges som mål avseende de europeiska företagsrådens sammansättning. vid gör gällande att genomförandet av bestämmelsen i artikel 12 om förhållandet mellan gemenskapsbestämmelser och nationella bestämmelser synes vara alltför minimalistiskt. anser att det är av avgörande betydelse att regleringen inte innebär att företagens beslut fördröjs i onödan och menar att det måste tydliggöras att informationen och samrådet i företagsrådet respektive medbestämmandet på nationell nivå utgör två olika processer som kan påbörjas och avslutas oberoende av varandra. Ingen av remissinstanserna i övrigt berör frågorna särskilt. Skälen för regeringens förslag Avtalens form och innehåll Det nya direktivet utökar och preciserar i artikel 6 bestämmelserna om vad ett avtal om ett europeiskt företagsråd ska innehålla. Enligt artikel 6.2 ska i avtalet, utan att det påverkar parternas självbestämmanderätt, fastställas vissa punkter. Vad gäller företagsrådets sammansättning stadgas att det i möjligaste mån ska vara en avvägd arbetstagar- representation med hänsyn till bland annat kön. En nyhet är också att det i avtalet ska regleras vilket förhållandet ska vara mellan information till och samråd med företagsrådet och motsvarande förfarande med nationella arbetstagarorgan. Detta förhållande ska regleras i enlighet med principerna i artikel 1.3, vilket innebär att företagsrådets uppgifter ska begränsas till gränsöverskridande frågor. Enligt det nya direktivet ska också avtalet i förekommande fall innehålla regler för den särskilda kommittén inom företagsrådet. Slutligen föreskriver det nya direktivet också att ett avtal om ett europeiskt företagsråd ska fastställa regler för avtalets löptid samt hur och när det kan respektive ska ändras samt att det ska fastställas ett omförhandlingsförfarande, även för eventuella omstruktureringssituationer. Av artikel 6 i det nya direktivet framgår att ett avtal om inrättande av ett europeiskt företagsråd ska vara skriftligt. Detta har dock redan tidigare följt av artikel 5.3 i det nuvarande direktivet. Enligt 6.3 i det nya direktivet kan parterna välja att inrätta ett informations- och samrådsförfarande i stället för ett europeiskt företags- råd. Ett avtal om ett sådant förfarande ska också vara skriftligt och reglera på vilket sätt arbetstagarrepresentanterna ska kunna sammanträda för att diskutera den information de fått. Dessa regler är i sak oförändrade jämfört med det nuvarande direktivet. Det bör dock noteras att den svenska språkversionen av det nuvarande direktivet innehåller en formu- lering om att avtalet ska innehålla riktlinjer för hur arbetstagar- representanterna ska ha rätt att sammanträda för att dryfta den in- formation de fått, medan den svenska språkversionen av det nya direktivet och de engelska språkversionerna av direktiven anger att det i avtalen måste anges hur de ska ha rätt att sammanträda. De nya bestämmelserna i det nya direktivet bör genomföras i den före- slagna lagen. I övrigt bör de bestämmelser i lagen som ska reglera vad avtalen om europeiska företagsråd eller andra informations- och samråds- förfaranden ska innehålla i stort sett utformas på motsvarande sätt som i den nuvarande lagen. Det är dock lämpligt att det i den föreslagna lagen uttryckligen anges att avtal om europeiska företagsråd eller andra in- formations- och samrådsförfaranden ska vara skriftliga. Det är också viktigt att precisera vad som följer av direktivets artikel 1.6, nämligen att avtalen måste omfatta samtliga gemenskapsföretagets eller företags- gruppens verksamheter respektive företag inom EES. Vissa redaktionella ändringar bör göras. Den särskilda kommittén bör liksom i den nu- varande lagen benämnas arbetsutskott, se vidare avsnitt 5.10.6. Enligt artikel 6.2 ska i avtalet fastställas vissa punkter. Formuleringen fastställas har också använts i promemorians förslag till lagtext när det gäller innehållet i ett avtal om ett europeiskt företagsråd. I den aktuella bestämmelsen sägs dock även att parternas självbestämmande inte ska påverkas. Bestämmelsen är på denna punkt något motsägelsefull. Å ena sidan ska ett avtal fastställa ett antal uppräknade frågor. Å andra sidan ska partsautonomin bevaras. har berörts bland annat i förarbetena till den nuvarande lagen och till lagen om arbetstagar- inflytande i europabolag, se prop. 1995/96:163 s. 64 och prop. 2003/04:122 s. 60 f. I det sistnämnda lagstiftningsärendet har regeringen angett att detta bör tolkas som att ett avtal måste innefatta parternas ställ- ningstagande i de angivna frågorna och att avtalet således måste behandla dessa frågor. För att tydliggöra grundtanken om parternas avtalsfrihet har i motsvarande bestämmelse i den lagen valts begreppet behandla i stället för fastställa. Regeringen gör bedömningen att detta är lämpligt även när det gäller avtal om europeiska företagsråd. När det gäller avtal om andra ordningar kan konstateras att uttrycket behandla används i den nuvarande lagen och i promemorians förslag till lagtext. Om bestämmelsen om avtal om europeiska företagsråd förtydligas på ovan angivet sätt, måste emellertid den bestämmelsen justeras något. Begreppet behandla blir nämligen inte adekvat i förhållande till kravet på att det i avtalet måste anges hur arbetstagarrepresentanterna ska ha rätt att dryfta den in- formation de fått. Lagrådet har föreslagit att det föreslagna stycket om vad som ska behandlas i avtalet ska ändras redaktionellt beträffande sammansätt- ningen på så sätt att delar av innehållet i punkten bryts ut för att bilda ett nytt stycke. Regeringen menar att den av Lagrådet föreslagna justeringen inte fullt ut återspeglar den aktuella direktivbestämmelsens innehåll och att någon sådan ändring därför inte bör göras. I lagrådsremissens förslag till lagtext anges att om företagsrådet inom sig utser ett arbetsutskott, ska även sammansättningen av samt arbetsuppgifter och mötesordning för detta behandlas i avtalet. Enligt Lagrådet måste bestämmelsen förstås så att ett företagsråd kan utse ett arbetsutskott endast om detta framgår av avtalet. Lagrådet anser att bestämmelsen bör förtydligas i enlighet med detta. Av direktivet framgår emellertid endast att om avtalet innehåller en reglering om arbetsutskott ska sammansättning, arbetsuppgifter och mötesordning behandlas i avtalet. Regeringen kan således inte instämma med Lagrådet när det gäller innebörden, men kan konstatera att det finns skäl att justera bestämmelsen så att det framgår av den att ovan nämnda frågor ska behandlas i avtalet om detta innehåller reglering om arbetsutskott. Särskilt om samordningen med nationella förfaranden I artikel 12.1 i det nya direktivet anges att information till och samråd med de europeiska företagsråden ska samordnas med motsvarande åtgärder i förhållande till nationella arbetstagarorgan. Därvid ska enligt direktivet beaktas varje organs behörighet och verksamhetsområde enligt artikel 1.3. Arrangemangen för detta ska enligt artikel 12.2 i första hand fastställas i avtal. Som ovan nämnts föreslår regeringen att det i lagen tas in en bestäm- melse med den innebörd som följer av artikel 12.2. Beträffande artikel 12.1 delar regeringen den uppfattning som kom till uttryck i prome- , det vill säga att någon särskild lagreglering härutöver inte är nödvändig. Avsikten med direktivets bestämmelse är att se till att de europeiska företagsråden inte informeras och samråds med senare än med de nationella arbetstagarorganen. Genom det nya direktivets bestämmelser om bland annat tidpunkten för information och samråd, för vilka ett genomförande föreslagits i avsnitt 5.2, säkerställs att företags- råden informeras och samråds med för att eventuella synpunkter ska kunna beaktas i gemenskapsföretagets eller företagsgruppens besluts- Eftersom det som ska informeras och samrådas om med före- tagsråden ska röra gränsöverskridande frågor, ligger det i sakens natur att informationen till och samrådet med de nationella arbetstagarorganen angående frågor på nationell nivå som hänger samman med de gräns- överskridande frågorna inte kan föregå informationen till och samrådet med företagsråden. Om ett avtal om ett europeiskt företagsråd inte ingås om detta förhållande, ska enligt artikel 12.3 information lämnas till och samråd hållas med både företagsråden och de nationella arbetstagarorganen om beslut som kan medföra väsentliga förändringar i arbetsorganisationen eller anställningsavtalen förutses. Inte heller här görs bedömningen att någon särskild lagreglering är nödvändig. Det följer av den föreslagna lagen och av medbestämmandelagen att information ska lämnas och samråd ske enligt båda regelverken. vid , som hänvisat till att revide- ringen av direktivet bland annat syftat till att bättre samordna unionens rättsliga instrument på området och att klargöra förhållandet mellan information och samråd på olika nivåer, har ifrågasatt det föreslagna genomförandet av artikel 12. Fakulteten har ställt sig frågande till om valet att inte införa någon särskild reglering av artikel 12.1 och 12.3 bidrar till att klargöra förhållandet mellan information och samråd på den europeiska och den nationella nivån. Regeringen vill här framhålla följande. Förfarandena enligt den före- slagna lagen får inte påverka våra nationella regler om medbestämmande. De nationella reglerna kan och ska fortsätta tillämpas som . måste emellertid i ljuset av de nationella reglerna se till att det europeiska företagsrådet inte involveras i ett alltför sent skede av processen. Det centrala i sammanhanget är kravet på att information och samråd på den gränsöverskridande nivån enligt lagen ska ske på ett sådant sätt och att företagsrådet eller motsvarande organ kan lämna synpunkter så att dessa kan beaktas i beslutprocessen. anser att det är av avgörande betydelse att regleringen av information och samråd i företagsrådet och medbestäm- mande på nationell nivå inte innebär att företagens beslut fördröjs i onödan, till exempel genom att de måste avvakta processen i det europeiska företagsrådet innan de kan påbörja eller avsluta ett nationellt medbestämmandeförfarande. Föreningen har gjort gällande att det i lag- text eller i motiven till lagen måste tydliggöras att informationen och samrådet i företagsrådet och medbestämmandet på nationell nivå utgör två olika processer som kan påbörjas och avslutas oberoende av varandra. Regeringen vill här understryka att det redan av den föreslagna be- stämmelsen om lagens syfte anges som en grundläggande princip att företaget ska kunna fatta beslut på effektivt sätt. Direktivet innehåller inte några bestämmelser om att den nationella processen och den i den gränsöverskridande processen ska kunna påbörjas och avslutas oberoende av varandra. Regleringen syftar till att få till stånd informations- och samrådsprocesser där berörda parter ska ha rätt att få information och möjlighet att lämna synpunkter på ett ändamålsenligt sätt. Vad som gäller om avtal inte träffas 5.10.1När reglerna ska tillämpas Regeringens förslag: Särskilda regler ska i vissa fall gälla om ett av- tal om inrättande av ett europeiskt företagsråd eller något annat informations- och samrådsförfarande inte träffas. Dessa regler ska tillämpas om gemenskapsföretaget eller det kontrollerande företaget i en företagsgrupp och arbetstagarnas förhandlingsdelegation kommer överens om det, om gemenskapsföretaget eller det kontrollerande företaget vägrar att inleda förhandlingar från det att arbetstagarna har begärt förhandlingar, eller om de förhandlande parterna inte har nått en överenskommelse från den tidpunkt då någon av parterna tog initiativ till för- handlingar. Lagens bestämmelser om vad som gäller om ett avtal inte träffas ska inte tillämpas om förhandlingsdelegationen har fattat beslut om att av- stå från att inleda förhandlingar om ett avtal enligt lagen eller att av- bryta förhandlingar om ett sådant avtal. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: , Akademikers , och i motsätter sig förslaget om slopande av bestämmelsen i den nuvarande lagen om att regleringen av vad som ska gälla om avtal inte träffas ska gälla om ett nytt avtal inte har träffats efter det att ett avtal upphört att gälla. Ingen av remiss- instanserna i övrigt berör frågorna särskilt. Skälen för regeringens förslag: Det nuvarande direktivet syftar till att europeiska företagsråd eller andra förfaranden för information och sam- råd i första hand ska komma till stånd genom att berörda parter träffar ett avtal. Det är först om parterna gemensamt så bestämmer eller om för- handlingarna av olika skäl inte leder till ett avtal, som vissa i direktivet särskilt angivna bestämmelser om företagsråds sammansättning, verksamhet med mera ska tillämpas. Detta förhållande ändras inte i det nya direktivet.