prop · GZ031d30 · 2011-09-20 00:00:00 — 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för stöd till icke-statliga kulturlokaler för ny- eller ombyggnad inklusive handikappanpassning av musei-, teater- och konsertlokaler som tillhör någon annan än staten. Beslut om bidrag fattas av samlingslokalsdelegation efter samråd med . Tabell 4.14 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden1 Erhållet/föreslaget bemyndigande 1 Bemyndigande på anslaget infördes i samband med Vårändringsbudget (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21, rskr. 2010/11:321). Tabell 4.15 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Anslaget minskas () till följd av beräknande samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till , respektive . 4.5.61:6 Bidrag till regional kulturverksamhet 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 278 294 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 276 548 tkr prisnivå. 4Motsvarar 1 251 549 tkr prisnivå. Anslaget används för bidrag till regionala och lokala kulturverksamheter. Anslaget ska användas till följande verksamheter: -professionell teater-, dans- och musikverksamhet, 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 -konst- och kulturfrämjande verksamhet, -regional enskild arkivverksamhet, -filmkulturell verksamhet, -främjande av hemslöjd. får inom ramen för anslaget finansiera tidsbegränsade utvecklingsinsatser. Anslaget får belastas med vissa kostnader för Kungl. genomförande av det samlade ansvaret för statens stöd och samordning inom biblioteksväsendet. Tabell 4.17 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas () till följd av beräknande samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Det statliga stödet till regional kulturverksamhet tillförs 2012-2014. Till anslaget överförs ytterligare för att kompensera Cirkus Cirkör för minskade hyresintäkter med anledning av att Dans- och Cirkushögskolans utbildning i cirkus flyttar från till Dans- och Cirkushögskolans. Medlen överförs från utgiftsområde 16, anslag 2:70, Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Därmed kompenseras Cirkus Cirkör med totalt med anledning av de nya hyresförhållandena. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 1 anvisas 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 under anslaget 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . 4.5.71:7 Myndigheten för kulturanalys 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 9 441 tkr prisnivå. 3Motsvarar 9 427 tkr prisnivå. 4Motsvarar 9 427 tkr prisnivå. Anslaget används till förvaltningskostnader för Myndigheten för kulturanalys samt för forsknings- och utvecklingsinsatser på kulturområdet. Myndigheten för kulturanalys har till uppgift att, med utgångspunkt i de nationella kulturpolitiska målen, utvärdera, analysera och redovisa effekter av förslag och genomförda åtgärder inom kulturområdet. I uppgifterna ingår att analysera utvecklingen både inom detta område och inom andra samhällsområden som har betydelse för kulturlivet. Tabell 4.19 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:7 Myndigheten för kulturanalys Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas () till följd av beräknande samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 1:7 Myndigheten för kulturanalys . , 2014 samt 2015 beräknas anslaget till , respektive . 4.5.8Bidrag till kulturverksamhet från AB Regeringens förslag: godkänner att regeringen på AB Svenska 2012 verkar för att bolagsstämman beslutar om ett bidrag som motsvarar 1/26 av bolagets överskott 2011 från Nya Penninglotten avsett för konst, teater och andra kulturella ändamål. Bidraget ska fördelas enligt de närmare anvisningar som beslutas av regeringen. Regeringen föreslår att godkänner att regeringen på AB Svenska Spels ordinarie bolagsstämma 2012 verkar för att bolagsstämman beslutar om ett bidrag som motsvarar 1/26 av bolagets överskott från Nya Penninglotten avsett för konst, teater och andra kulturella ändamål att fördelas till ifrågavarande 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ändamål enligt de närmare anvisningar som beslutas av regeringen. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 5 Teater, dans och musik Avsnittet omfattar statens bidrag till , Kungliga Dramatiska teatern AB, , Stiftelsen , och . Vidare omfattas det statliga stödet till den fria scenkonsten och myndigheten . Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom Teater, dans och musik, utgiftsområde 17 Teater, dans och musik 2:1 Bidrag till Operan, , , 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Summa Teater, dans och musik 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Resultatredovisningen görs mot de nya målen för den nationella kulturpolitiken som beslutat om (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145), se avsnitt 4.3. Bedömningen av resultatet inom teater, dans och musik utgår från: -fördelade bidrag till statliga och regionala kulturinstitutioner samt till utövare inom den fria scenkonsten, -redovisad statistik avseende utvecklingen av besökssiffror, antalet föreställningar, andel besökare som utgörs av barn och ungdomar, tv-sändningar samt digitala sändningar via biograf. Vidare redovisas insatser avseende bl.a. barn och unga, jämställdhet, personer med funktionsnedsättning samt internationell och interkulturell verksamhet. Bedömningen av resultatet utgår även från insatser för att främja kvalitet och att förnya och utveckla verksamheten. (Operan) och Kungliga Dramatiska teatern AB () framförde en bred repertoar av klassiska och moderna verk och nådde en större publik än året innan. Operan hade en publik på ca 253 500 besökare och ca 290 500 besökare. Tack vare samarbete med Folkets Hus och Parker liksom med når nationalscenerna en större publik genom digitala sändningar. Operan har låtit uruppföra två tidigare beställda verk och har beställt två nya musikdramatiska verk vilket bidrar till utvecklingen av operakonsten. Unga på är en integrerad del av Operans verksamhet och erbjuder ålders- anpassade aktiviteter och konstnärlig verksamhet tillsammans med Operans anställda. har, med en varierad repertoar, höjt beläggningsgraden från 2010. satsning Unga når breda barn- och ungdomsgrupper genom sitt samarbete med skolan och tillför även ett viktigt konstnärligt inflöde. Bland internationella initiativ utmärker sig uppvaktningen av nobelpristagare i litteratur, . med , Uusi Teatteri (Nya Finska teatern i ) har fortsatt att tillgängliggöra ny finländsk dramatik genom läsningar och översättningar. Barn- och unga-verksamheten har även lyfts fram i internationella sammanhang; Unga har varit i , och . Genom nationalscenernas ateljéer och verkstäder bevaras och utvecklas en hantverksskicklighet inom ett stort antal yrkesområden. Tillsammans med ett väl etablerat samarbete med olika hantverksutbildningar bidrar verksamheten till att bevara och utveckla en viktig del av kulturarvet. Operan och har inkommit med redovisningar av det s.k. nationalscensuppdraget som aviserades i den kulturpolitiska propositionen Tid för kultur (prop. 2009/10:3), se vidare avsnitt 3.2.2. Tabell 5.2 Prestationer Operan 20082010 Andel besökare barn och Tabell 5.3 Prestationer 20082010 Andel besökare barn och har fortsatt sitt arbete med att nå ut i landet med scenkonst samt att nå nya målgrupper. Antalet egenproducerade föreställningar har fortsatt att minska medan produktioner i samverkan med andra har ökat. nådde som producent, arrangör och förmedlare av scenkonst en sammanlagd publik på mer än 1 miljon människor. har arbetat med att stärka de regionala och lokala teaterföreningarna i samband med att kultursamverkansmodellen etableras. Det internationella och interkulturella utbytet har varit omfattande med gästspel både i och utanför . Tabell 5.4 Prestationer 20082010 Tyst teater fortsätter sitt arbete med att öka tillgängligheten till scenkonst på teckenspråk i hela landet. Tyst teater nådde 2010 en publik på ca 12 000 personer. är inne på sitt femte decennium och har utvecklat sitt arbete med både stora och små produktioner. Rikskonserter har arrangerat en stor del av konserterna i samverkan med andra parter. Insatser har inriktats mot musikformer med en svagare institutionell förankring liksom mot en ung publik och unga musiker. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 genomfördes lika många föreställningar på konsertlokalen 11 som . Statens stöd till Rikskonserter avvecklas (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Rikskonserter fick i uppdrag att anpassa och planera sin verksamhet utifrån dessa förutsättningar , vilket avspeglas mål- och återrapporteringskrav. Stiftelsen verksamhet upphör och stiftelsen bör, enligt Rikskonserters bedömning, vara helt avvecklad . inledde sin verksamhet. Myndigheten, som innefattar verksamheten vid tidigare Statens musiksamlingar och delar av Rikskonserters verksamhet, ska främja ett varierat musikaliskt utbud i hela landet som är präglat av konstnärlig förnyelse och hög kvalitet. ska också stödja utvecklingen av ett professionellt musikliv. Det innebär att myndigheten ska vara en resurs för musiklivet genom att ta till vara initiativ från musiklivet, koordinera och stödja samverkansprojekt av nationellt intresse samt vara en nationell part vid internationellt samarbete. ska även, i likhet med tidigare uppdrag till Statens musiksamlingar, dokumentera, främja och bygga upp kunskap om och tillgängliggöra teaterns, dansens och musikens kulturarv. Vid myndigheten har ett konstnärligt råd inrättats som får ett viktig roll när det gäller stödet till den professionella musiken. har fortsatt att utveckla tillgången till samtida danskonst, dels på den egna gästspelsscenen, dels i samverkan med andra svenska och utländska dansaktörer, liksom i nätverket . hade 2010 totalt ca 53 000 besökare. Tabell 5.5 Prestationer 20082010 Andel besökare barn och ungdomar 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 är en betydelsefull aktör för att öka det internationella utbytet inom danskonsten och deltar i ett flertal internationella nätverk. arrangerade ett 30-årsjubileum för IETM, for Contemporary Performing Arts, där 600 yrkesverksamma inom samtida scenkonst från hela världen deltog. arrangerades Ice Hot, en festival som visar upp det nordiska dansutbudet för omvärlden. Programläggare och producenter från 32 länder besökte festivalen. har bedrivit en varierad programverksamhet . Institutionens 50-års- jubileum bidrog till ökad uppmärksamhet på verksamheten. SommerAkademiet, Språkog kulturkursene, Kultur og mediekurset och stipendiatordning är årligt återkommande för unga. arbetar fortsatt intensivt för att bibehålla marknadsandelarna i hotell- och konferensbranschen. Efter att 2010 avskiljdes från Stiftelsen omfattar verksamheten föreställningar och visningar av teatern. Slottsteatern är en nationell institution. hade Slottsteaterns 16 föreställningar en publik på totalt ca 6 800 besökare. Visningsverksamheten hade 27 400 besökare. Tabell 5.6 Prestationer 2008 2010 Antal besökare till föreställningar Antal besökare till visningar - varav elever och studenter Antalet besökare vid föreställningarna har minskat 20082010. Däremot har besökarna till visningar ökat . Även andelen barn och unga som besöker visningarna har ökat, från . Inom ramen för samarbete inom EBU, , har beställts av elva länder. firar som världsarv . De regionala scenkonstinstitutionerna runt om i landet hade drygt tre miljoner besökare 20082010. har vidareutvecklat sin samverkan med de regionala huvudmännen och även verkat för att främja samverkan mellan institutionerna och det fria kulturlivet. fördelning av statligt stöd till regionala scenkonstinstitutioner uppgick till . Därutöver fördelade läns landsting, inom ramen för försöksverksamheten med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel, ca i statligt stöd till elva av länets scenkonstinstitutioner . Försöksverksamheten med ändrad regional fördelning upphörde vid utgången av 2010 och län ingår numera i den kultursamverkansmodell som trädde i kraft . Det statliga stödet till de regionala scenkonstinstitutionerna uppgick därmed till totalt ca 2010. Tabell 5.7 Statlig bidragsgivning till regionala scenkonst- Bidrag till samverkan med tonsättare Utvecklingsbidrag till scenkonstinstitutioner fördelas bl.a. till särskilda projekt och har internationell verksamhet prioriterats. Tabell 5.8 Statlig finansieringsandel av de regionala scenkonstinstitutionernas offentliga finansiering 20082010 Den statliga bidragsgivningen till scenkonstinstitutionerna förändras i och med att den s.k. kultursamverkansmodellen successivt genom- Det innebär att landstingen i respektive län kommer att ansvara för fördelningen av de statliga medlen till scenkonstinstitutionerna, se vidare avsnitt 4.4.2. Förutom de fem län som ingår i modellen har ytterligare elva län anmält intresse att vara med . Den fria scenkonsten har 2010 haft en publik på totalt ca 2,8 miljoner besökare. Totalt har fördelats till den fria scenkonsten, till arrangörer och till fonogramverksamhet . Grupperna bedriver en omfattande turnéverksamhet. De fria teater- och dansgrupperna har stor betydelse för kulturutbudet för barn och unga. Andelen barn- och ungdomsföreställningar inom teaterområdet är , inom dansområdet och inom musikområdet. Tabell 5.9 Den fria scenkonsten 20091 Statlig bidragsandel av det 1 Preliminära uppgifter från Tabell 5.10 Bidrag till den fria scenkonsten 200820101 Vissa aktörer av kulturpolitiskt Musikalier, notutgivning m.m. 1 Preliminära uppgifter från fördelas stöd till tonsättarsamverkan inom ramen för bidrag till den fria scenkonsten. Ansökningarna 2011 har ökat med jämfört med . Även bidragsbeloppet har ökat och 76 fria grupper, arrangörer samt institutioner och länsmusikorganisationer fick 2011 ta del av 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Ökningen har främst gynnat samarbeten mellan fria grupper och arrangörer. Bidraget till tonsättarsamverkan har under 20082010 även utvecklats i positiv riktning vad gäller könsfördelning och andelen kvinnor som erhållit stöd har ökat från 2008 till 2010. För att ytterligare främja jämställdheten inom musikområdet har regeringen gett i uppdrag att i samverkan med och 2014 stödja projekt för att främja ökad jämställdhet inom musiklivet. Det långsiktiga målet med satsningen på totalt är att bidra till att kvinnor och män blir mer jämställt representerade i musiklivet inom de musikområden där behoven är som störst. Den statliga bidragsgivningen till scenkonstområdet har stor betydelse för att hela landet ska nås av scenkonst som präglas av hög konstnärlig kvalitet, mångfald och bredd. fick närmare sju miljoner besökare tillgång till scenkonst runt om i landet. Drygt en tredjedel av besökarna var barn och unga. Måluppfyllelsen vid de nationella scenkonstinstitutionerna är god med en bred och varierad produktion som nått en stor publik. Även de regionala och lokala kulturinstitutionerna uppvisar goda resultat vad gäller konstnärlig kvalitet, tillgänglighet och utbud. I och med att den nya kultursamverkansmodellen trätt i kraft övertar landstingen den viktiga uppgiften att fördela det statliga stödet till dessa institutioner och att följa upp verksamheterna och dess utveckling i respektive län. ansvarar för uppföljningen på nationell nivå. Den fria scenkonsten utgör en viktig del av utbudet av teater, dans och musik som både berikar och kompletterar institutionernas verksamhet. Regeringen ser positivt på de förslag om samverkansinitiativ som Operan föreslår i sin redovisning av uppdraget om nationalscenens förutsättningar. förslag till ändrade riktlinjer kommer att beaktas i samband med beslut om 2012 års riktlinjer. särskilda satsning på barn och unga är mycket uppskattad och i linje med 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 regeringens prioriteringar, men innebär en stor ekonomisk belastning. Statens insatser genom behöver i högre grad inriktas på expertstöd och kompetensutveckling, både i förhållande till den regionala nivån och i förhållande till andra aktörer. Regeringen bedömer att de projekt som redovisats inom ramen för samverkansuppdraget för , och är väsentliga för och den professionella dansens framtida utveckling. I och med att kultursamverkansmodellen (se avsnitt 4.4.2) införs får landstingen ett ökat ansvar för att utveckla den regionala och lokala kulturen. I detta ansvar ingår uppgiften att fördela statliga bidrag till bl.a. scenkonstområdet. 5.5.12:1 Bidrag till Operan, , , , och 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 951 711 tkr prisnivå. 3Motsvarar 950 378 tkr prisnivå. 4Motsvarar 950 379 tkr prisnivå. Anslaget används för bidrag till fem riksinstitutioner på teater-, dans- och musikområdet samt bidrag till . och Kungliga Dramatiska teatern AB är nationalscener för opera och balett respektive talteater. är en ideell förening som bedriver scenkonstverksamhet. är en gästspelsscen för den samtida dansen. Det är en stiftelse med bidrag även från . Bidrag till Stiftelsen lämnas för att anordna teaterföreställningar och visningsverk- är nationalgåva till och har till syfte att stärka samhörigheten mellan svenskar och norrmän. Tabell 5.12 Ekonomisk redovisning 1 Uppgifterna är omräknade från norska till svenska kronor med årsgenomsnittet för växelkursen 2010, vilken uppgick till för . Tabell 5.13 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 2:1 Bidrag till Operan, , , , och Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3För 2012 har anslaget ökat med som justerat pris- och löneomräkningen för institutionerna inom anslaget. 4Anslaget minskas () till följd av beräknande samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. begränsade medel upphör. till följd av pris- och löneomräkningen. Sammantaget uppgår bidraget till Operan till . Bidraget till tillförs för verksamheten vid Unga . Regeringen beräknar att bidraget till på grund av pris- och löneomräkning ökar med 2012. Sammantaget uppgår bidraget till till . Bidraget till minskas med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Regeringen beräknar att bidraget till på grund av pris- och löneomräkningen ökar med 2012. Sammantaget uppgår bidraget till till . Bidraget till ökar till följd av pris- och löneomräkningen med 2012. Sammantaget uppgår bidraget till till . På grund av pris- och löneomräkning ökar bidraget med 2012. Sammantaget uppgår bidraget till till . På grund av pris- och löneomräkning ökar bidraget med 2012. Sammantaget uppgår bidraget till till . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 2:1 Bidrag till Operan, , , , och . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till , respektive . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 5.5.22:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 189 503 tkr prisnivå. 3Motsvarar 189 233 tkr prisnivå. 4Motsvarar 191 233 tkr prisnivå. Anslaget används för bidrag till den fria scenkonsten samt arrangerande musikföreningar, stöd till produktion och distribution av fonogram, bidrag till vissa aktörer av kulturpolitiskt intresse, bidrag till samverkan med tonsättare m.m. Anslaget får belastas med vissa kostnader för administration och genomförande av verksamheten. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och 2014. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 5.15 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringens överväganden 5.5.3 2:3 Tabell 5.16 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Anslaget minskas () till följd av beräknande samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Anslaget ökar med för att stärka den fria scenkonsten, varav avser det fria musiklivet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till , respektive . 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 104 063 tkr prisnivå. 3Motsvarar 103 915 tkr prisnivå. 4Motsvarar 103 916 tkr prisnivå. Anslaget används för Statens musikverks förvaltningskostnader, projektverksamhet inom musikområdet samt kostnader som uppkommer till följd av att Stiftelsen avvecklas. ska främja ett varierat musikaliskt utbud, präglat av konstnärlig förnyelse och hög kvalitet, i hela landet. Myndigheten ska vidare dokumentera, bevara, främja, bygga upp kunskap om och tillgängliggöra teaterns, dansens och musikens kulturarv. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 5.18 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 2:3 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Anslaget minskas () till följd av beräknande samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. fanns medel för Stiftelsen avveckling avsatta inom anslaget. Anslaget minskar med till följd av att omprioriteringar görs till det fria musiklivet. Från anslaget omprioriteras till för att finansiera för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande av kulturarvet.