prop · GZ031d21 · 2011-09-20 00:00:00 — Det finns enligt exempel på att enhetschefer, som är utsedda att ta emot anmälan och utreda anmälningar enligt lex i den egna verksamheten, hindrar personal från att göra anmälningar. riktar i denna typ av ärenden kritik mot vårdgivare och har bl.a. ställt krav på förbättrad kompetens och förbättrade rutiner. I kommunernas verksamheter som vänder sig till personer med psykisk funktionsnedsättning 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 finns rutiner för anmälan i stort sett i alla kommuner som granskats i tillsynen. Nämnda rutiner är dock enligt inte alltid kända och förankrade i verksamheternas personalgrupper. Ledningssystem för kvalitet i verksamhet har tagit fram föreskrifter och allmänna råd om ledningssystem för kvalitet i verksamhet enligt SoL, LVU, LVM och LSS (SOSFS 2006:11). Ledningssystemet ska enligt föreskrifterna säkerställa att det finns rutiner för hur fel och brister i verksamheten ska identifieras, dokumenteras, analyseras och åtgärdas samt hur vidtagna åtgärder ska följas upp. kan utgöra viktig del i ledningssystemen. Omsorg om äldre människor I tillsynen av omsorgen om äldre personer , har uppmärksammat att två tredjedelar av de verksamheter som inspekterats inte uppfyllt föreskriften om ledningssystem inom (Tillsynsrapport ). har i tillsynen påtalat brister i ledningssystemen för kvalitet. Verksamheter till personer med funktionsnedsättning I tillsynen av 17 granskade kommuner, vad avser insatser till personer med psykisk funktionsnedsättning, saknas helt ett ledningssystem för kvalitet i 7 av dessa (Tillsynsrapport ). Rutiner för att hantera synpunkter, klagomål, fel och brister har däremot fått genomslag med några få undantag. har ställt krav på att ledningssystem för kvalitet ska fastställas och att befintliga ledningssystem behöver kompletteras med rutiner, göras kända och användas. av kommunerna uppger, enligt öppna jämförelser , att de har dokumenterade rutiner för hantering av hur fel och brister identifieras, dokumenteras, åtgärdas och följs upp (Lägesrapport , ). har även i tillsynen följt upp hantering av anmälningar om barn som far illa. I vissa fall har brister åtgärdats, men är handläggningstiden för förhandsbedömningar ofta för lång och Social- styrelsen anser att förhåller sig passiv trots att barn befinner sig i utsatta situationer (Lägesrapport ). Nya föreskrifter för systematiskt kvalitetsarbete har beslutat om nya föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:9) om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete i vård och omsorg som börjar gälla . Föreskrifterna reglerar hur aktörer inom hälso- och sjukvård, tandvård, socialtjänst och verksamheter enligt LSS ska arbeta med kvalitet. De nya föreskrifterna och allmänna råden ställer tydliga krav på att verksamheten fortlöpande förbättras genom riskanalys, egenkontroll och utredning av avvikelser. Stöd till närstående en rättighet infördes en ny bestämmelse i socialtjänstlagen som innebär att kommuner ska erbjuda stöd för att underlätta för de personer som vårdar en närstående som är äldre, har ett funktionshinder eller är långvarigt sjuk, s.k. anhörigstöd. Ett anhörigperspektiv har i och med detta förts in i omsorgs-, behandlings- och stödverksamhet. , som informerar om och följer upp den nya bestämmelsen, har lämnat en första redovisning (Stöd till personer som vårdar eller stödjer närstående, 2010). Enligt finns en tydlig äldreprägel i arbete att erbjuda stöd till anhöriga. Det är vidare svårt att få en bild av hur den nya bestämmelsen tillämpas och hur stödet utvecklas eftersom det saknas statistik. kommer att inrikta sitt fortsatta arbete med att stödja utvecklingen av stödet till anhöriga inom funktionshindersverksamheten och individ och familjeomsorg (ifo) samt starta arbetet med att skapa en struktur för insamling av uppgifter om anhörigstödet. Myndighetens uppföljningsuppdrag ska slutredovisas . Vanligt med webbsida till anhöriga men få informerar om ny bestämmelse Nästan alla kommuner () har en särskild webbsida med information om anhörigstöd men bara ett fåtal kommuner () återger den nya bestämmelsen eller informerar om att den finns. vänder sig till anhöriga i allmänhet medan knappt hälften av webbplatserna riktar sig till den målgrupp som anges i lagstiftningen. Informationen handlar mest om utbudet av stödinsatser och om hur anhöriga får kontakt med kommunen. På de flesta webbplatser utgår stödet från äldreomsorgsverksamhet i stället för att utgå från bestämmelsens hela målgrupp. har med anledning av resultatet utarbetat en broschyr som kommunerna kan använda för att sprida information om bestämmelsen. Kommunerna har därefter börjat informera mer aktivt om sitt anhörigstöd. (Stöd till personer som vårdar eller stödjer närstående, 2010). Utvecklingsmedel går främst till verksamhet inom äldreomsorgen För att stödja arbetet med att tillämpa den nya bestämmelsen fick kommunerna dela på 2009 (och 2010). En uppföljning, som genomfört, visar att medlen mest gått till äldreomsorgen för att utveckla bl.a. anhörigcenter, inrätta anhörigombud, fortsätta med må-bra-aktiviteter, utöka antalet anhöriggrupper och behålla eller utöka anhörigkonsulenttjänsten. Betydelsen av att stödet är individuellt anpassat är inte så framträdande i kommunernas svar. Cirka hälften av kommunerna har använt medel inom funktionshindersverksamheten. I dessa kommuner handlar det om att utveckla stödet specifikt för olika målgrupper eller att erbjuda det stöd som redan erbjuds anhöriga till äldre. Det finns också kommuner som bygger vidare på det stöd som redan finns men anpassar delar av stödet till nya målgrupper. Mindre än var fjärde kommun har använt medel inom ifo. I dessa fall har det t.ex. avsett gruppverksamhet och individuellt stöd till anhöriga till missbrukare eller medel till anhörigkonsulenter inom socialpsykiatri, alkohol och narkotika. Flera kommuner har inte ansökt om utvecklingsmedel för att användas inom ifo, vilket kan tyda på medlen är mindre kända inom detta område. Få kommuner anger att de försöker få tidig kontakt med anhöriga genom att samverka med frivilligorganisationer. Merparten av kommunerna har tagit fram en strategi för hur den nya bestämmelsen ska få genomslag och börja tillämpas. Det är vanligast med strategier inom äldreomsorgen (). Inom ifo är det cirka var sjätte kommun 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 och inom funktionshinderområdet var tredje kommun som tagit fram en strategi. En stor del av stöd utgörs dock inte av behovsprövade insatser. Av rapporten framkommer också att anhöriga sällan ansöker om bistånd för egen del. I stället är det kommunen som uppmärksammat den anhöriges behov när den prövat en ansökan från en närstående. undertecknade konvention om förebyggande och bekämpande av våld mot kvinnor i nära relation (CAHVIO). Konventionen syftar till att skydda kvinnor från alla former av våld och innehåller bl.a. bestämmelser om straffrättsliga åtgärder, förebyggande insatser samt skydd och stöd till våldsutsatta kvinnor. Sociala 49:e session, som ägde rum , har påbörjat arbetet med det nya tvååriga temat; att utrota fattigdom. Årets session handlade om att inventera och analysera situationen för att enas om mål och komma överens om en policy kring detta tema, som utgör en av de tre hörnstenarna i Köpenhamnsagendan och mål nummer ett i Millenniemålen. Vid kommissionens möte beslutades även om ett antal resolutioner som bl.a. rör FN:s arbete med rättigheter för äldre personer och personer med funktionsnedsättning. Regeringen har lämnat den första rapporten till övervakningskommittén för konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, se under Funktionshinderspolitik. Det har bildats en ny arbetsgrupp med 24 medlemsländer inom trygghet. Gruppen ska diskutera åldrandet utifrån ett tvärsektoriellt perspektiv. är ordförande för gruppen. Bekämpning av fattigdom och social utestängning har funnits på den Europeiska agendan bl.a. med anledning av det Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning . Temaåret har uppmärksammats genom en mängd aktiviteter på såväl nationell, som på EU-nivå. Svenska hade i upp- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 drag att ansvara för det svenska genomförandet. Temaåret samfinansierades av Europeiska Kommissionen och regeringen. Aktiviteter genomfördes även med finansiering från Svenska ESF- rådet. En webbplats med information om temaåret har bl.a. skapats (). En slutrapport lämnas . (sammansatt av ministrar med ansvar för sysselsättning och socialpolitik) antog en deklaration om resultatet av temaåret samt inriktningen på det fortsatta arbetet bl.a. inom ramen för strategi för smart och hållbar tillväxt för alla, 2020- strategin. Ett av målen i strategin är att främja social delaktighet, framför allt genom fattigdomsminskning. Kommissionen presenterade flaggskeppsinitiativet Europeisk plattform mot fattigdom och social utestängning: Ett europeiskt ramverk för social och territoriell sammanhållning. På antogs rådsslutsatser där medlemsländerna ställde sig bakom Kommissionens förslag. EPSCO-Rådet har antagit en strategi för funktionshinderspolitiken, se under Funktionshinderspolitik. Arbetet med att stödja kunskaps- och kvalitetsutveckling genom E-hälsa, evidensbaserad praktik, öppna jämförelser, samordnad och tydligare tillsyn samt utveckling av indikatorer och data har kommit i gång på ett bra sätt. Regeringens satsningar bygger på en långsiktig strategi för att stärka den enskildas ställning och skapa förutsättningar för ökad delaktighet och inflytandet. De flesta kommuner befinner sig i en start- och etableringsfas när det gäller valfrihetssystem. Därför är det ännu för tidigt att bedöma i vilken mån och på vilket sätt systemen påverkar enskilda människors omsorgsinsatser och kvaliteten på dessa insatser. Att stärka människornas ställning, deras delaktighet och inflytande, inom är den bärande idén bakom valfrihetssystemen. För att nå dit är det viktigt att det finns ett utvecklat system för dem som vill och kan välja. Alla kan eller kommer inte att ha denna möjlighet. För dessa människor ska det därför finnas ett fullgott alternativ (prop. 2008/09:29, s. 99). Arbetet med att införa val- frihetssystem inom hela är långsiktigt och det krävs både välanpassad information och goda exempel. Stödet till anhöriga har fått mest genomslag inom äldreomsorgen eftersom utvecklingen med hjälp av statliga stimulansmedel under kommit längst inom det området. Den nya bestämmelsen har haft svårast att få genomslag inom funktionshindersområdet och individ- och familjeomsorgen. Det är viktigt att huvudmännen kan anpassa stödet även till anhöriga till dessa målgrupper. Anhörigstödet innebär för dessa anhöriga ofta något helt annat än vad de gör för anhöriga till äldre. Det kan skilja i både livssituationer och levnadsförhållanden. Det är viktigt att i den kommande revideringen av socialtjänststatistiken utvecklar uppgiftsinsamlingen så att det går att få en bild av hur stödet till anhöriga utvecklas. 7.4.2Omsorg om äldre människor Det finns många bra verksamheter av god kvalitet för äldre personer som behöver insatser från . Brukarundersökningar visar att äldre personer i stort sett är nöjda med . De är mestadels även nöjda med inflytandet och delaktigheten. De känner sig respekterade och väl bemötta av personalen och de upplever för det mesta att personalen tar hänsyn till deras åsikter och önskemål. Dessutom kan noteras att yrkeskompetensen ökar hos dem som är verksamma i särskilda boendeformer för äldre. Det finns även verksamheter som inte fungerar bra, där det förekommer missförhållanden och/eller allvarliga brister av andra slag. I tillsynen har bl.a. uppmärksammat att bemanningen i ett antal inspekterade särskilda boendeformer för personer med demenssjukdomar varit otillräcklig och att det lett till att äldre personers behov av säkerhet inte kunnat tillgodoses. Det förekommer också allvarliga brister i handläggning och dokumentation av ärenden. Äldre människor inom omsorgen vill dessutom ha mer innehåll i vardagen i form av samvaro och aktiviteter. De är framför allt missnöjda med att inte få komma ut när de vill. Öppna jämförelser visar att det finns förbättringspotential och det sker från statligt håll stora satsningar på utvecklingsarbete för förbättringar och ökad kvalitet. Statliga resurstillskott har tillförts inom många områden, exempelvis investeringsstöd till bostäder, teknik och säkerhet, kompetenshöjande insatser och kunskapsutveckling, samordning och samverkan etc. En nationell värdegrund i lag har införts, liksom bestämmelser om tydligare ansvarsfördelning mellan kommuner när äldre människor tillfälligt vistas i annan kommun. Det har dessutom införts en bestämmelse om att äldre personer så långt det är möjligt ska kunna välja när och hur stöd och hjälp i boendet och annan lättåtkomlig service ska ges. Därutöver har stimulansmedel för fjärde året fördelats till kommuner och landsting med gott resultat. Regeringen har vidare påbörjat en satsning för att vården och omsorgen om de mest sjuka äldre i form av hemsjukvård, äldreomsorg, primärvård och sjukhusvård ska samverka bättre. Andelen personer som är och behöver hjälp med personlig omvårdnad och service har enligt statistik varit oförändrad (Lägesrapport , ). Däremot ökar antalet med en åldrande befolkning. Kostnadsökningarna är dock förhållandevis . De samlade kostnaderna för äldres vård och omsorg i fasta priser låg enligt på samma nivå 2009 som 2002. Kostnaderna för kommunernas insatser minskade i fasta priser. för vård och omsorg om (89,6 kronor 2009). Tabell 7.3 Kommunens kostnader för vård och omsorg om äldre, löpande priser Vård och omsorg i ordinärt boende Vård och omsorg i särskild boende Källa: , Kommunernas räkenskapssammandrag 2005- 2010. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 genomför regelbundet nationella undersökningar om äldres egna uppfattningar om vården och omsorgen. Undersökningen Vad tycker de äldre om äldreomsorgen? fungerar som underlag för att kunna utveckla och förbättra verksamheterna inom hemtjänst och särskilt boende. I detta avsnitt refereras till nationella undersökning. Tillgång till god omsorg Äldre är i stort sett nöjda med kvaliteten i Äldre personer är i stort sett nöjda med i sin helhet och med flertalet kvalitetsområden. Det visar nationella undersökning om äldre personers uppfattning om kvaliteten i vård och omsorg. Skillnaden mellan äldre med god respektive dålig hälsa är mer påtaglig; ju sämre hälsa, desto mindre nöjda är de med . I stora kommuner är de äldres omdöme om mindre positivt i sin helhet än i mellanstora och små kommuner. (Valfrihetssystem ur ett befolknings- och patientperspektiv, 2010). Information, social samvaro och aktiviteter är områden som får sämre omdömen. När det gäller omsorgens sociala innehåll är man framför allt missnöjd med att man inte kan komma ut när man vill (Valfrihetssystem ur ett befolknings- och patientperspektiv). En allt större andel bland de anställda i särskilt boende har yrkesutbildning En viktig förutsättning för att kunna erbjuda vård och omsorg av god kvalitet är enligt att den bedrivs enligt vetenskaplig kunskap och beprövad erfarenhet (Lägesrapport , ). God tillgång till personal med yrkesutbildning är en nödvändig förutsättning för detta. Andelen omvårdnadspersonal på särskilda boenden i landet som har yrkesförberedande utbildning ökade från , enligt uppgifter från Äldreguiden. ökade andelen vård- och omsorgspersonal som har eftergymnasial utbildning från (Lägesrapport ). Den nationella tillsynen av vård och omsorg om äldre som genomförts visar 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 också att de verksamheter som inspekterats mestadels har säkerställt att vikarier, såväl sjuksköterskor som vård- och omsorgspersonal, har tillräcklig kompetens i relation till de boendes hälso- och sjukvårdsbehov. Statliga stimulansbidrag har gett positiva effekter Regeringen har avsatt stimulansbidrag (20072010) till kommuner () och landsting (). Syftet har varit att höja kvaliteten i omsorgen och vården om äldre personer inom sju prioriterade områden rehabilitering, socialt innehåll, demensvård, läkemedelsgenomgångar, förebyggande arbete, kost och nutrition samt läkartillgång. fick medlen en mer prestationsbaserad utformning som ett led i regeringens ambition att stimulansbidrag mer ska kopplas till prestationsbaserade mål. Stimulansmedlen har enligt huvudmännens bedömning främjat bättre samverkan inom samtliga prioriterade områden (Stimulansbidrag till kommuner och landsting för insatser inom vård och omsorg om äldre personer, ). /11 finansierade medlen, enligt , ett stort antal anställningar, cirka 1 600 tillsvidare- och visstidsanställningar. Medel har även gått till utbildningar, t.ex. i demenskunskap (30 400 personer i 191 kommuner och 13 landsting), i rehabiliterande förhållningssätt (21 200 personer i 143 kommuner och 12 landsting) och i kost och nutrition (19 200 anställda i 129 kommuner och 11 landsting). Ett stort antal kommuner och landsting anordnade även utbildning om de nationella riktlinjerna för vård och omsorg vid demenssjukdom (8 600 personer deltog). har huvudmännen även bedrivit en stort antal projekt inom de olika områdena. Som exempel kan nämnas inrättande av rehabiliteringsteam (ett 60-tal av dessa inkluderar yrkesgrupper från både kommun och landsting) och demensteam (i 103 kommuner och 10 landsting), utveckling av det sociala innehållet, förebyggande insatser, åtgärder mot undernäring och läkemedelsgenomgångar. Över 40 huvudmän har inrättat en befattning som Medicinskt ansvarig för rehabilitering (). Huvudmännen genomför vidare olika insatser för att hantera problematiken kring undernäring. ska utvärdera och slutredovisa stimulansmedlen . Otillräcklig bemanning i särskilda boenden med demensinriktning genomförde tillsyn vid 94 slumpmässigt utvalda särskilda boenden för personer med demenssjukdom i 48 slumpmässigt utvalda kommuner. Bemanning och inlåsning granskades. konstaterade att bemanningen vid flertalet boenden inte var tillräcklig (Lägesrapport , ). Vid av de särskilda boendena förekom att personal låste lägenhetsdörrar eller enhetsdörrar och lämnade enheten obemannad. har i samband med behandlingen av Budgetpropositionen (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:SoU1, rskr. 2010/11:124) beslutat om ett tillkännagivande att regeringen bör ge i uppdrag att komplettera sina nationella riktlinjer för god vård och omsorg vid demenssjukdom med riktlinjer för bemanning. Eftersom många inom demensvården inte själva kan kalla på personal när behov av hjälp uppstår, anser regeringen att det är viktigt att verksamheten är organiserad så att de behov den enskilde har kan tillgodoses. fick i uppdrag att ta fram vägledning till kommunerna i frågor om organisering av särskilt boende för personer med demenssjukdom t.ex. för bemanning. har i en skrivelse till regeringen redogjort för det fortsatta arbetet. anser att det behövs tydligare reglering om socialnämndens ansvar för bemanning och har påbörjat ett arbete med att ta fram föreskrifter och allmänna råd. Brister i handläggning, dokumentation och genomförande tillsyn visade på brister i kommunernas biståndsbedömning och biståndsbeslut (Lägesrapport , ). En brist var att lokala riktlinjer och kommunens utbud av insatser styrde biståndsbesluten i stället för individens behov och gällande regler. Vidare var informationen till enskilda personer om deras rättigheter inte alltid tillräcklig. Andra iakttagelser vid tillsynen var det förekom att äldre flyttades mellan särskilda boenden eller inom dessa utan information och samråd med den enskilda personen eller med legala företrädare. Det förekom också att gynnande beslut om insatser återkallades, trots att behovet av beviljad insats kvarstod. Öppna jämförelserna indikerar förbättringspotential Resultaten från öppna jämförelserna visar att kommunerna har mycket att lära av varandra. Ingen kommun hade bra resultat på samtliga indikatorer och ingen hade heller dåliga värden på alla indikatorer. Mätningarna visar att det finns kommuner som har förbättrat sina resultat och det finns kommuner som har tillhört de 20 kommuner som haft högst resultat . ska enligt ett regeringsuppdrag stödja kommuner som avser att inrätta lokala värdighetsgarantier. Myndigheten har för detta ändamål tagit fram en vägledning som är tänkt att förmedla idéer och ge inspiration om hur lokala värdighetsgarantier kan utformas och se ut (Hur lokala värdighetsgarantier inom äldreomsorgen kan utformas, 2011). Den ska även ge stöd när det gäller hur lokala värdighetsgarantierna kan följas upp. har även i uppdrag att betala ut prestationsersättning till kommuner som avser att inrätta lokala värdighetsgarantier. I en första redovisning anger att kommunerna visat stort intresse för att ansöka om bidrag till förberedelsearbetet att införa lokal värdighetsgaranti. 230 kommuner (av 290) har gjort en ansökan och fler har hört av sig efter ansökningstiden utgång (Rapportering av uppdraget prestationsersättning till lokala värdighetsgarantier, ). Inflytande, delaktighet och trygghet Äldre är nöjda med bemötandet och inflytandet Bemötande och inflytande får ett högt positivt omdöme i den nationella undersökningen om äldres uppfattning. De äldre känner sig respekterade och väl bemötta av personalen och de upplever att personalen tar hänsyn till deras åsikter och önskemål. De äldre litar på personal och anser att personalen känner till vilken hjälp de behöver och att hjälpens omfattning motsvarar deras behov. Vidare anser de att utförs på ett bra sätt, av omtänksam och professionell personal. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 (Valfrihetssystem ur ett befolknings- och patientperspektiv, 2010). De äldres bedömning skiljer sig åt mellan olika kommuner ifråga om möjligheterna att påverka tiden för när hjälpen ska ges. I finns ett stort intresse bland företag och andra typer av organisationer att delta i stadens valfrihetssystem. Det gör att kommuninvånarna erbjuds ett brett utbud av utförare att välja mellan. Detta är positivt för tillgängligheten. (Valfrihetssystem ur ett befolknings- och patientperspektiv). Kontinuiteten ett kvalitetsområde som kan utvecklas med valfrihetssystem I Äldreguiden (presentation av uppgifter för öppna jämförelser inom vården och omsorgen om äldre) används kontinuitet för att beskriva om äldre personer har möjlighet att fortlöpande träffa samma personal. Resultat av enkätsvaren visar att det finns stora variationer i kontinuiteten både mellan olika kommuner och mellan olika enheter i respektive kommun. I valfrihetssystemen har ett antal företag tagit fasta på detta och erbjuder därför service på tider då den äldre personen önskar och med löfte om personkontinuitet. (Valfrihetssystem ur ett befolknings- och patientperspektiv, ). Utvecklingen av teknikstöd till äldre personer fortsätter Tekniska hjälpmedel kan bl.a. bidra till att öka delaktigheten. () har haft i uppdrag att stödja en utveckling där äldre personers behov av hjälpmedel och tjänster tas tillvara och leder till att bra och säker teknik för äldre finns lätt tillgänglig. Satsningen bedöms av HI ha varit strategiskt viktig för att stimulera utvecklingen av teknik för äldre (Teknik för äldre II 2010, delrapport). Regeringens fortsatta satsning har gått in i en ny fas som vilar på de erfarenheter som gjorts. Satsningen syftar till att ytterligare stärka utvecklingen av, informationen om och tillgängligheten till bra teknik för äldre och anhöriga, t.ex. i fråga om boende eller tjänsteutbud. Ett växande problem är att många bor i bostäder som inte är funktionella för äldre personer, vilket försvårar kvarboende och möjligheterna till ett aktivt och självständigt liv. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 ha en avgörande betydelse för att få vardagen att fungera, både för äldre personer och anhöriga. HI har förberett en försöksverksamhet där tre kommuner valts ut för att genomföra praktiska försök med teknikstöd och tjänster i ordinärt boende för vardagliga aktiviteter för äldre och anhöriga, med fokus på målgruppen personer .