prop · GZ031d18 · 2011-09-20 00:00:00 — Regeringen anser, bl.a. med beaktande av vad har framhållit i rapporten för farligt gods (RiR 2008:29), samt den utvecklade myndighetssamverkan som därefter skett, att analyser bör ske över hur skyddet av farligt gods tillgodoses enligt nuvarande regelverk samt att förslag till förbättringar och förtydliganden som skulle stärka skyddet utarbetas. Utgångspunkten från regeringens sida är att resultatet bör kunna utmynna i strategiska riktlinjer för samverkan. Regeringen avser att följa upp utvärderingen av samverkansövningen SAMÖ/KKÖ 2011 och händelserna i . Regeringen har även givit Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) i uppdrag att återrapportera åtgärder som vidtagits med anledning av den reviderade handlingsplanen i Den svenska beredskapen för radiologiska och nukleära olyckor 2015 (dnr Fö2009/2522/SSK). Mot bakgrund av de erfarenheter som dras, kommer regeringen att överväga om inriktningen för kärnberedskapsarbetet i någon del behöver förändras. Regeringen vill framhålla vikten av att larmvägar och samverkansformer fortsätter att övas och användningsformer för gemensamma kommunikationsverktyg såsom fortsätter att utvecklas. Regeringen har uppdragit åt länsstyrelserna i , , och län att se över möjligheter till djupare samordning och samverkan på kärnberedskapsområdet. Uppdraget ska göras i samverkan med MSB och () och redovisas till () (dnr S2011/3158/SFÖ). Dåvarande () redovisade en rapport gällande behovet av kärnberedskapsresurser vid MSB och i de län som har ett särskilt ansvar för kärnberedskapen. Mot bakgrund av denna rapport har nivåer för de avgifter som SSM tar ut från kärnkraftsindustrin bestämts. Statens strålskyddsinstituts rapport innefattade en bedömning för behoven under åren 2008- 2010. Regeringen avser att ge SSM i uppdrag att i samverkan med MSB göra en ny bedömning av behoven, i syfte att ta fram ett aktuellt underlag för bedömning av avgifternas storlek. Regeringen anser också att uppföljningen av använda medel måste förbättras. Regeringen kommer därför att ge MSB i uppdrag att följa upp användandet av medel som myndigheten betalar ut till länsstyrelser för kärnberedskapsändamål. Regeringen har beslutat om direktiv för en utredning, En effektiv Sevesolagstiftning, som har till uppgift att analysera hur tillståndsgivande, tillsyn och finansiering inom området fungerar och lämna förslag på förändringar inklusive författningsförändringar. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag (dir. 2011:72). redovisade kommissionen förslag till ett reviderat Seveso II-direktiv. Förslaget till reviderat direktiv förhandlas i rådsarbetsgruppen. deltar aktivt i förhandlingarna och i arbetet med att ta fram underlag för svensk ståndpunkt deltar ett antal myndigheter. Brandfarliga och explosiva varor I och med ikraftträdandet av den nya lagen (2010:1011) om brandfarliga och explosiva varor, , har tillståndsprövningen avseende hantering m.m. av explosiva varor övergått från polisen till kommunerna. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap bör i möjligaste mån bistå kommunerna med utbildning och information . Med anledning av de nya aerosoldirektivet och föreskrifter om aerosolbehållare som trädde i kraft avser regeringen se över tillsyn över efterlevnaden av de nya föreskrifterna. Regeringen anser att det är angeläget att agerar för att förebygga brott där sprängämnen används. Händelserna i understryker vikten av ett förebyggande arbete. arbetar både nationellt och internationellt med detta. Förutom deltagande i det pågående lagstiftningsarbetet inom EU är det också viktigt att fortsatt stärka den nationella kompetensen i fråga om sprängämnen, inklusive forensiska kunskaper. Precis som i arbetet med övriga farliga ämnen är det flera myndigheter som har ansvar för olika delar i hanteringen. Regeringen anser att i arbetet med att implementera åtgärderna i för förbättrad sprängämnessäkerhet bör den nationella sprängämnesarbetsgruppen även sträva efter att förmågan att tidigt upptäcka, förebygga och hantera händelser med sprängämnen stärks genom att det nationella samarbetet ökar. I och med att löper ut avser regeringen följa upp och vid behov anpassa uppgiften som den nationella sprängämnesarbetsgruppen har. I skrivelsen Samhällets krisberedskap stärkt samverkan för ökad säkerhet angav regeringen riktlinjer för en nationell strategi på informationssäkerhetsområdet (skr. 2009/10:124, bet. 2009/10:FöU9, rskr. 2009/10:327). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har därför i samarbete med övriga ansvariga myndigheter tagit fram en strategi (dnr Fö2010/1215/SSK). Syftet med strategin är att skapa en gemensam uppfattning om informationssäkerhetsarbetet. Strategin riktar sig till hela samhället. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap fick, , i uppdrag att inordna (Sitic) i MSB. Arbetet med överföringen genomfördes i 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 samverkan mellan MSB och (), som tidigare ansvarade för Sitics verksamhet. Verksamheten har överförts och kallas numera för Computer Emergency Respons Team - (CERT-SE) och har i huvudsak samma uppgifter som tidigare (dnr Fö2010/2244/SSK). Regeringens bedömning är att överföringen kompletterar MSB:s nuvarande verksamhet och bidrar till regeringens inriktning att samordna samhällets informationssäkerhet. anordnade MSB i samverkan med samverkansgruppen för informationssäkerhet (SAMFI), som leds av MSB och i övrigt utgörs av , , , /Säkerhetspolisen samt Försvarsmakten, en konferens om informationssäkerhet i offentlig sektor. Målgruppen var kommuner, länsstyrelser, landsting, myndigheter samt statligt och kommunalt ägda bolag och syftet var att höja medvetenheten inom området informationssäkerhet. Konferensen fick en stor uppslutning och ett positivt mottagande från deltagarna. En uppföljande konferens genomfördes . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har tillsammans med SAMFI- myndigheterna, och energisektorn tagit fram en gemensam webbplats för att stödja organisationers grundläggande och systematiska informationssäkerhetsarbete. Webbplatsen är i ett uppbyggnadsskede, och bedöms få betydelse för det förebyggande arbetet med informationssäkerhet. genomförde MSB i samverkan med SAMFI, och energisektorn en nationell samverkansövning på informationssäkerhetsområdet kallad NISÖ 2010. I scenariot för NISÖ 2010 drabbades av it-relaterade störningar i elförsörjningssystemet. Scenariot visade på behov av nationell och internationell samordning. Övningen genomfördes i anslutning till Cyberstorm III som amerikanska ansvarar för. Övningen togs emot positivt av de övade aktörerna, som utgjordes av både privata företag och myndigheter. En uppföljande NISÖ planeras till 2012 med något breddat perspektiv. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 () har tagit fram en utbildning för att höja den tekniska kompetensen inom informationssäkerhetsområdet hos statliga myndigheter och statligt ägda bolag. har också presenterat en trendrapport som redovisar hot och risker på området med syfte att höja medvetenheten kring dessa frågor hos samhällets aktörer. initierades ett samarbete mellan och på informationssäkerhetsområdet. Samarbete sker inom områdena privatoffentlig samverkan, åtgärder som höjer riskmedvetenheten, it-brottslighet samt it-incidenthantering. Samarbetet gäller främst erfarenhetsutbyte och informationsdelning. har MSB fortsatt sitt deltagande i arbetet med informationssäkerhet på EU- nivå. Myndigheten har bl.a. deltagit i kommissionens grupp för informationssäkerhet, for Member States (EFMS), och den paneuropeiska övningen EuroCybex2010 samt samverkat med Europeiska nät- och informationssäkerhetsbyrån (), Inom området säkerhet i industriella styrsystem (SCADA) har MSB deltagit i möten inom ramen för det internationella samverkansforumet (). MSB:s arbete syftar till att bl.a. höja medvetenheten hos berörda aktörer om denna fråga. På Europeisk nivå har MSB deltagit i det Europeiska forumet European SCADA and (E- SCSIE). Regeringens bedömning är att ett flertal myndigheter, däribland MSB, bedriver ett omfattande arbete med att stärka samhällets informationssäkerhet. Området utvecklas snabbt, vilket ställer särskilda krav på bl.a. stärkt samordning av myndigheternas verksamhet. Myndighetens uppdrag att arbeta med samordning av samhällets informationssäkerhet har bidragit till genomförandet av regeringens politik på detta område. Som anges i regeringens skrivelse, Samhällets krisberedskap stärkt samverkan för ökad säkerhet, bör ett antal åtgärder genomföras för att öka förmågan till ledning, samverkan och samordning, öka informationsdelningen samt skapa en gemensam lägebild samt skapa en ökad responsförmåga (skr. 2009/10:124, bet. 2009/10:FöU9, rskr. 2009/10:327). () fick i uppdrag att ta fram ett tekniskt detekterings- och varningssystem för samhällsviktig verksamhet. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) fick i uppdrag av regeringen att ta fram ett förslag på hos vilka aktörer ett tekniskt detekterings- och varningssystem för samhällsviktig verksamhet och kritisk infrastruktur skulle kunna införas, lämna förslag beträffande ett system för obligatorisk it-incidentrapporte- ring för statliga myndigheter, utifrån förmågebedömningar, risk- och sårbarhetsanalyser samt bedömningar av beroendeförhållanden föreslå enskilda myndigheter att anlita FRA för it-säkerhetsanalyser samt redovisa ett förslag om en skyddad kommunikationslösning för offentlig sektor. redovisade MSB och FRA uppdragen till regeringen. I FRA:s redovisning av uppdraget beskrivs hur ett system för detektering och varning kan utformas (dnr Fö2011/357/SSK). beskriver även en process för att upptäcka och identifiera förekomst av itangrepp eller förberedelser för potentiella itangrepp. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap föreslår i sin redovisning att de myndigheter som har ett särskilt ansvar vad gäller krisberedskap enligt bilagan till förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap erbjuds att delta i ett nationellt detekterings- och varningssystem (dnr Fö2011/362/SSK). Myndigheten föreslår vidare att i en senare fas bör även andra aktörer, såsom landsting och kommuner erbjudas att få ansluta sig till det nationella detekterings- och varningssystemet. Även ägare av samhällsviktig verksamhet och kritisk infrastruktur föreslås att delta i ett senare skede. För att skydda och svenska intressen mot it-angrepp från kvalificerade och resursstarka aktörer samt komplettera läges- bilden avseende omfattningen av it-attacker kan ett tekniskt detekterings- och varningssystem utgöra en komponent. Regeringen anser att både MSB:s och FRA:s redovisningar utgör underlag för det fortsatta arbetet och att utgångspunkten bör vara att de myndigheter som har ett särskilt ansvar vad gäller krisberedskap enligt bilagan till förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap i första hand bör delta i ett nationellt detekterings- och varningssystem. Förslaget, inklusive dess budgetära konsekvenser samt finansiering, kräver dock fortsatt utredning. Regeringen avser därför att inhämta ytterligare beredningsunderlag. I redovisningen av förslag beträffande ett system för obligatorisk it-incidentrapportering (dnr Fö2011/366/SSK) föreslår MSB att det för statliga myndigheter ska vara obligatoriskt att rapportera it-incidenter till CERT-SE- funktionen vid MSB. Dessutom bedömer MSB att det krävs en noggrann analys av de rättsliga förutsättningarna för att samla in, lämna vidare och hantera informationen. Författningar som kan komma att behöva beaktas är t.ex. personuppgiftslagen (1998:204) (insamling och behandling av personuppgifter, vilket i vissa fall har ansetts omfatta IP-adresser), lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation, offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) (överföring av sekretess etc.), (1942:740) och polislagen (1984:387). Eftersom insamlingen av uppgifter föreslås gälla användare som båda befinner sig i måste också lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet beaktas som avgränsning. I arbetet med skydd av samhällsviktig verksamhet är anpassning av skyddsåtgärder viktigt. Anpassning av skyddsåtgärder förutsätter kännedom om antal incidenter och omfattning, för att förstärka möjligheten till samlat agerande vid it-incidenter där konsekvenserna av dessa bedöms bli omfattande. Obligatorisk it-incidentrapportering kan vara en del i det arbetet. Regeringen anser dock att det är nödvändigt att göra en fördjupad analys avseende bl.a. vilken typ av information en myndighet ska åläggas att samla in och rapportera. Även frågan om vilken myndighet som rapportering ska ske till, budgetära konsekvenser samt hur dessa 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 ska finansieras, behöver analyseras vidare. De rättsliga förutsättningarna behöver också tydliggöras. Regeringen avser därför att uppdra åt MSB att göra en fördjupad analys på området. Förutom MSB:s behov utifrån myndighetens samordnande roll vid olyckor och kriser och vid hantering av it-incidenter kan även () ha behov av it-incidentrapportering. En it-incident som innefattar en brottslig handling faller inom polisens ansvarsområde. Vidare har RPS enligt säkerhetsskyddsförordningen (1996:633) föreskriftsrätt inom informationssäkerhetsområdet (skild från MSB:s föreskriftsrätt som tar sin grund i förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap anger att de arbetar kontinuerligt med att analysera och bedöma omvärldsutvecklingen inom informationssäkerhetsområdet och bygger därigenom upp kunskap som kan ligga till grund för uppmaningar till enskilda myndigheter att anlita FRA för it-säkerhetsanalyser (dnr Fö2011/368/SSK). Avseende finansiering anser MSB att genomförandet av itsäkerhetsanalyser hos en myndighet och dess kostnader faller inom ramen för ordinarie informationssäkerhetsarbete i den egna organisationen (dnr Fö2011/367/SSK). Regeringen delar MSB:s uppfattning avseende finansiering. I MSB:s redovisning av förslag till en skyddad kommunikationslösning för offentlig sektor konstateras vikten av att nyttja befintlig infrastruktur i kombination med rätt nivå på säkerhetslösning (dnr Fö2011/365/SSK). Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps förslag innebär bl.a. en sammanhållen organisatorisk struktur för kravställning och uppföljning avseende offentlig sektors itsäkerhet. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap föreslår att det upprättas en funktion för samordning och inriktning vid MSB och en funktion vid för drift och förvaltning av statlig kontrollerbar kommunikationsinfrastruktur. Regeringens anser att MSB:s redovisade förslag för en skyddad kommunikationslösning är intressant men att det krävs ytterligare utredning innan förslaget kan genomföras. Bland annat bör en tydlig behovsbild utarbetas för kommuner, landsting, 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 länsstyrelser och andra myndigheter samt statliga bolag en rättslig analys av förslagen bör genomföras. Regeringen avser att uppdra åt Statskontoret att redovisa behovsbilden för ovan nämnda aktörer. Slutligen kan konstateras att både MSB, Försvarsmakten och Säkerhetspolisen () har föreskriftsrätt på informationssäkerhetsområdet. Mot bakgrund av föreskrifternas betydelse för samhällets informationssäkerhet anser regeringen att det är viktigt att innebörden av dessa kommuniceras på ett tydligt sätt till berörda myndigheter. Detta för att undvika missförstånd och otydlighet från statens sida samt att tydliggöra MSB respektive Säpos roll. Ytterligare en aspekt är vilket eventuellt stöd behöver avropa från FRA när de gör sina säkerhetsanalyser samt konsekvenserna av att detta belastar Säpos budget. Regeringen anser att FRA är en av statens tekniska resurser på informationssäkerhetsområdet vilket innebär att FRA vid en händelse bör kunna stödja samhällets mest kritiska verksamheter. kvar inom FMV. FRA delar inte den uppfattningen. Skälen för regeringens bedömning: (SOU 2010:25) och (SOU 2011:36) föreslår att certifieringsorgan för it-säkerhet (CSEC) kvarstår som enhet inom samt att signatärskapet för Common Criteria Recognition Arrangement (CCRA) förs över från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap till FMV. Regeringen delar utredningarnas bedömning att samma organisation som är certifieringsorgan bör inneha signatärskapet. 4.3.7Skydd av samhällsviktig verksamhet Arbetet med att införa direktivet 114/2008/EC, European Programme for Critical Infrastructure Protection (EPCIP) är genomfört. Arbetet innebar en kartläggning och bedömning om svensk infrastruktur kan 4.3.6Samordning av funktioner inom it- klassificeras som europeisk kritisk infra- Regeringens bedömning: Signatärskapet för Common Criteria Recognition Arrangement (CCRA) förs över från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap till . Utredningarnas förslag: Förslagen i (SOU 2010:25) och (SOU 2011:36) överensstämmer i stort med regeringens förslag. Remissinstanserna: Myndigheten för samhällsskydd och beredskap delar utredningens förslag vad avser lokaliseringen av Certifieringsorgan för it-säkerhet (CSEC) samt CCRA. ser tydliga samordningsvinster vad gäller säkerhetsgranskning, kunskap om sårbarhet i it-system, forskning och granskning av skadlig kod samt internationell policysamverkan. Utredaren förordar att CSEC tillsvidare blir struktur (ECI) (inom energi- och transportsektorerna) samt bedömning av behoven att stärka skyddet av denna. Efter genomfört utredningsarbete kan det konstaterats att inte har någon ECI. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har inom ramen för EPCIP tillsammans med andra myndigheter testat en pilotversion av ett informationsdelningssystem Critical Infrastructure (). Syftet är att testa systemets funktionalitet innan beslut fattas om eventuellt införande. CIWIN är tänkt som en plattform där medlemsstater kan dela information, exempelvis hot, sårbarheter och risker kopplat till kritisk infrastruktur. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har deltagit i uppbyggnadsarbetet av Infrastructure Protection (ERN-CIP). Syftet är att skapa ett europeiskt nätverk av laboratorier och anläggningar för experiment och tester kopplat till kritisk infrastruktur. Regeringen ser positivt på arbetet och det sektorsövergripande samarbetet i med skydd av samhällsviktig verksamhet. Målet med skydd av samhällsviktig verksamhet är bl.a. att säkerställa en robusthet för att kunna motstå och hantera olyckor och allvarliga händelser. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap arbetar i samverkan med myndigheter, kommuner, landsting, organisationer och företag för att identifiera och analysera sådana sårbarheter som kan anses vara särskilt allvarliga samt är pådrivande i arbetet med förebyggande och sårbarhetsreducerande åtgärder. fick MSB i uppdrag att ta fram en nationell strategi för arbetet med skydd av samhällsviktig verksamhet (dnr Fö2010/698/SSK). Strategin rapporterades in till (dnr Fö2010/1615/SSK). Syftet med strategin är att skapa ett mer resilient samhälle med en förbättrad förmåga att motstå och återhämta sig från allvarliga störningar i samhällsviktig verksamhet. Syftet med strategin är också att skapa förutsättningar för att samhället fortsatt ska fungera på en acceptabel nivå vid allvarliga händelser och störningar. Strategin har utarbetats i samverkan med flera centrala myndigheter, länsstyrelser, kommuner och landsting samt näringslivet. Strategin bygger på tre principer för att stärka kontinuitet och funktionalitet hos samhällsviktiga verksamheter där en av förutsättningarna är att dessa verksamheter bedriver ett systematiskt säkerhetsarbete. De tre principerna är: använda ett systemperspektiv, åtgärder före, under och efter störning samt omfatta alla slags hot och risker. Regeringen anser att MSB bör fortsätta att arbeta aktivt med att förankra och skapa förståelse för strategin hos samhällets aktörer. Regeringen anser vidare att det är viktigt att deltar i arbetet som pågår inom ramen för ERN-CIP vilket innebär att skapa ett europeiskt nätverk av laboratorier och anläggningar för experiment och tester kopplat till kritisk infrastruktur. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap deltar som representant. Vad gäller CIWIN har 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 det framkommit att medlemsstaterna anser att verktyget är för komplicerat. bör avvakta utvecklingen av detta system innan beslut fattas om att införa systemet hos svenska aktörer. Regeringen anser att kommissionens fokus legat på behovet av revidering av helheten av EPCIP-programmet, och mindre på själva direktivet. EPCIP-programmet består av flera delar; ett direktiv om kartläggning av, och klassificering som, europeisk kritisk infrastruktur (inom energi- och transportsektorerna) och bedömning av behoven att stärka skyddet av denna, det finansiella programmet som syftar till att kunna ge medlemsstater finansiellt stöd för olika projekt, CIWIN, ERN-CIP samt expertgrupper inom området. Direktivet omfattar sektorerna energi och transporter. När det gäller revideringen av direktivet och eventuellt tillägg av utpekade sektorer är arbetet med att ta fram kriterier för IKT-sektorn (informations- och kommunikationsteknologi) långt gånget. Detta utan att det finns något formellt beslut på att IKT- sektorn är nästa sektor. Den formella starten för revidering av direktivet är . Regeringen anser att det är viktigt att delta i detta arbete då detta påverkar arbetet med samhällsviktig verksamhet på nationell nivå. Inom ramen för EPCIP-arbetet har enats om rådsslutsatser avseende den externa dimensionen som fokuserar på behovet att öka samarbetet och utbytet av goda erfarenheter. () genomför verksamhet inom sjöövervakning och räddningstjänst, inklusive ett brett internationellt samarbete. befogenheter samt fartyg och flygplan m.m. utgör en plattform för dessa uppgifter. Detta gör att KBV har en central roll avseende samhällets säkerhet och krisberedskap till sjöss. Sjöövervakningsverksamheten kan delas in i två huvudområden, dels polisiär övervakning och brottsbekämpning, dels kontroll och tillsyn. har även regeringens uppdrag att samordna de civila behoven av 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 sjöövervakning och förmedla civil sjöinformation till berörda myndigheter. Polisiär övervakning och brottsbekämpning Det totala antalet kontrollåtgärder inom verksamhetsområdet sjöövervakning har ökat jämfört . Den största anledningen till ökningen beror på att KBV till skillnad haft förmåga att kunna utöva befogenheterna när det gäller brott inom ratt- och sjöfylleri. utökades sjöfylleribefogenheterna ytterligare då KBV fick befogenheter att genomföra slumpmässiga nykterhetskontroller till sjöss, vilket bidragit till att kontrollåtgärderna ökat. Vad gäller KBV:s förebyggande verksamhet, främst avseende rattfylleri- och sjöfyllerikontroll, tyder det relativt låga antalet lagförda personer på att myndighetens höga närvaro i hamnar och information om omfattande kontroller av nykterheten till sjöss vid exempelvis hamnfester och andra evenemang haft tydlig preventiv effekt. Gränskontrollverksamheten har utförts genom kontroller av olika objekt i sjötrafiken och genom övervakning av områdena mellan gränsövergångsställena. Polisen har huvudansvaret för gränskontrollen och KBV medverkar i gränskontrollen genom att utöva kontroll av sjötrafiken. Regeringens ser positivt på att den regionala samverkan mellan KBV, gränspolisen och fortsatt varit god och att ett flertal olika myndighetsgemensamma insatser har genomförts. har även aktivt medverkat i det myndighetsgemensamma arbetet i regionala underrättelsecentrumen. Deltagande myndigheter utöver är: Polisen, , , , , , , , , och . Vidare har myndigheten utvecklat underrättelse- och spaningsverksamheten, bl.a. är KBV:s Maritima Underrättelse Center (MUC) nu efter flytt från i helt etablerat vid regionkontoret i . Detta har bidragit till att myndighetsgemensamma ingripanden har kunnat ske med beslag och fällande domar Vidare har KBV genom fortsatt samarbete med polisens nationella insatsstyrka bidragit till att effektiva insatser kunnat göras även till sjöss.