prop · GZ031d35 · 2011-09-20 00:00:00 — med 1-9 anställda som har automatiserat informationsutbyte med andra företags eller Andel kvinnor resp. män som operativa företagsledare inom it- och telekomsektorn Andel kvinnor resp. män vid högre it-utbildningar (utexaminerade) Mål: It ska bidra till förbättrad livskvalitet och till att förbättra och förenkla vardagen för människor och företag3 Andel av befolkningen som har tillgång till internet i hemmet Andel av befolkningen som har tillgång till bredband i hemmet Andel individer som köpt eller beställt varor och tjänster över internet Andel individer som uträttat bankärenden över internet med minst 10 anställda som använder internet vid kontakter med myndigheter för att söka med 1-9 anställda som använder internet vid kontakter med myndigheter för att söka med minst 10 anställda som utnyttjar möjligheten till myndigheternas fullständiga med 1-9 anställda som utnyttjar möjligheten till myndigheternas fullständiga elektroniska med minst 10 anställda som lämnat in anbud i elektroniska upphandlingssystem med 1-9 anställda som lämnat in anbud i elektroniska upphandlingssystem med minst 10 anställda som fakturerat elektroniskt (e-faktura) med 1-9 anställda som fakturerat elektroniskt (e-faktura) 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Indikatorer på effektiv konkurrens5 Antal tjänsteleverantörer som erbjuder mobil kommunikation Antal tjänsteleverantörer som erbjuder fast telefoni Antal tjänsteleverantörer som erbjuder bredband Antal abonnemang för IP-baserad telefoni (tusental) 1 Källa SCB. (Beloppen summeras inte till pga. okända fall.) 2 Källa: . Siffrorna avser högskole-, kandidat- och magisterexamen inom informatik/data- och systemvetenskap, datateknik och datavetenskap samt civilingengörsexamen/motsvarande inom datateknik och informationsteknologi samt högskoleingenjörsexamen/motsvarande inom data. 3 Källa SCB Privatpersoners användning av internet och Företags användning av internet. Avser för privatpersoner åldern . 4Bredband inkluderar anslutningar via DSL-uppkoppling (t.ex. ADSL eller VDSL), annan typ av snabb förbindelse (t.ex. via kabel-TV eller ett lokalt nätverk) samt anslutning via 3Gnätet. 5 Källa PTS Svensk Telemarknad, PTS-ER-2011:15. 4.4.2Förbättrad livskvalitet, förenklad användning beroende på utbildningsnivå, då 73 vardag och hållbar tillväxt Syftet med regeringens mål för it-politiken, som beskrivs i propositionen (prop. 2004/05:175) Från IT-politik för samhället till politik för IT- samhället, är att bidra till ett informationssamhälle som inkluderar alla människor oavsett kön, ålder, utbildning, sysselsättning, geografisk hemvist, funktionshinder mm. med kravet att utvecklingen ska vara balanserad. Detta preciseras med de två delmålen om att it ska bidra till att förbättra livskvalitet och till att förbättra och förenkla vardagen för människor och företag samt att it ska användas för att främja hållbar tillväxt. Medan det tidigare målet, Ett hållbart informationssamhälle för alla, i absolut mening inte kan sägas vara uppnått, går utvecklingen tydligt i rätt riktning. Statistik från () visar att utvecklingen går i riktning mot de formulerade målen. Med undantag har andelen i befolkningen som använder internet regelbundet ökat år för år, från till , medan skillnader i användning mellan kön, ålderskategorier, utbildningsnivåer, sysselsättning och geografisk hemvist minskat. Skillnaden mellan kvinnor och män uppgår 2010 till en procentenhet, att jämföra 2005. minskade andelen regelbundna användare bland arbetslösa medan de ökade för övriga kategorier. I gruppen pensionärer och andra använder internet regelbundet. Medan trenden är att andelen användare av internet ökar, och skillnader i användning mellan olika kategorier minskar, kan man fortfarande konstatera relativt stora skillnader i internet- procent av individer med enbart förgymnasial utbildning använder internet, jämfört med eftergymnasial utbildning. Enligt SCB:s undersökning är det 14 400 individer, eller under en procent av befolkningen, som uppger att funktionshinder är orsaken till att de saknar tillgång till internet. Av dessa är samtliga eller äldre vilket antyder att demografiska skillnader snarare än skillnader i funktion kan förklara många funktionshindrades bristande tillgång till internet hemma. Av befolkningen saknade 2010 internet hemma på grund av bristande kunnande. Skillnaden i tillgång till internet mellan inrikes och utrikes födda är liten, liksom mellan kvinnor och män. Bland ensamstående utan barn, personer i åldern , låginkomsttagare, pensionärer och andra samt individer med förgymnasial utbildning som högsta utbildningsnivå finns fortfarande skillnader mellan kvinnor och män. Det är också de som i större utsträckning än övriga saknar internet hemma på grund av bristande kunnande. De skillnader som kvarstår i tillgång till, och användning av, internet, pekar på att det fortsatt förekommer hinder mot allas deltagande i informationssamhället, som har att göra med kompetens och förmåga, tillgång till nödvändiga resurser samt motivation och intresse att delta. E-inkludering och elektroniska tjänster för personer med funktionsnedsättning PTS ska verka för att de handikappolitiska målen uppnås inom ansvarsområdet elektronisk kommunikation. Regeringen bedömer att PTS genom sin verksamhet har bidragit till att nå målet om att it ska bidra till förbättrad livskvalitet och förenklad vardag. PTS upphandlar tjänster inom området elektronisk kommunikation samt initierar utvecklingsprojekt med inriktning på it- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 användning för personer med funktionsnedsättning. Ny teknik och nya tekniska lösningar har kontinuerligt utvärderats för att förbättra och utveckla befintliga tjänster samt för att etablera nya tjänster. Regeringen gav Talboks- och , och i uppdrag att intensifiera sitt utvecklings- och förändringsarbete när det gäller taltidningar som produceras med talsyntes och distribueras via internet. Slutrapportering ska ske senast . genomförde PTS dels en innovationstävling med temat Kultur och fritid, dels en med temat Handel och betalning för alla. Syftet var att bidra till användbara och tillgängliga it-lösningar som kan öka möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att utöva och ta del av kultur och fritid samt utföra handel och betalning. E-delegationen (Delegation för e-förvaltning, dir. 2009:19) överlämnade ett förslag till strategi för myndigheternas arbete med e-förvaltning innefattande förslag som rör e-inkludering och fokus på användarnas behov. E-delegationen har därefter löpande rapporterat sitt arbete bl.a. inom detta område. En vägledning för 24-timmarswebben med utgångspunkt i standarden WCAG 2.0, den s.k. Vägledningen för webbutveckling, presenterades . Den ska leda till att så många som möjligt ska kunna använda offentliga webbsidor och e-tjänster. beslutade regeringen om en strategi för funktionshinderspolitiken 2011 2016. I strategin finns bl.a. uppföljningsbara och konkreta mål om hur it kan bidra till att förenkla vardagen för personer med funktionsnedsättning. Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) lämnade , på regeringens uppdrag, rapporten på framtida struktur för uppföljning av e- tillgänglighet. Rapporten bereds i . I It för en grönare förvaltning agenda för it för miljön 20102015 beslutades regeringens mål att miljöanpassad it ska användas för att minska statlig miljöbelastning. I agendan uppmuntras statliga myndigheter att redovisa hur de följt agendans mål och rekommendationer i samband med den redovisning av miljöledningsarbetet som skickas till enligt förordningen (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter. Enligt förordningen ska myndigheterna så långt som möjligt använda energieffektiv informationsteknik som verktyg för att miljöanpassa sin verksamhet samt utarbeta en mötes- och resepolicy. Enligt redovisning Miljöledning i staten 2010 använder av myndigheterna it i syfte att minska sin energiförbrukning och använder it i syfte att minska antalet tjänsteresor. Se mer om miljöledning inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. På uppdrag av regeringen har presenterat förslag på indikatorer inom området it för miljön för att bättre kunna följa upp agendan It för en grönare förvaltning. Förslaget bereds inom . Regeringen har uppdragit åt SCB att komplettera den årliga undersökningen It-användning i företag med frågor om it och miljö. undersökning visar att andelen ökat något för samtliga variabler bland företag med tio anställda eller fler. Den variabel som ökat mest, från 2010, är distansarbete (sysselsatta som regelbundet arbetar på distans med tillgång till företagens it-system). Även andelen företag som har en miljöpolicy som innebär att företaget vid upphandling ska ta hänsyn till energiförbrukning vid val av system eller hårdvara, har ökat relativt mycket, från 2010. Könsfördelningen inom it-området är alltjämt ojämn, både inom näringslivet och inom högre utbildning. Andelen kvinnor som är operativa företagsledare inom it- och telekomsektorn utgör och andelen utexaminerade kvinnor vid högre it-utbildningar är , se tabell 4.2. Andelen utexaminerade kvinnor, av den totala populationen, från högre it-utbildningar har t.o.m. minskat med en procentenhet . genomförde på regeringens uppdrag en konferens om jämställd it med deltagare från offentlig och privat sektor samt berörda inom , högskolor och det civila samhället. Målet med konferensen var att samla in konkreta förslag på insatser för att öka jämställdheten inom it- och telekombranschen och därmed stärka tillväxten i inom detta område. De slutsatser och förslag till åtgärder som lämnade med anledning av uppdraget redovisas under avsnitt Analys och slutsatser. E-inkludering och elektroniska tjänster för personer med funktionsnedsättning är en ledande it-nation och regeringen arbetar för att minska de skillnader som förekommer mellan olika gruppers möjligheter till digital delaktighet. Det saknas en bra problembeskrivning och en tydlig illustration av hur det digitala utanförskapet ser ut i samhället. Därför finns ett behov av förbättrad uppföljning av de insatser som görs. För att öka den digitala delaktigheten är det viktigt att hitta former för samarbete och dialog mellan myndigheter, näringsliv och andra berörda aktörer, inte minst de frivilligorganisationer som tar värdefulla initiativ. En slutsats av de initiativ som tagits är att det i många fall visar sig att de funktioner som tagits fram för personer med funktionsnedsättning används av många andra användare och att en ensidig fokusering på funktionsnedsättning t.o.m. kan hindra utvecklingen av generell användbarhet. Det är därför viktigt att fokusera på en bredare funktionsförmåga när man utvecklar tekniken. På motsvarande sätt är det viktigt att förstå att generella tjänster också kan vara användbara för personer med funktionsnedsättning, s.k. design for all. Denna aspekt bör vara med redan från början när tjänster och teknik utvecklas. Regeringen kan konstatera att statliga myndigheter har en hög medvetenhet om it:s negativa miljöpåverkan, t.ex. miljöfarliga kemikalier och material vid framställning av it- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 produkter, it-produkters och it-tjänsters energianvändning8 samt verktygen för hur den kan minskas. Myndigheterna är också medvetna om it som ett av flera verktyg för miljöförbättringar inom andra områden, t.ex. lösningar för energieffektivisering och resfria möten. Regeringens mål och rekommendationer i It för en grönare förvaltning och det it-relaterade innehållet i miljöledningsförordningen ger goda förutsättningar för att utvecklingen ska fortsätta i en positiv riktning. förslag till indikatorer ger möjlighet att mer i detalj följa utvecklingen. En slutsats av SCB:s undersökning It- användning i företag, se Resultat, är att näringslivets miljömedvetenhet inom it-området generellt sett ökat. Den sneda könsfördelningen inom it-området kan vara negativ för it-utvecklingen, eftersom kvinnors potential och kunskap kanske inte används fullt ut. Därmed går branschen miste om värdefull kompetens, vilket kan ge konsekvenser för tillväxten inom området. slutsatser från den tidigare nämnda konferensen, se Resultat, är bl.a. att insatserna av olika nätverk och aktörer, t.ex. skola, näringsliv och samhällsaktörer, bör samordnas och samverkan mellan dem bör öka. Vidare drar slutsatsen att man bör satsa på tidiga insatser inom förskola och grundskola, fokusera på lärarutbildningen, satsa på mer it-vänliga lösningar inom skola, vård och omsorg, öppna fler karriärvägar för kvinnor samt ställa ökade krav på näringslivet för ett mer jämställt näringsliv. Rapporten med slutsatser och förslag bereds inom . 8 Vilken miljöpåverkan som energianvändning kan ge upphov till varierar mycket beroende på vilken energikälla som används, som man i princip kan konstatera att all energiomvandling får någon påverkan på miljön. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Enligt studier av den Europeiska kommissionen (Europeiska kommissionen, 9th eGovernment Benchmark Measurement: Smarter, Faster and Better eGovernment) är ett av de ledande länderna inom elektronisk förvaltning. rankas som nummer två inom EU. I det index som mäter tillgängligheten av 20 tjänster över internet avancerade från femte till en första plats bland de 32 stater som ingår i mätningarna. I indexet som mäter graden av bakom fyra nationer som når . använder av befolkningen och av företagen offentliga e-tjänster. I bredare index (Intelligence Unit e-readiness rankings and scores 2010), i vilket e-förvaltning är en delkomponent, hamnar på första plats. beslutade om ett meddelande i form av en handlingsplan eGovernment Action Plan 2011 2015, Harnessing ICT to promote smart, sustainable and innovative Government, COM(2010) 743. Den syftar till att bl.a. genomföra den s.k. Malmödeklarationen om e- förvaltning som antogs 2009. Ett antal möten har hållits inom ramen för Nordiska ministerrådets it-forum i syfte att etablera ett närmare samarbete mellan de nordiska länderna i generella frågor om e- förvaltning. Regeringen har arbetat med att systematiskt bygga upp en förvaltningsgemensam förändringsledning inom e- förvaltningsområdet. E-delegationen arbetar med att genomföra regeringens handlingsplan för e-förvaltning. Delegationen har initierat flera förstudier om e- förvaltningsprojekt samt publicerat vägledningar, ramverk och riktlinjer inom flera viktiga områden som exempelvis sociala medier, automatiserad samverkan, IPv6 (internetprotokoll version 6) och kanalstrategi (dvs. det kontaktsätt som myndigheten eller kommunen erbjuder för en viss tjänst, t.ex. personliga möten, sociala medier, e-tjänster, m.m.). Delegationen har föreslagit åtgärder till regeringen i två delbetänkanden; Så enkelt som möjligt för så många som möjligt (SOU 2010:20) och Under konstruktion framtidens e-förvaltning (SOU 2010:62). Delegationen har bl.a. redovisat och koordinerat en bred portfölj av prioriterade e- förvaltningsprojekt som utgör sådana projekt som bör prioriteras av regeringen för att nå en behovsdriven e-förvaltning 2014. (För en lista över dessa projekt samt övriga strategiska utvecklingsprojekt och ytterligare information om E-delegationens verksamhet, se . E-delegationen har dessutom tillsammans med kommuner och landsting (SKL) arbetat fram gemensamma målbilder i syfte att tydliggöra inriktningen på det gemensamma arbetet: En enklare vardag för företag och privatpersoner, En öppnare och smartare förvaltning som stödjer innovation och delaktighet samt En effektivare offentlig verksamhet. Diskussioner har förts med SKL i syfte att nå fram till ett utökat samarbete inom e-förvaltningsområdet. I syfte att stärka koordineringen av e- förvaltningsarbetet inom de olika sektorerna utsåg regeringen , , Lantmäteriet och Transportstyrelsen till utvecklingsansvariga myndigheter. Myndigheterna får ett utökat ansvar för att planera och genomföra arbetet med e- förvaltning inom sina respektive sektorer utifrån olika målgruppers behov. Förbättrade förutsättningar för myndighetsövergripande samverkan och informationshantering beslutade på regeringens förslag om ett nytt anslag 1:17 Gemensamma e- förvaltningsprojekt av strategisk betydelse inför (prop. 2010/11:1, utgiftsområde 22, bet. 2010/11:TU1, rskr. 2010/11:138). Anslagets ändamål är att finansiera prioriterade e-förvaltningsprojekt som är av strategisk betydelse för statsförvaltningens utveckling. Anslaget flyttas fr.o.m. till utgiftsområde 22 Kommunikationer med den nya nomenklaturen 2:6 Gemensamma e- förvaltningsprojekt av strategisk betydelse, se avsnitt 4.6 Budgetförslag. Förbättrade tekniska förutsättningar och itstandardisering Regeringen beslutade att upprätta en som ska leda arbetet med att samordna den förvaltningsgemensamma funktionen användning av e-legitimationer och e-signaturer. Svensk e-legitimation ska möjliggöra för användare inom såväl privat som offentlig sektor att på ett effektivt sätt etablera och nyttja e-tjänster vilka kräver e-legitimationer eller e-signering. I förverkligandet av målbilden ingår att skapa en affärsmodell för Svensk e-legitimation som bygger på ett antal aktörer i samverkan mellan både offentlig sektor, näringslivet och privatpersoner. och Svensk e-legitimation (SOU 2010:104) lämnades till regeringen . Betänkandet har remitterats. Ärendet bereds inom . E-delegationen har koordinerat myndigheternas it-standardisering och upprättat ett it-standardiseringsråd. E-delegationen har dessutom publicerat vägledningar inom områdena automatiserad samverkan, införande av IPv6, en terminologi för e-förvaltning, införande av DNSSEC, vilket innebär att användning av domännamnssystemet (DNS) säkras genom att elektroniska signaturer används. Fortsatt utveckling av gemensamma verksamhetsstöd och samlad uppföljning E-delegationen har genomfört två förstudier om gemensamma e-förvaltnings- projekt: eArkiv/eDiarium respektive eTjänst över näringsidkare, dvs. tillgång till elektronisk grunddata om näringsidkare, samt startat ett pilotprojekt av en framtida förvaltningsgemensam tjänstekatalog. Delegationen har också publicerat en vägledning inom området nyttorealisering. ESV har arbetat vidare med projektet med målet att alla myndigheter ska kunna beställa varor elektroniskt. Som redovisas under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att förbereda inrättandet av ett myndighetsgemensamt servicecenter. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Förbättrade kontaktytor med medborgare och företagare E-delegationen har genomfört en förstudie om det gemensamma e-förvaltnings- projektet Mina sidor för privatpersoner. Delegationen har dessutom publicerat vägledningar inom områdena kanalstrategi, webbutveckling, identifiering av behov samt riktlinjer för myndigheters användning av sociala medier. E-delegationen har bedrivit sin verksamhet och engagerar nästan 200 personer från hela den offentliga sektorn genom sina olika arbetsgrupper och utskott. Delegationen har lyckats skapa en stor förändringskraft och resultaten syns nu i form av strategiska utvecklingsprojekt, vägledningar och riktlinjer. Regeringen bedömer att E-delegationens strategi för myndigheternas arbete med e- förvaltning (SOU 2009:86), som specificerar regeringens handlingsplan för e-förvaltning, utgör en god grund för fortsatt gemensamt arbete. Delegationens e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse ska utgöra grunden för den förvaltningsgemensamma utvecklingen av e- förvaltning . Baserat på de underlag och förslag som E- delegationen har arbetat fram överväger nu regeringen om den förvaltningsgemensamma utvecklingen behöver styras ännu tydligare inom ett antal insatsområden. Bl.a. bör statens samlade kompetens och resurser vad gäller informationssäkerhet på ett tydligare sätt involveras i arbetet med t.ex. elektronisk kommunikation. 4.4.4Bredband i världsklass och goda möjligheter för hushåll och företag att använda elektroniska samhällstjänster Enligt SCB:s undersökning Privatpersoners användning av datorer och internet 2010 har de nordiska länderna högst tillgång till bredband i 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 hemmet i jämförelse med övriga EU-länder. Av svenska och norska hushåll har tillgång till bredband i hemmet. och kommer strax efter . Lägst andel hushåll med tillgång till bredband i hemmet finns i och . I dessa länder är det ungefär var fjärde hushåll som har tillgång till bredband. har högst andel regelbundna internetanvändare, . ligger på en andra plats tillsammans med på . Genomsnittet bland de 27 EU- länderna är . Lägst andel regelbundna internetanvändare har och . Tillgång till bredband i PTS Bredbandskartläggning 2010 visar att av alla hushåll och företag i har tillgång till bredband om minst /s. Det innebär att delmålet i regeringens Bredbandsstrategi för om /s till av hushållen och företagen 2015 procentuellt sett redan är uppnått. Det finns dock stora skillnader mellan olika delar av landet. Tillgången är geografiskt begränsad och det finns områden i där tillgången till robust och framtidssäker bredbandsinfrastruktur är mycket bristfällig. PTS bedömer att andelen hushåll och arbetsställen med tillgång till /s ökat mellan , både som en följd av utrullning av fiber i accessnätet och uppgraderingar av kabel-tv-nät. Andelen hushåll och företag i som finns i, eller i närheten av, en fastighet som har ett fiber- eller kabel-tv-nät har ökat från till mellan . Det indikerar att förutsättningarna är goda för att tillgången till /s ska öka ytterligare . I PTS rapport 2010 framgår att antalet bredbandsabonnemang var nästan 5,9 miljoner . Av dessa var 3,0 miljoner via fast bredbandsanslutning (fiber, kabel-tv, xDSL och övrigt) och 2,9 miljoner på mobilt bredband (mobilt bredband och mobil tilläggstjänst). Detta är en ökning från 4,6 miljoner abonnemang och ökningen kommer till största delen från de mobila bredbanden. Även de fasta bredbanden ökade totalt sett. Regeringen genomför olika satsningar på området för bredbandsinfrastruktur. Det handlar om åtgärder för driftsäkra och tillgängliga elektroniska kommunikationer samt satsningar på nyetablering av bredbandsinfrastruktur. Regeringen satsar medel inom Landsbygdsprogrammet, genom kanalisationsstöd samt för medfinansiering till dessa båda stöd. På uppdrag av regeringen har PTS i rapporten tillgång till bredband genom frekvenstilldelning, redovisat förslag på hur regeringens mål om att alla ska ha tillgång till bredband kan säkerställas. Enligt förslaget skulle tilldelningen i 800-MHz-bandet kunna förenas med villkor om skräddarsydda täckningskrav på adressnivå. Arbetet med tilldelningen har fortsatt och ett tillstånd har tilldelats en aktör på marknaden som har att leva upp till täckningskraven . Regeringen beslutade att tillsätta ett Bredbandsforum för att främja utbyggnaden av bredband i hela landet. Bredbandsforum är en arena för dialog och samverkan mellan regeringen, myndigheter, organisationer och företag som verkar på den svenska bredbandsmarknaden. Syftet är att hitta konstruktiva lösningar som bidrar till en ökad samverkan om utbyggnad av bredband för att nå målen som anges i regeringens bredbandsstrategi. Forumet har tillsatt arbetsgrupper som fokuserar på olika frågor kopplade till att främja bredbandsutbyggnaden i alla delar av landet. (För mer information se .) Samhällsomfattande tjänster enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation tillhandahålls i första hand genom marknadens försorg. I princip tillhandahåller marknaden de tjänster som finns uppräknade i lagen. som gått har ytterligare ett tiotal abonnenter blivit uppsagda från sina fasta telefonabonnemang och inte blivit erbjudna någon lösning på marknadsmässig grund. Uppsägningarna beror till stor del på det teknikskifte som genomför där kopparnätet i stora delar ersätts med trådlösa anslutningar. PTS upphandlade därför på uppdrag av regeringen telefonilösningar till stadigvarande hushåll och fasta verksamhetsställen som hade blivit av med sin telefoni.