prop · GZ031 · 2011-09-20 00:00:00 — De politiska problem som föregick förhandling- arna kring skuldtaket, stora statsfinansiella problem och nedgraderingen av landets kredit- betyg av kreditvärderingsinstitutet Poors har ökat osäkerheten kring utvecklingen i amerikansk ekonomi. Hushållens konsumtionstillväxt bromsade in . En svag arbets- marknad i kombination med låga löneökningar och en tilltagande inflation har lett till att hus- hållens reala disponibla inkomster ökar långsamt. har hushållens förmögenhetsställning försämrats till följd av fallande priser på bostads- och aktiemarknaden. har bostads- priserna fortsatt att falla men i avtagande takt. De fallande tillgångspriserna har i kombination med ökad osäkerhet om den framtida makro- ekonomiska utvecklingen bidragit till att hus- hållen har ökat sitt sparande. Sparkvoten, som låg , har stigit till . Dämpade reallöneökningar, högt sparande och en svag arbetsmarknad leder till att hushål- lens konsumtion ökar långsamt . väntas stora nedskärningar i de offentliga budgetarna ytterligare dämpa produk- tionen och sysselsättningen i amerikansk eko- nomi. väntas utrikeshandeln och de privata investeringarna utgöra de huvud- sakliga drivkrafterna i ekonomin. Exporten främjas av en svag dollar i handelsviktade termer som importen dämpas till följd av en svag konsumtionstillväxt hos hushållen. Sammantaget bedöms BNP öka 2011 och 2012 (se tabell 5.2). Tabell 5.2 Internationell och finansiell ekonomi Utfall , prognos för 20112015 Procentuell förändring om annat ej anges Fed funds1,3 1Värde vid respektive års slut. 2Europeiska styrränta i procent. 3Amerikanska styrränta i procent. 4US dollar per fat. Källor: , , , Reuters och egna beräkningar. Under 20132015 bedöms konjunkturen få för- nyad kraft när läget på de finansiella mark- naderna stabiliserats och bostadspriserna åter börjar öka. Stabiliseringen på finans- och bo- stadsmarkanden leder i kombination med en expansiv penningpolitik till att hushållens kon- sumtion och investeringarna ökar snabbare, vilket i sin tur förbättrar läget på arbets- marknaden. Återhämtningen i blir dock mycket utdragen och den djupa och långvariga lågkonjunkturen kommer att ha betydande negativa permanenta effekter på ekonomin. När resursutnyttjandet i ekonomin blir normalt kommer arbetslösheten vara högre än den var innan finanskrisen. Stora besparingar i de offentliga budgetarna dämpar tillväxten i euroområdet De statsfinansiella problemen har bidragit till att återhämtningen i euroområdet har bromsat in. Hushållens konsumtion hålls tillbaka av en svag arbetsmarknad och minskad förmögenhet. Även den senaste tidens finansiella oro kommer att dämpa konsumtionen till följd av en ökad osäkerhet och fallande tillgångspriser. Euroländer med stora statsfinansiella problem kommer att tidigarelägga och vidta mer om- fattande besparingsprogram än vad som tidigare aviserats i syfte att lägga grunden för uthålliga offentliga finanser och därmed lugna de finan- siella marknaderna. Det kommer att leda till att den inhemska efterfrågan dämpas ytterligare . Sammantaget bedöms BNP öka 2011 och 2012 (se tabell 5.2). En långsam konjunkturåterhämtning bedöms inledas i takt med att hushållens kon- sumtion ökar snabbare när osäkerheten minskar, finanspolitiken blir något mindre åtstramande och läget på arbetsmarknaden förbättras. Expansiv penningpolitik från centralbanker Centralbanker i stora delar av OECD-området har fortsatt att höja räntorna . I har dock Federal Reserve låtit styr- räntan ligga kvar på en rekordlåg nivå. En svag tillväxt och lågt inflationstryck gör att central- banker i och väntas lämna styrrän- tan oförändrad . Detta i kombination med de åtgärder som centralban- kerna har vidtagit för att stödja de finansiella systemen gör att penningpolitiken kommer att vara mycket expansiv . I takt med att återhämtningen åter tar fart bedöms Federal Reserve och () föra penningpolitiken i mindre expansiv riktning . har räntorna på ameri- kanska och tyska statsobligationer sjunkit till de lägsta nivåerna . Orsaker till detta är bl.a. att den statsfinansiella oron i och osäkerheten om styrkan i den globala ekonomiska återhämtningen har medfört att investerare sökt sig till mindre osäkra tillgångar. I takt med att styrräntorna stiger och konjunkturen förbättras bedöms räntorna på statsobligationer med längre löptider successivt stiga . Svensk ekonomi bromsar in Efter en stark återhämtning 2010 och under inledningen av 2011 bromsar svensk ekonomi nu in. Bakom inbromsningen ligger flera samver- kande faktorer. De statsfinansiella problemen i euroområdet och har och blivit allt mer akuta, vilket bl.a. avspeglas i fallande börser och långräntor. Utrymmet för finans- och penningpolitisk sti- mulans i omvärlden är begränsat och den inter- nationella konjunkturen väntas bli svag. Den svagare tillväxten i omvärlden medför att svensk export växer långsamt. De svenska konsumenterna påverkas också av den senaste tidens oro. Hushållens bruttoför- mögenhet har minskat genom fallande börs- kurser, vilket dämpar konsumtionsviljan. Dess- utom väntas arbetsmarknadsläget försämras, vilket ger en svagare utveckling av de disponibla inkomsterna . Sammantaget medför detta att hushållens konsumtion ökar svagt som sparandet ökar. Inbromsningen i hushållens konsumtion och exporten leder i sin tur till att företagens behov av att investera minskar på kort sikt. Även bostadsinvesteringarna väntas öka långsammare framöver. Sammantaget innebär detta att BNP blir i princip oförändrad för att sedan successivt öka under loppet av 2012 (se diagram 5.3). Den höga tillväxten och gör dock att BNP-till- växten för uppgår till . Den svaga avslutningen på 2011 påverkar i sin tur helårssiffran även som bedöms bli (se tabell 5.3). Utfall , prognos för 20112015 -0,9 -0,1 -3,9 -2,2 -3,6 -2,9 -1,6 -0,9 Anm.: Fasta priser, referensår 2010. 1Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. 2Potentiell BNP är den nivå på produktionen som skulle uppnås vid normalt resursutnyttjande av de tillgängliga produktionsfaktorerna arbete och kapital. 3BNP-gapet visar skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: och egna beräkningar. Årlig procentuell förändring (vänster skala) Säsongrensad nivå på kvartal (höger skala) Anm.: BNP i fasta priser, referensår 2010. Källor: och egna beräkningar. och början av 2011 medförde den höga BNP-tillväxten att resursutnyttjandet steg snabbt från en låg nivå. Inbromsningen i svensk ekonomi leder till att konjunkturåterhämtningen tillfälligt avbryts och att resursutnyttjandet sjunker 2012. Det s.k. BNP-gapet, som illustre- rar ekonomins samlade resursutnyttjande, bedöms minska till -3,2012 (se diagram 5.4). Därmed finns det mycket lediga resurser i ekonomin som gör det möjligt att öka produktionen när efterfrågan tilltar utan att inflationen tar fart. Anm.: Gapet visar skillnaden mellan faktisk och potentiell nivå, i procent av potentiell nivå. Källor: och egna beräkningar. bedöms konjunktur- återhämtningen i återupptas och gradvis bli starkare. När oron på de finansiella markna- derna dämpas väntas hushållen dra ner på sitt sparande och öka konsumtionen. För att mildra konjunkturavmattningen bedöms komma att sänka räntan . Tillsam- mans med en successivt starkare arbetsmarknad leder detta till att den reala disponibelinkomsten ökar snabbare, vilket bidrar ytterligare till kon- sumtionsökningen. De låga räntorna, den mins- kade oron och den ökade produktionen leder vidare till att företagen förväntas öka invester- ingarna i snabbare takt. Omvärldskonjunkturen bedöms ta fart , vilket medför en högre svensk exporttillväxt. BNP-tillväxten blir som högst 2014 när både den inhemska och den internationella efterfrågan ökar starkt. Sammantaget leder detta till att BNP växer med i genomsnitt 20132015. I takt med att tillväxten ökar stiger resursutnyttjandet. Lågkonjunkturen blir dock utdragen och först bedöms resursutnyttjandet bli nor- malt i ekonomin som helhet. Den finansiella oron dämpar hushållens konsumtion Den starka ökningen av sysselsättningen som påbörjades har gett goda förut- sättningar för en stark utveckling av hushållens konsumtion. Ökningstakten för konsumtionen dämpades dock , trots att arbetsmarknaden var fortsatt stark. till detta var att hushållens köpkraft försämrades när energipriserna och boräntorna steg. Borän- torna ökade dessutom mer än vad konsumen- terna hade förväntat sig (se diagram 5.5). Diagram 5.5 Förväntningar på rörlig bostadsränta på ett års Förväntningar på rörlig bostadsränta , för ett feb mars april maj juni juli Källor: och . Hushållens dämpade konsumtion beror även på en ökad osäkerhet om den framtida konjunktur- utvecklingen. Osäkerheten syns i hushållens förtroendeindikator, som visar på en tydlig dämpning i hushållens optimism (se diagram 5.6). I mätningen sjönk netto- talet till en nivå strax under det historiska genomsnittet. Diagram 5.6 Hushållens förtroendeindikator (CCI) 93 95 97 99 01 03 05 07 09 11 Anm.: CCI beräknas som genomsnittet av nettotalen för de fyra frågorna om den egna och den svenska ekonomin, respektive 12 månader framåt, samt frågan om det är förmånligt att köpa kapitalvaror . Linjen avser genomsnittet 19932011. Den senaste tidens stora börsfall medför en minskning av hushållens bruttoförmögenhet . Hushållens förmögenhet förutses även utvecklas svagt då bostads- priserna bedöms falla marginellt. Detta bidrar tillsammans med den internationella oron och hushållens osäkerhet om den ekonomiska utvecklingen till att hushållen väljer att spara mer (se diagram 5.7). Vidare bidrar en svagare arbets- marknad till att hushållens disponibla inkomster ökar långsamt, vilket också bidrar till en lägre konsumtion. Sammantaget leder detta till att hushållens konsumtion ökar svagt och . I takt med att turbulensen på de finansiella marknaderna avtar och osäkerheten minskar ökar hushållens konsumtion snab- bare. Sänkningen av mervärdesskatten på restau- rang- och cateringtjänster som aviseras i denna proposition medför även att konsumtionen av dessa tjänster ökar starkt . Låga räntor leder i kombination med att hushållens tillgångar åter börjar stiga i värde till att kon- sumtionen successivt växlar upp och att spar- kvoten börjar minska 2013. När sysselsättningen stiger och arbetslösheten minskar 2014 och 2015 ökar hushållens dispo- nibla inkomster snabbare. Detta gör tillsammans med en inledningsvis hög sparkvot och gradvis stigande bostadspriser att konsumtionen ökar starkt 2014 och 2015. Hushållens minskade för- mögenhet i spåren av börsfall och en svag hus- prisutveckling och 2012 medför dock att hushållen bedöms ha ett fortsatt relativt högt sparande under 20132015. Diagram 5.7 Hushållens konsumtion, sparkvot och disponibelinkomst Hushållens konsumtion (vänster skala) Real disponibelinkomst (vänster skala) Sparkvot (höger skala) Anm.: Sparkvoten är sparandet (exklusive tjänste- och premiepensioner) som andel av hushållens disponibla inkomster. Källor: och egna beräkningar. En svag omvärldskonjunktur dämpar exporten Världshandeln och den svenska exporten åter- hämtade sig snabbt efter den branta nedgången under finanskrisen. bromsade dock exporttillväxten in. En svagare tillväxt i och euroområdet, som är viktiga marknader för svensk export, väntas leda till att efterfrågan på svenska produkter ökar långsam- mare . gick av svensk varuexport till och euro- området. Att efterfrågan från omvärlden redan växer långsammare syns i inflödet av exportordrar till svenska industriföretag (se diagram 5.8). Även företagens omdömen om exportorderstockarna har dämpats och föll särskilt kraftigt och ligger nu ungefär på det historiska genom- snittet. Diagram 5.8 Exportorderingång och exportorderstock Nettotal, säsongrensade månadsvärden Anm.: Nettotalen definieras som skillnaden mellan andelen företag som uppgivit att orderingången har ökat respektive minskat samt om exportorderstocken är förhållandevis stor respektive för liten. Genomsnitten avser 20002011. När omvärldskonjunkturen förbättras ökar efterfrågan på svenska exportvaror, som till stor del består av insats- och invester- ingsvaror. Allt eftersom den internationella investeringskonjunkturen stärks blir exporttillväxten successivt högre (se diagram 5.9). Den svenska kronan är förhållandevis stark , vilket dämpar exporten något. Den starka kronan väntas dock endast i mindre utsträckning slå över i högre exportpriser, utan bedöms istället komma att påverka företagens vinstmarginaler. Detta beror på att företagen till följd av den svaga efterfrågan bedöms ha ett begränsat utrymme för prisökningar. Diagram 5.9 Export och investeringar Källor: och egna beräkningar. Svag utveckling av efterfrågan minskar behovet av investeringar 2012 Kapacitetsutnyttjandet i företagen är något högre än det normala (se diagram 5.10). Detta sammanfaller med att allt fler tillverk- ningsföretag, enligt Kon- junkturbarometer, rapporterar att maskin- och anläggningskapacitet utgör det främsta hindret för att öka produktion. Sammantaget talar det för att företagen har ett fortsatt behov av att öka investeringarna 2012, trots att tillväxten i pro- duktionen dämpas. Den svaga utvecklingen av efterfrågan och företagens ökade osäkerhet om den framtida konjunkturutvecklingen medför dock att investeringarna ökar långsamt 2012. Diagram 5.10 Kapacitetsutnyttjandet i industrin och näringslivets investeringar Procentuell förändring jämfört med Näringslivets investeringar (höger skala) Industrins kapacitetsutnyttjande (vänster skala) Anm.: Genomsnittet avser 19942011. I takt med att efterfrågan och produktionen åter ökar blir behovet av att nyinvestera större. I kombination med låga räntor leder detta till att investeringstillväxten tilltar 20132014 (se dia- gram 5.9). Bostadsinvesteringarna har ökat starkt , men befinner sig ändå på en lägre nivå än före finanskrisen. ROT-avdraget har bidragit till att ombyggnaden av småhus ökat kraftigt, men även nybyggda flerbostadshus står för en stor del av uppgången. Bostadsinvesteringarna väntas öka långsammare framöver. Den förväntat svaga bostadsprisutvecklingen och 2012 bedöms ha en viss dämpande effekt på bostadsinvester- ingarna, även om den underliggande efterfrågan på bostäder i storstadsområden är fortsatt hög. Lagerinvesteringar har en tendens att förstärka svängningar i produktionen. Detta har varit särskilt tydligt under finanskrisen och den efter- följande återhämtningen (se diagram 5.11). När efterfrågan föll svarade företagen med att minska sina lager och vice versa när efterfrågan åter bör- jade öka. Den stora lageruppbyggnaden under de senaste kvartalen är alltså ett resultat av att före- tagen haft behov av att justera sina lager för att möta en stigande efterfrågan. Diagram 5.11 BNP och BNP rensad för lager Procentuell förändring jämfört med samma kvartal föregående år Källor: och egna beräkningar. När efterfrågan nu bromsar in minskar behovet av ytterligare lageruppbyggnad. bedöms avmattningen i efterfrågan bli kraftigare än vad företagen har planerat för. Därmed blir lagern något större än planerat. anpassar företagen i större utsträckning sina lager till den lägre produk- tionen. Lageruppbyggnaden blir därför mindre 2012 än 2011. När efterfrågan åter tar fart blir även lagerinvesteringarna större . Svag utveckling av offentlig konsumtion En stark ökning av konsumtionen både i staten och i kommunsektorn medförde att den offentliga konsumtionen ökade i sin snabbaste takt . Tillväxttakten i den offentliga konsumtionen förväntas succes- sivt dämpas . Den främsta anledningen till nedväxlingen är en mer åter- hållen konsumtion i kommunsektorn. Den kommunala konsumtionen utvecklas förhållan- devis svagt till följd av att de ekonomiska förut- sättningarna för kommunsektorn försämras när de tillfälliga konjunkturstöden fasas ut och då återhämtningen på arbetsmarknaden förväntas gå in i en lugnare fas.107 , när syssel- sättningen i ekonomin börjar öka igen och därmed skatteintäkterna ökar snabbare, väntas tillväxten i konsumtionen, och där- med också den offentliga konsumtion, ta fart något. Den dämpade exporttillväxten leder i kombina- tion med en svag inhemsk efterfrågan till en betydligt lugnare importtillväxt . Den förhållandevis starka kronan motver- kar delvis detta genom att göra importvaror rela- tivt billigare. När den inhemska och omvärlds- efterfrågan ökar snabbare 20132015, stiger också importen snabbare. Procent av BNP i löpande priser Källor: och egna beräkningar. 107 En utförligare beskrivning av det ekonomiska läget i kommunsektorn återfinns i avsnitt 9. Ett högt sparande av både hushåll och den offentliga sektor leder till att produktionen i kommer att vara större än den inhemska konsumtionen . Utrikeshandeln bidrar därför positivt till BNP-tillväxten och bytesbalansöverskottet ligger kvar på en hög nivå 2011 och 2012. I takt med att hushållen minskar sitt sparande och företagen ökar inve- steringarna minskar bytesbalansöverskottet gradvis 20132015 (se diagram 5.12). 5.3Produktion och produktivitet i näringslivet Näringslivets produktion har återhämtat sig snabbt efter den stora nedgången i samband med finanskrisen (se diagram 5.13). Tillväxten har dock successivt dämpats och väntas närings- livets produktion minska. Avmattningen i efter- frågan slår mot alla näringslivets branscher. Inbromsningen bedöms dock bli kraftigare inom industrin jämfört med de tjänsteproducerande branscherna, vilket bl.a. är en följd av att expor- ten dämpas mer än den inhemska efterfrågan samt av att den minskande lageruppbyggnaden påverkar industriproduktionen mer än tjänste- produktionen. Diagram 5.13 Näringslivets produktion efter finanskrisen Index 2007 kvartal 4=100 Anm.: Säsongrensade kvartalsvärden. Källor: , och egna beräkningar. I takt med att återhämtningen i och i omvärlden åter tar fart från och med andra halv- ökar produktionen både i industrin och i tjänstebranscherna i snabbare takt (se dia- gram 5.14). Jämfört med tidigare återhämtnings- perioder i svensk ekonomi är den inhemska efterfrågan en viktigare drivkraft för återhämt- ningen . över hela åter- hämtningsperioden efter finanskrisen blir bi- draget från industrin därmed mindre tongivande jämfört med den återhämtningsperiod som följde efter 1990talskrisen. Diagram 5.14 Näringslivets produktion Näringslivet (vänster skala) Tjänstesektorn (vänster skala) Industrin (höger skala) Källor: och egna beräkningar. Efterfrågebortfallet slår mot produktiviteten Den snabba produktionsuppgången i näringsli- vet och i inledningen av 2011 medförde att resursutnyttjandet inom företagen och därmed produktiviteten ökade starkt, efter att ha fallit i motsvarande omfattning under finanskrisen och 2009.108 Indikatorer såsom företagens syn på personalstyrkans storlek och kapacitetsutnyttjandet tyder på att resursut- nyttjandet inom företagen var något ansträngt . Den svaga efterfrågeutvecklingen andra halv- bedöms i viss utsträckning överraska företagen, vilket leder till att de på kort sikt inte fullt ut hinner anpassa sin personalstyrka till den lägre efterfrågan i ekonomin. Resursutnyttjandet inom företagen dämpas därför och produktivi- teten ökar långsamt. Således bryts den snabba uppgång i produktiviteten som skett 2010 och . anpassar företagen successivt i större utsträckning investeringar och antalet anställda till den svagare efterfrågan i ekonomin. Mot bakgrund av företagens stora osäkerhet om 108 Produktivitet mäts här som arbetsproduktivitet i näringslivet, dvs. förädlingsvärde till baspris per arbetad timme i näringslivet. hur djup och långvarig lågkonjunkturen kommer att vara bedöms företagen vidare anpassa antalet anställda något snabbare än de normalt brukar göra i samband med konjunktursvängningar. Resursutnyttjandet inom företagen väntas dock bli något lägre än normalt 2012 och produktivi- teten ökar . växer efterfrågan återigen snabbare, vilket bidrar till att produktiviteten ökar starkt och resursutnyttjandet inom företagen blir något ansträngt. sker en gradvis normalisering av resursutnyttjandet inom före- tagen genom att antalet anställda, och därmed antalet arbetade timmar, samt produktionens övriga insatsfaktorer fullt ut anpassas till den högre produktionsnivån. I genomsnitt växer produktiviteten i närings- livet 20112015, vilket är marginellt snabbare än det historiska genom- snittet för 19812010.109 Inbromsningen i svensk ekonomi leder till att företagens behov av att öka antalet anställda snabbt kommer att minska. Framåtblickande indikatorer på arbetskrafts- efterfrågan har dock varit fortsatt positiva av 2011, vilket talar för en ökning av sysselsättningen (se diagram 5.15). och väntas sedan sysselsättningen vara ungefär oförändrad. Den snabba sysselsättnings- ökningen och inledningen av 2011 medför dock att sysselsättningen för sammantaget stiger (se tabell 5.4). Den oförändrade sysselsättningen och beror främst på att företagen inte förnyar visstidsanställningar och inte ersätter naturliga avgångar i samma utsträck- ning som . Någon våg av varsel i paritet med utvecklingen och 2009 väntas inte. 109 I genomsnitt har produktiviteten i näringslivet ökat med 19812010. Diagram 5.15 Ett urval av sysselsättningsindikatorer Lediga jobb (vänster skala) Nyanmälda platser (vänster skala) Anställningsplaner (höger skala) Anm.: Lediga jobb från Konjunkturstatistik över vakanser. Nyanmälda platser vid Arbetsförmedlingen. Anställningsplaner avser förväntningar på antal anställda från Konjunkturbarometern. Källor: , och . Utfall , prognos för 20112015 Procentuell förändring om annat ej anges -0,6 -2,5 -1,5 -2,4 -2,7 -1,7 -0,6 Anm.: BNP, produktivitet, arbetade timmar och medelarbetstid avser kalender- korrigerade data. Sysselsatta, arbetskraft och arbetslöshet avser åldersgruppen . 1BNP till marknadspris, fasta priser. 2Produktiviteten mäts som förädlingsvärde till baspris per arbetad timme. 3Potentiell sysselsättning avser inte den högsta möjliga nivån utan den nivå som är förenlig med stabil inflation och ekonomisk balans. 4Sysselsättningsgapet visar skillnaden mellan faktisk och potentiell sysselsätt- ning i procent av potentiell sysselsättning. 5I procent av arbetskraften. Källor: , Arbetsförmedlingen och egna beräkningar. Orsaken till att sysselsättningen inte sjunker , trots den svaga efterfrågan i ekono- min, är att företagen på kort sikt inte anpassar antalet anställda fullt ut. Det beror bl.a. på de kostnader som är förknippade med att rekrytera och säga upp personal. I denna konjunkturav- mattning väntas dock företagen anpassa antalet anställda något snabbare än normalt (se vidare avsnitt 5.3). I viss mån behåller företagen ändå en större personalstyrka än vad som behövs för att möta efterfrågan på kort sikt, vilket medför att de senare delvis kan möta en stigande efter- frågan utan att öka antalet anställda. Därmed väntas sysselsättningen öka med viss fördröjning när efterfrågan tar fart 2013 (se diagram 5.16). I takt med att efterfrågan i ekonomin fortsät- ter att öka stiger efterfrågan på arbetskraft och sysselsättningen bedöms öka starkt 2014 och 2015. Diagram 5.16 BNP, arbetade timmar och sysselsatta Anm.: Kalenderkorrigerad data för BNP och arbetade timmar. Källor: , och egna beräkningar. Sammantaget bedöms antalet sysselsatta 2015 vara högre än 2010, vilket motsvarar ca 275 000 personer. Detta innebär också att sysselsättningen väntas ligga på en högre nivå än innan finans- krisen började påverka svensk arbetsmarknad.110 Antalet arbetade timmar bedöms öka starkare än sysselsättningen 20122015, vilket innebär att antalet arbetade timmar per sysselsatt förväntas öka. Detta beror framför allt på regeringens politik. Bland annat medför jobbskatteavdraget att incitamenten att gå upp i arbetstid ökar och reformerna inom sjukförsäkringsområdet bidrar till att sjukfrånvaron per sysselsatt minskar. Lågt resursutnyttjande på arbetsmarknaden Flera faktorer talar för att det finns lediga resur- ser på arbetsmarknaden . Den tydligaste indikatorn på detta är att arbetslösheten är på en hög nivå.