prop · GZ031d30 · 2011-09-20 00:00:00 — Inom fortsätter regeringens engagemang i arbetet med konvention om skydd för världens kultur och naturarv. Efter att lämnar uppdraget som ledamot i är frågor om t.ex. världsarvskonventionens framtid, en integrerad natur- och kultursyn och en hållbar utveckling prioriterade i det långsiktiga arbetet med konventionen. Arbetet med konvention om skydd av det immateriella kulturarvet utvecklas bl.a. genom det uppdrag som regeringen gav och folkminnen i samband med ratificeringen av konventionen . Institutet, som är samordnande myndighet, ska i samverkan med andra berörda aktörer utveckla arbetet med tillämpningen av konventionen, bl.a. genom särskilda projektinsatser och åtgärder som gäller det immateriella kulturarvet. konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar går in i en genomförandefas vilket ger anledning att uppmärksamma arbetet med att utveckla tillämpningen i . Kulturrådens övergripande uppgift är att föra fram kulturens roll i kontakterna med andra länder och stimulera och utveckla den kulturella dialogen. har kulturråd stationerade vid ambassaderna i , , , , och samt vid ständiga representation vid Europeiska unionen i . Chefen för i är också kulturråd vid ambassaden. Kulturfrågorna utgör en viktig del i det integrerade främjandet av i utlandet. Kulturrådens arbete är nära kopplat till regeringens satsning på de kulturella och kreativa näringarna och arbetet bidrar till att i ökad grad bl.a. synliggöra kreativa industrier som svensk film, litteratur, musik samt svenskt mode i utlandet. Internationellt samarbete på medieområdet Flera arbetsprocesser pågår inom EU, och på medieområdet. Regeringen anser att arbetet med frågor som rör kreativt innehåll via internet är angeläget och välkomnar därför meddelande om en ny strategi för uppdaterade immateriella rättigheter (KOM (2011)287 slutlig). Ämnet är en prioriterad fråga även i många andra medlemsstater och berör olika politikområden. Diskussionen om hur de kreativa och kulturella näringarna, inklusive audiovisuella verk, kan gynna EU:s tillväxt och konkurrenskraft kan nu tas till nästa steg. Inom är frågor som rör yttrande- och informationsfriheterna (artikel 10 i om mänskliga rättigheter) prio- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 riterade av regeringen. Ett aktivt arbete bedrivs i styrkommittén för medier och nya kommunikationstjänster, CDMC, i syfte att främja och stärka yttrande- och pressfriheten. Arbetet innefattar att förhandla fram gemensamma standarder för den praktiska mediefriheten. Även i driver arbetet med press- och yttrandefrihet. avser att fortsatt driva detta arbete och vidta åtgärder för stärkt samordning med FN:s specialrapportör för yttrandefrihet. Internationellt samarbete på idrottsområdet Rådet har antagit en resolution om en EU- arbetsplan för idrott som sträcker sig . I arbetsplanen prioriteras frågor rörande idrottens frihet från otillbörlig påverkan, idrottens samhällsvärde samt idrottens ekonomiska aspekter. deltar i arbetet med läktarvåldskonvention och antidopningskonvention. Det internationella arbetet mot dopning bedrivs även inom ramen för , EU och Världsantidopningsbyrån (), allt i nära samarbete med . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Teater, dans och musik Litteraturen, läsandet och språket arkitektur, form och design Politik för det civila samhället Totalt för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 20122015. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Förändring till följd av: Tabell 3.3 Ramnivå 2012 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid till/från andra Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekten till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsanslag redovisas under övrigt. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 17 redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Avvikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till en likformig beskattning och som en skattesanktion om det rör sig om ett överuttag av skatt. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar statsbudgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna finns i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2010/11:108). I det följande redovisas de nettoberäknade skatteutgifterna som är hänförbara till utgiftsområde 17. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 3.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 17, netto1 Omsättning i ideella föreningar Totalt för utgiftsområde 17 1Ett innebär att skatteutgiften inte kan beräknas. 2Biografföreställningar var tidigare särredovisade men redovisas nu i enlighet med mervärdesskattelagen under samma post som entréavgiftsbelagda kulturella föreställningar. 3Basen för upphovsrätter har uppdaterats med ny statistik över försäljningen av upphovsrätter. Bidrag till Stiftelsen och Stiftelsen Avdrag får göras för bidrag som lämnas till och . Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Försäljning av 000 kr/år Undantaget från skatteplikt omfattar enbart upphovsmannens eller dennes dödsbos försäljning. Om konstnären eller dödsboet säljer för är försäljningsbeloppet undantaget från mervärdesskatt. Undantaget ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. , tidskrifter, böcker, broschyrer, entréavgiftsbelagda kulturella föreställningar inklusive biografföreställningar, kommersiell idrott, upphovsrätter samt entré till djurparker Skattesatsen för dessa grupper är nedsatt till . Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Försäljning av 000 kr/år Skattenedsättningen omfattar enbart upphovsmannens eller dennes dödsbos försäljning. Om konstnären eller dödsboet säljer för eller mer , eller själva begär att bli beskattade, sker beskattning med skattesatsen . Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Ersättning som en idrottsutövare får från en skattebefriad ideell förening och som inte överstiger ett halvt basbelopp är undantagen från sociala avgifter. Ersättningen är inte förmånsgrundande. Skatteutgiften avser därför särskild löneskatt. Omsättning i ideella föreningar Omsättning av vara eller tjänst i en ideell verksamhet räknas inte som yrkesmässig verksamhet om föreningen är befriad från inkomstskatt för omsättningen i fråga. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar myndigheterna och Myndigheten för kulturanalys samt bidrag till kulturområdesövergripande ändamål. I det innefattas bidrag till regional kulturverksamhet, satsningen Skapande skola, bidrag till allmänkulturella ändamål, utvecklingsverksamhet och internationellt kulturutbyte, forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet samt stöd till icke-statliga kulturlokaler. I avsnittet behandlas även tvärgående frågor som omfattar hela kulturområdet och i vissa fall även medie- och idrottsområdet. Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom Kulturområdesövergripande verksamhet, utgiftsområde 17 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet 1:7 Myndigheten för kulturanalys 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Resultatredovisningen görs mot de nya mål för den nationella kulturpolitiken som beslutat (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Målen lyder: Kulturpolitiken ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kulturpolitiken: -främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor, -främja kvalitet och konstnärlig förnyelse, -främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas, -främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan, -särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. Bedömningen av resultatet för kulturområdesövergripande verksamhet utgår från: -insatser för att öka barns och ungas rätt till kultur inklusive Skapande skola, -insatser i syfte att åstadkomma ett ökat regionalt inflytande och ansvar genom kultursamverkansmodellen, -övergripande internationell verksamhet och samarbete, -insatser för att främja kulturella och kreativa näringar, -insatser för forskning inom kulturområdet, -insatser inom området kultur och hälsa, -insatser när det gäller jämställdhet samt tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning, -den regionala fördelningen av statens bidragsgivning. Bedömningen utgår vidare från insatser för att främja kvalitet och för att förnya och utveckla verksamheten. Statskontorets uppdrag att genomföra en s.k. myndighetsanalys av redovisas under kulturområdesövergripande resultat liksom internationella verksamhet. Myndighetens resultat i övrigt framgår av de avsnitt under utgiftsområde 17 där anslagen för respektive verksamhet redovisas. I finns ca två miljoner barn och ungdomar . I målen för den nationella kulturpolitiken anges bl.a. att barns och ungas rätt till kultur särskilt ska uppmärksammas. har även ratificerat FN:s konvention om barnets rättigheter som bl.a. erkänner barnets rätt att fritt delta i det kulturella och konstnärliga livet. Det offentliga stödet till barn- och ungdomskultur har ökat kraftigt ; från till (Kulturen i siffror 2010:1). Uppgifterna är dock ungefärliga och ska tolkas med viss försiktighet. Kommunerna är de största offentliga bidragsgivarna med nästan . Merparten av dessa medel går till musik- och kulturskolor och till bibliotekens låneverksamhet gentemot barn och unga. Landstingen står för ca . Statens bidrag till barn- och ungdomsverksamhet vid kulturinstitutioner som centralmuseerna, nationalscenerna och övriga statliga kulturmyndigheter uppskattas till nära . Även regionala konst-, scenkonst- och kulturarvsinstitutioner samt fria grupper inom teater, dans och musik ges statligt stöd. Medel ges också till satsningen Skapande skola, läsfrämjande insatser, barn- och ungdomslitteratur på bibliotek, till nationella minoriteter samt till filmverksamhet för och med barn och unga. har ett särskilt ansvar för statligt stöd till barn- och ungdomskulturverksamhet i hela landet genom sin bidragsfördelande roll. samverkar med flera myndigheter och organisationer inom detta Av samlade bidragsgivning 2010 användes , motsvarande , till insatser för barn och unga. Arbetet med regeringsuppdraget om att etablera en nationell webbplats, som ska öka tillgången till information och kunskap om barn- och ungdomskultur, har påbörjats i dialog med företrädare för området. För att öka kunskapsutvecklingen inom området har beslutat att avsätta av sina forskningsmedel till barn- och ungdomskulturområdet. har två projekt inom scenkonst och ett om museipedagogik prioriterats. Barns och ungas läsning Undersökningar visar att barns och ungas läsförståelse har försämrats och att intresset för läsning och litteratur har minskat . Därför är statens insatser för att stimulera barn till att läsa särskilt angelägna. En litteraturutredning har tillsatts (Ku 2011:4, dir 2011:24) som bl.a. har i uppdrag att analysera hur barns läsning kan främjas. Statens bidrag till inköp av barn- och ungdomslitteratur på folkbiblioteken ger, i kombination med bidraget till läsfrämjande, möjligheter till ett mer mångfacetterat arbete. har inköpsstödet minskat och uppgick till . Bidragen till läsfrämjande insatser har däremot fördubblats och uppgår 2011 till . Av dessa beräknas gå till insatser för barn och unga. 2008 visade att , eller drygt 250 000 elever, saknade tillgång till skolbibliotek. beslutade om en ny skollag (2010:800) som anger att alla elever ska ha tillgång till skolbibliotek. Det gäller såväl i skolor med som enskild huvudman. Lagen började tillämpas och får i vissa fall ekonomiska konsekvenser för kommunerna. I detta syfte har regeringen ökat ersättningen till kommunerna med 2011 och 2012. har avslutat regeringsuppdraget Alla tiders klassiker. För att öka mångfalden när det gäller litteraturen i skolundervisningen har tagit fram 50 titlar från olika språkområden och världsdelar. Litteraturpriset till minne, , har 2011 tilldelats , illustratör och författare från . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I syfte att stärka samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet, och på så vis främja barns rätt till kultur och eget skapande, inrättade regeringen ett särskilt stimulansbidrag kallat Skapande skola. Grundskola, grundsärskola, specialskola och sameskola omfattas. Genom att rikta bidraget till skolhuvudmännen är avsikten att nå fler barn än de som redan är kulturellt aktiva . Bidraget uppgår till och omfattar årskurs 19. Sedan satsningen började har allt fler skolor visat intresse och har varit i dialog med de kommuner som inte ansökt om bidraget. Vid ansökningsomgången 2011 hade av alla kommuner ansökt om bidraget. Av landets fristående skolor har en tredjedel sökt bidraget. Den uppföljning som har gjort av Skapande skola (Utfallet av Skapande skola - en första uppföljning, dnr Ku2010/2023/KV) visar att ca hälften av alla elever i årskurs 79 nåddes av stödet. av bidraget har gått till professionell kulturverksamhet. Resterande del har främst använts till att genomföra gemensamma konferenser mellan skola och kulturliv och till inköp av material. De flesta skolhuvudmännen uttrycker att Skapande skola har bidragit till ett ökat engagemang och intresse för kultur hos såväl elever som lärare. Fler elever söker till kultur- och musikskolor liksom till det estetiska programmet. Huvudmännen beskriver också en ökad ambition att integrera kulturella uttryck i undervisningen. Drygt 1 000 kulturaktörer, såväl enskilda konstnärer som institutioner och fria grupper, har deltagit. Projektens längd tenderar att öka vid en jämförelse mellan åren. Det innebär sannolikt att skolans kunskap har ökat om hur längre och integrerade samverkansprojekt kan genomföras. Inom den fria sektorn har centrumbildningarna bidragit till att öka kännedomen om det kulturutbud dessa kan förmedla till skolor. har dessutom deltagit i ett 50-tal konferenser och möten på regional och lokal nivå för att informera om Skapande skola och ta del av de erfarenheter som byggs upp inom kulturliv och skola. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Barnperspektiv hos statliga kulturinstitutioner De statliga kulturinstitutionerna bedriver ett omfattande arbete för barn och unga med utgångspunkt i de nationella kulturpolitiska målen och i enlighet med de mål, riktlinjer och återrapporteringskrav som formuleras i bl.a. regleringsbrev. Insatserna berör kulturverksamhet såväl inom skolans ram som . ska merparten av institutionerna integrera ett barnperspektiv i sin verksamhet. ska regeringsuppdraget om att utforma en strategi för barn- och ungdomsverksamheten för åren 20122014 redovisas. utgjorde barn och unga av besökarna vid de statliga museer som omfattas av reformen om gratis inträde för unga upp till . För och , som inte omfattas av reformen, var ca en tredjedel av besökarna barn. har besöken från förskolor och skolor till de centrala museerna ökat. var mest välbesökt av förskolor och skolor med drygt 100 000 besök , följt av med drygt 80 000 besök och med drygt 77 000 besök. Alla centrala museer har i uppdrag att öka tillgängligheten för personer med funktionshinder. Tre fjärdedelar av de centrala museerna hade 2009 anpassad verksamhet för barn med fysisk eller psykisk funktionsnedsättning. Ett utvecklingsarbete pågår om hur museerna kan kommunicera publikt genom internet. Många museer tillhandahåller digitala lärarhandledningar och även material och aktiviteter riktade till barn och föräldrar. Insatser för att öka kontaktytorna mellan konstnärer och unga genomförs. Moderna museets tonårsverksamhet Zon Moderna har väckt stort nationellt och internationellt intresse. Totalt har 41 700 barn och unga besökt . har genomfört workshops på åtta skolor i syfte att koppla konstnärens idéer till de ungas verklighet. inom Statens museer för världskultur har ökat sin verksamhet för barn och unga. erbjuder även skolorna ett stort utbud inom ramen för . har ett särskilt uppdrag att distribuera scenkonst i hela landet utifrån den unga publikens behov. fick drygt 360 000 barn och unga ta del av scenkonst Skolscenen är ett nätverk mellan skolor och teaterföreningar som genomför skolföreställningar och projekt för att öka barns och ungas delaktighet. Operans barn- och ungdomsavdelning Unga på har genomfört en stor bredd av aktiviteter som nått 23 000 barn och ungdomar. /Unga som är egen scen för barn och unga hade en beläggningsgrad på . Unga innebär ett nytt konstnärligt inflöde av regissörer och skådespelare. Barn- och ungdomspubliken har fördubblats jämfört med . deltar i nätverket som erbjuder barn i och län dansföreställningar. har arrangerat en dansfestival med utomhusevenemang riktad till ungdomar. Regeringen har gett i uppdrag att belysa möjligheter och hinder för ett vidareutvecklat barn- och ungdomsperspektiv i sin verksamhet. Stiftelsen har bl.a. i uppdrag att prioritera verksamhet som riktar sig till barn och ungdomar. Skolbioverksamhet bedrevs i närmare 170 av landets 290 kommuner. Visningarna hade drygt 400 000 besökare. Besöksantalet har minskat , vilket sannolikt beror på att skolorna visar film på andra sätt än genom biografvisningar. Intresset för att använda film som pedagogiskt hjälpmedel i skolan tenderar att öka. fördelade till 19 regionala resurscentrum för film och video, en ökning jämfört med . initiativ som riktas mot barn mellan har permanentats . Barnperspektiv hos regionala institutioner och fri scenkonst Av ca i statligt bidrag till regional kulturverksamhet avsåg ca en tredjedel verksamhet riktad mot barn och unga. Av de statliga bidragsmedel på ca som fördelades av och som gick till de regionala scenkonstinstitutionerna beräknas att riktades till verksamhet för barn och unga. Vad gäller regionala museer var andelen . Flest besök av förskolor och skolor bland de regionala och kommunala museerna hade i med nära 51 000 besök, tätt följt av med 50 000 besök. bedrev två tredjedelar av de regionala och kommunala museerna verksamhet inom ramen för . Av statens totala bidrag till den fria scenkonsten riktades till den unga målgruppen, motsvarande . Av detta fördelades till teaterområdet. Inom musikområdet fördelades till barn och unga. Särskilda medel fördelas till insatser som ska främja de fem nationella minoriteternas språk och kultur; samer, sverigefinländare, tornedalingar, romer och judar. Bidrag har bl.a. getts till Tornedalsteatern liksom Uusi teatteri som bägge riktar en stor del av sin verksamhet mot barn och unga. I de verksamheter som Romska kulturcentret i genomförde deltog 2 000 barn . Skyddet för barn och unga mot skadlig mediepåverkan Myndigheten tog därmed över den statliga kommittén verksamhet samt Statens biografbyrås prövning av åldersgränser för film som ska visas offentligt. har haft i uppdrag att minska riskerna för skadlig mediepåverkan på barn och unga. Inom ramen för det tilläggsuppdrag som rådet fick 2009 (dir. 2009:103) genomfördes bl.a. en nationell konferensturné om att öka förståelsen för barns och ungas kreativitet och aktiviteter på internet. Såväl forskare som skolungdomar medverkade. Sajten med information om målgruppens internetanvändning har lanserats och tillsammans med (Barnens Rätt I Samhället) har drivit ett fjärde EU-projekt med inriktning mot barn och unga. fick 2008 ett treårigt regeringsuppdrag för att ytterligare förebygga risker för skadlig mediepåverkan på barn och unga. har rådet dels producerat en skolpjäs, dels publicerat rapporten 2010 om medievardagen för barn mellan två och . Därutöver har säkerhetsrutinerna på sociala sajter som vänder sig till barn och unga granskats. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har i rapporten var hur om ungas kultur En analys av ungas kulturutövande (2011:1) undersökt ungas kulturliv i åldrarna 13 , med fokus på det egna skapandet. Analysen visar att en mycket stor andel av unga i utövar någon form av kulturaktivitet . De populäraste uttrycksformerna, som mellan av de unga ägnar sig åt, är i fallande skala slöjd och hantverk, bildskapande, musicerande och skrivande. Därefter följer dans och teater. Rapporten visar att barn till högutbildade föräldrar i större utsträckning är kulturutövare än barn till föräldrar med kortare utbildning. Många unga säger att de har förbättrat sitt självförtroende till följd av det egna kulturutövandet; de har fått nya vänner, en bättre hälsa samt bättre skolresultat. Särskilt starkt upplevs de positiva konsekvenserna av kulturutövandet när det gäller hälsa. Det statliga stödet till ungas kulturutövande kommer från flera områden; kulturpolitiken, politiken för det civila samhället och ungdomspolitiken. Regionalt och lokalt är politiken än mer vittförgrenad. Rapporten visar dock att offentliga medel i större utsträckning tilldelas pojkar än flickor. Det beror på att de största offentligt finansierade arenorna för kulturutövande är musik- och kulturskolor, studieförbund och öppna mötesplatser för unga och att dessa arenor domineras av musik - en uttrycksform där pojkar är i majoritet. visar också att det saknas statistik om ungdomars kulturutövande. Stora insatser görs för att stärka barns och ungas rätt till kultur såväl nationellt som regionalt. Det uppdrag som de statliga kulturinstitutionerna fått om att utforma strategier för sin barn- och ungdomsverksamhet ger goda möjligheter att synliggöra insatser inom området och genomföra ett mer systematiskt utvecklingsarbete. Varierade och angelägna insatser har genomförts inom medieområdet för att skapa säkrare miljöer på nätet för barn och unga att vistas i och för att ta vara på och öka barns och ungas mediekompetens. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 om ungas kulturutövande är ett angeläget bidrag till att öka kunskapen inom området. Att av landets kommuner har ansökt om medel från regeringens satsning Skapande skola visar att barns och ungas tillgång till professionell kultur och till eget skapande ökar.