prop · GZ031d30 · 2011-09-20 00:00:00 — En arbetsgrupp inom har genomfört en första samlad uppföljning i form av en enkätundersökning. Uppföljningen, som ska ske , ska ge möjlighet att följa utvecklingen vad gäller olika aspekter av statlig bi- dragsgivning, dialog och samråd med det civila samhällets organisationer, samt övriga insatser för att förbättra det civila samhällets villkor, exempelvis insatser för bättre kunskap om det civila samhället. När det gäller bidragen har regeringen bland annat uttalat att fokus i högre grad bör ligga på mer generella stödformer såsom organisations- och verksamhetsbidrag än på projektbidrag. Bidragssystem bör dock kunna anpassas efter verksamhetsområdenas behov och därmed se olika ut. Regeringen avser därför även att följa fördelningen mellan olika bidragsformer. Regeringen avser också följa upp de olika typer av dialog och samråd som regeringen har med det civila samhällets organisationer. Av en preliminär sammanställning3 av den ovan nämnda enkätundersökningen framgår att drygt 1 300 organisationer har bjudits in att svara på 83 remisser, varav cirka 880 inkom med ett svar. Ytterligare drygt 200 organisationer, som inte stod på remisslistorna, svarade. Vidare har det framkommit att samtliga departement som har deltagit i uppföljningen har olika typer av fasta forum för samråd där det civila samhällets organisationer ingår. fanns totalt 80 sådana fasta forum, i vilka ca 950 organisationer i det civila samhället deltog i ca 350 möten. Överenskommelser med idéburna organisationer slöts en överenskommelse mellan regeringen, idéburna organisationer inom det sociala området och Kommuner och Landsting (SKL) om hur relationerna mellan staten, SKL och de idéburna organisationerna kan utvecklas (IJ2008/2110/UF). Överenskommelsens syfte är att tydliggöra de idéburna organisationernas roll inom det sociala området och möjliggöra för dessa att konkurrera på likvärdiga villkor med andra aktörer som är verksamma på området. hade drygt femtio idéburna organisationer anslutit sig till överenskommelsen. Överenskommelsen omfattar även varje parts åtaganden och åtgärder, vilka följs upp kontinuerligt av en gemensam arbetsgrupp som har inrättats för denna uppföljning. anordnades den andra årliga konferensen med 3 I denna första uppföljning har samtliga departement ingått utom , och Statsrådsberedningen. Alla departement har inte svarat på samtliga frågor. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 drygt 300 deltagare där parterna redovisade hur åtgärderna i överenskommelsen genomförts. På konferensen presenterades även arbetet med lokala överenskommelser på kommunnivå samt den första regionala överenskommelsen som slutits. Som ett led i uppföljningen genomförs också en årlig tematisk studie på initiativ av arbetsgruppen. har två tematiska studier producerats; en studie om den idéburna sektorns särart och mervärde samt en studie som belyser två exempel på lokala dialogprocesser. Som resultat av ytterligare en nationell dialogprocess med ett hundratal organisationer kunde regeringen fatta beslut om att för regeringens del underteckna ännu en överenskommelse med SKL och idéburna organisationer, på integrationsområdet. Syftet med denna överenskommelse är att förtydliga relationen mellan staten, kommunerna och de idéburna organisationerna i arbetet med nyanländas etablering och integration och att utveckla former och metoder för att de idéburna organisationerna bättre ska kunna medverka i detta arbete. Överenskommelsen inom integrationsområdet bygger på samma principer som överenskommelsen inom det sociala området och innehåller även åtaganden och åtgärder, vilka kommer att följas upp av parterna. Till överenskommelsen inom integrationsområdet har 33 organisationer anslutit sig, däribland ett flertal paraplyorganisationer. Propositionen En politik för det civila samhället fattade beslut om propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195). Mot bakgrund av beslut har regeringen genomfört en rad åtgärder. Ett tioårigt forskningsprogram om det civila samhället har inrättats och SCB har fått i uppdrag att utarbeta statistik om det civila samhället. Vidare har regeringen uppdragit åt att utbetala medel för genomförande av uppföljning av överenskommelserna inom det sociala området och inom integrationsområdet. hade i uppdrag att genomföra partgemensamt forum för dialog och samråd mellan regeringen och det civila samhällets organisationer. Rådet redovisade uppdraget . sammankallade ett forum med representanter från sju organisationer från olika områden inom det 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 civila samhället samt inbjöd också Kommuner och Landsting. t.o.m. anordnades tre möten med olika teman som dialog, samråd och finansiering. Som en del i uppdraget utarbetade en rapport utifrån det civila samhällets organisationers perspektiv. I rapporten redovisas åsikter om den statliga politiken som ett urval av det civila samhällets organisationer framfört i enkätsvar, intervjuer och under den konferens för det civila samhället som arrangerade under namnet Forum Civila samhället. Enkäten skickades ut till 574 av det civila samhällets nationella organisationer där 341 av dessa svarade. I rapporten framhålls att dialogen mellan staten och organisationerna är en styrka som innebär ökade möjligheter till deltagande, diskussion och påverkan från organisationernas sida. Vidare redovisas att politiken haft betydelse genom att civilsamhällets aktörer fått anledning att själva samlas och diskutera gemensamma utmaningar och intressen. Av enkäten framgår att av organisationerna anser att politiken är viktig för den egna organisationen. Majoriteten, (227) av de 348 organisationerna, hade involverats på ett eller annat sätt i regeringens eller annan statlig myndighets verksamhet . Det handlade om att ha svarat på remisser, men också om deltagande i regeringens råd och delegationer, samt i utredningar och projekt. har regeringens uppdrag att sammankalla och administrera ett partsgemensamt forum. Pilotprojekt om utökat samråd genomfördes en försöksverksamhet med utökat samråd mellan dåvarande Integrations- och jämställdhetsdepartementet och det civila samhällets organisationer. Syftet med pilotprojektet var att på fler sätt än genom remisshanteringen inhämta synpunkter och kunskap från det civila samhällets organisationer i olika frågor. Sammanlagt genomfördes fem olika samråd med olika teman av relevans för det civila samhället. Arbetet med pilotprojektet har visat att samråd med det civila samhällets organisationer kan bidra till ett bättre och mer mångsidigt beslutsunderlag i olika typer av ärenden, t.ex. i beredningen av en förordning. har en ny samverkansmodell för fördelning av vissa statliga medel till regional kulturverksamhet trätt i kraft. Målet med kultursamverkansmodellen är att den ska föra kulturen närmare medborgarna. Modellen ger förutsättningar för ett ökat regionalt inflytande och ansvar. Ett villkor för att ingå i modellen är att landstingen tagit fram en regional kulturplan i samverkan med länets kommuner efter samråd med länets professionella kulturliv och det civila samhället. genomförde i samverkan med en större konferens . Konferensen syftade till att diskutera generella frågor om och villkor för det civila samhället. Närmare 300 personer deltog i konferensen och ytterligare 150 personer följde konferensen via Internet. Totalt fanns 109 organisationer och nätverk representerade. Konferensen webbsändes och på fyra platser i genomfördes lokala arrangemang. I utvärderingen av konferensen ansåg av deltagarna att konferensen var bra och att konferensen behandlade relevanta frågor. Vikten av att det ingår workshops, webbfilmer och diskussioner som tar upp aktuella teman betonades. Exempel på workshops som ingick i konferensen var Hur samråd mellan regeringen och det civila samhället kan utvecklas, Sociala medier för dialog och påverkan, Brukarinflytande, Dialog mellan EU och det civila samhället, Får alla vara med? samt Anpassning och självständighet. Statligt stöd till det civila samhällets organisationer Inom flertalet politikområden finns statsbidrag som riktas till det civila samhällets organisationer. Inom politiken för det civila samhället samordnas frågor om statsbidrag till det civila samhällets organisationer. I detta område ingår stöd till idrotten, bidrag till allmänna samlingslokaler, bidrag för kvinnors organisering, stöd till friluftsorganisationer samt bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer. I avsnitten 16.5 respektive 16.6 redogörs närmare för stödet till idrotten och bidraget till friluftsorganisationerna. fördelade samlingslokaldelegation som investeringsbidrag ur anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler. ansökningar som tillsammans uppgick till . Sammanlagt 95 föreningar med projekt spridda över hela landet beviljades bidrag. Vid fördelningen gavs prioritet åt åtgärder för att förbättra tillgängligheten och för att genomföra olika standardhöjande upprustningar. samlingslokaldelegation fördelade vidare i bidrag för utveckling av ungdomsverksamhet i allmänna samlingslokaler 2010. Vidare fördelades som bidrag till samlingslokalhållande föreningars riksorganisationer. fördelade i statsbidrag för kvinnors organisering. Av dessa utbetalades som organisations- eller etableringsbidrag och som verksamhetsbidrag. Det inkom totalt 78 ansökningar om organisationsbidrag och etableringsbidrag varav 57 ansökningar beviljades. Vidare inkom 84 ansökningar om projektbidrag varav 34 beviljades. utbetalade Kammarkollegiet i stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. Stödet fördelades till samtliga riksdagspartier. har i rapporten och effekter Återredovisning av statsbidrag till ideella organisationer (2011) redogjort för resultat och effekter av vissa statsbidrag som myndigheten hanterar. Vad gäller statsbidraget för kvinnors organisering redovisas att organisationerna som beviljats detta bidrag har uppnått stärkt kvalitet, kontinuitet och legitimitet. Kvaliteten har höjts genom ökad kompetens samt bättre förmåga och resurser att nå ut med organisationens budskap. Genom statsbidraget uppnås också en bättre bas för organisationen vilket ger större möjligheter att fokusera på den egna verksamheten. Engagemangsguider för ökad delaktighet Syftet med stödet till engagemangsguider är att genom uppsökande verksamhet stimulera boende i områden med lägre organisationsgrad, särskilt ungdomar och kvinnor, till kontakter med det civila samhällets organisationer inom skilda verksamhetsområden. Stöd till engagemangsguider har fördelats av med . Antalet ansökningar som inkom var långt över förväntningar. Av 91 ansökningar beviljades 21 projekt bidrag. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 beviljade projekten har 10 gått till projekt med särskilt fokus på kvinnor/flickor. Resultaten från satsningen har visat att dialogen kring attityder och värderingar med föräldrar har en stor betydelse för att framför allt unga kvinnor ska ges möjlighet eller tillträde till att delta i föreningslivet, de lokala demokratiska processerna och det lokala samhällets utveckling. Organisationernas projektredovisningar visar att över 300 föreningar har medverkat i lokala projekt och att satsningen har nått omkring 6 000 ungdomar i olika åldrar. Genom satsningen har nya grupper tagit del av lokala aktiviteter som har arrangerats inom projekten. Slutsatsen är att metoden är bra för att öka lokalt engagemang på kort sikt och att det är svårare att se några resultat i ett längre perspektiv. ska fortsätta med uppdraget att stödja organisationer som vill arbeta med engagemangsguider och liknande metoder bland ungdomar och kvinnor i bostadsområden med lägre organisationsgrad , 2012 och 2013. ska totalt fördelas. Stöd till arbete mot diskriminering i den egna organisationen fördelade till åtta organisationer som ville intensifiera sitt arbete mot diskriminering och för jämställdhet i den egna verksamheten. Projekten har i huvudsak inriktning mot könsdiskriminering och för jämställdhet. Projekten avser utveckling och uppföljning av likabehandlingsplaner, inkluderingspolicys och utveckling av övergripande strategier för antidiskriminerings- och jämställdhetsarbete. ska fördela för detta ändamål. Forskning och statistik om det civila samhället Forskningsprogrammet om det civila samhället inrättades 2009 och hanteras av . I den första utlysningen beviljades tretton forskningsprojekt från universitet och högskolor medel. redovisade uppdraget om stöd till forskning inom identifierade behovsområden. I samarbete med organisationen har en konferens genomförts med representanter från det civila samhällets organisationer samt myndigheter och universitet. Konferensens syfte var att möjlig- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 göra möten mellan akademi och praktik. Vidare skulle forskare och organisationer mötas samt forskningsläget redovisas med exempel på forskningsinsatser. Det inleddes också ett referensarbete för utlysning av forskningsmedel. En första utlysning av dessa medel genomfördes . SCB kommer att redovisa statistik om det civila samhället i en första rapport. SCB genomför detta arbete i samarbete med en referensgrupp bestående av representanter från det civila samhällets organisationer samt andra relevanta aktörer. Referensgruppen har haft ett tiotal möten . Europeiska unionens råd har utsett till Europaåret för frivilligarbete. Det finns i 94 miljoner frivilligarbetare, vilket utgör av alla européer . Europaåret för frivilligarbete 2011 ska bl.a. verka för en miljö som främjar ideellt engagemang, samt för att stärka ideella organisationer och öka kvaliteten på ideella insatser. Europaåret för frivilligarbete sammanfaller med FN:s tioårsjubileum av det Internationella året för frivilligarbete. I har regeringen utsett till att förbereda och administrera aktiviteterna . En viktig hållpunkt var den europeiska utställningen om Frivilligåret som genomfördes i . Den handlade bl.a. om frivilligt arbete i och knöt an till vad som händer i EU:s olika medlemsstater. På utställningen fick svenska organisationer möjlighet att visa upp sin verksamhet, delta i seminarier och knyta kontakter med andra organisationer, institutioner och företag. En politik för det civila samhället Genom beslut om politiken för det civila samhället har förutsättningar skapats för en helhetssyn på det civila samhället och dess villkor. Det civila samhället lyfts därmed fram som en egen sektor, vid sidan av den offentliga sektorn, marknaden och det enskilda hushållet. Genomförandet av förslagen i propositionen förbättrar förutsättningarna för att kunna öka delaktigheten hos det civila samhällets organisationer. Regeringen ser det som angeläget att öka kunskapen om det civila samhällets roll, sammansättning och villkor och har därför inrättat ett tioårigt forskningsprogram samt gett SCB i uppdrag att redovisa en förbättrad statistik om det civila samhället. Dialog mellan regeringen och det civila samhällets organisationer är en röd tråd i politiken för det civila samhället. Detta avspeglas i att ett partsgemensamt forum ska föra den kontinuerliga dialogen mellan regeringen och det civila samhällets organisationer. Av särskild betydelse för utvecklingen av det civila samhällets organisationer är också den dialog som sker genom de sakområdesinriktade dialogprocesserna. Dialogprocesser pågår inom det sociala området, integrationsområdet och kulturområdet samt genom ett samråd angående handlingsplanen för arbetet med Mänskliga rättigheter i . Regeringens beslut att inrätta ett system för uppföljning av politiken för det civila samhället innebär att utvecklingen av det civila samhällets villkor i förhållande till målet för politiken för det civila samhället kan följas och jämförelser göras. Resultaten av uppföljningen ska ligga till grund för beslut om vidare insatser på området. Den första uppföljningen, som genomfördes i , håller nu på att sammanställas och analyseras. Att få en god överblick av det civila samhällets villkor bedöms som mycket viktigt. De överenskommelser som slutits mellan regeringen, idéburna organisationer och SKL behöver även fortsättningsvis följas upp och utvecklas av parterna i syfte att kontinuerligt identifiera och undanröja hinder. Idéburna organisationer ska kunna erbjuda en mångfald av välfärdstjänster, utan att behöva åsidosätta sin roll som röstbärare för sina medlemmar. För såväl politiken för det civila samhället som för det civila samhällets organisationer finns det behov av myndighetsstöd. saknas ett sådant stöd Politiken för det civila samhället har bäring på utvecklingen av de demokratiska processerna. I målet för politiken för det civila samhället ingår att utveckla det civila samhällets möjligheter att göra människor delaktiga utifrån engagemang och vilja att påverka den egna livssituationen eller samhället i stort. Ett starkt civilsamhälle stärker demokratin genom det civila samhällets roll som röstbärare och opinionsbildare. Politiken för det civila samhället fastslagen i En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195) tar sin utgångspunkt i en vilja att lyfta fram det civila samhällets stora betydelse, utveckla och tydliggöra relationen mellan staten och det civila samhället och ta ett helhetsgrepp om generella frågor om det civila samhället och dess villkor. Genom att utveckla politikområdet kan människors inflytande öka och samhällsgemenskapen breddas. Överenskommelser har slutits mellan regeringen, idéburna organisationer och Kommuner och Landsting inom såväl det sociala området som integrationsområdet. Ett av målen för överenskommelsen inom det sociala området är att idéburna aktörer som utförare av tjänster ska kunna konkurrera på likvärdiga villkor med andra aktörer verksamma inom området. Regeringen uppmuntrar till en större mångfald av utförare av tjänster inom det sociala området för att å ena sidan ta tillvara människors engagemang och förmåga, å andra sidan kunna tillgodose behoven av valfrihet och kvalitet inom välfärden. Även för överenskommelsen inom integrationsområdet var en utgångspunkt att belysa hur idé- burna organisationer kan utvecklas som utförare utan att förlora sin självständiga roll som röstbärare. I propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55, aviserades en rad olika åtgärder i syfte att stärka det civila samhället och dess villkor. Ett tioårigt forskningsprogram om det civila samhället inleddes . Ett partsgemensamt forum för samråd mellan regeringen och det civila samhället har påbörjats och ett särskilt stöd har införts för att organisationer ska kunna arbeta med engagemangsguider och andra metoder av uppsökande karaktär i bostadsområden med lägre organisationsgrad. Vidare har ett stöd införts för att utveckla organisationernas arbete mot diskrimi- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 nering och för jämställdhet inom den egna verksamheten. Därtill genomförs uppföljning av de ovan nämnda överenskommelserna. Regeringen anser att det är angeläget att följa upp politiken för det civila samhället i förhållande till målen för området. Ett sådant uppföljningssystem har införts och kommer att vidareutvecklas . Myndighetsstöd för frågor om det civila samhället För politiken för det civila samhället finns behov av en myndighet som kan hantera frågor som rör det civila samhället och dess organisationers villkor som röstbärare, utförare och sociala entreprenörer. En ansvarig myndighet kan säkerställa att kontinuerlig uppföljning, kunskapsspridning och analys genomförs. I propositionen En politik för det civila samhället aviserade regeringen att man skulle återkomma om behovet av myndighetsstöd för det civila samhället. Sedan propositionen beslutades har genomfört ett antal uppdrag som rör det civila samhället och därmed utökat sin kunskap på området. Regeringen anser därför att bör ha som ordinarie uppgift att: -samla kunskap om det civila samhällets villkor och utveckling och att sprida denna kunskap på nationell och lokal nivå, -låta göra analyser och utvärderingar om politiken för civila samhället, -bilda nätverk för samordningen med andra berörda myndigheter i frågor som rör det civila samhället, -tills vidare administrera ett partgemensamt forum, i vilket ingår att följa upp politiken för det civila samhället ur det civila samhällets perspektiv samt genomförande av konferensen för det civila samhället, och -på nationell nivå genomföra den kod om främjande av medborgerligt deltagande, Code of Good Practice on Civil Participation, som antagits av samverkansorgan för det civila samhället. Regeringen avser att möjliggöra för att genomföra denna utökade uppgift . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Forum för det civila samhället Regeringen har i propositionen En politik för det civila samhället bedömt att det regelbundet bör anordnas större konferenser för det civila samhällets organisationer för diskussion om generella frågor om det civila samhället. Denna typ av forum för det civila samhället bör anordnas regelbundet. Förberedelser av dessa forum ska ske aktivt och kontinuerligt som löper mellan konferenserna. Förberedelserna bör präglas av delaktighet från det civila samhällets organisationer och de intresseområden som förs fram från det civila samhällets sida bör utgöra utgångspunkter för konferenserna. Förberedelsearbetet bör vidare inrymma en så bred representation från organisationerna som möjligt och förutsätter därför en geografisk spridning. har antagit mål för statens stöd till idrott (prop. 2008/09:126, bet. 2008/09:KrU8, rskr. 2008/09:243). Mål och syften med bidraget är att ge möjligheter för flickor och pojkar, kvinnor och män att motionera och idrotta för att främja en god folkhälsa, att stödja en fri och självständig idrottsrörelse samt att ge flickor och pojkar, kvinnor och män positiva upplevelser av idrott som underhållning. Statsbidraget för barn och ungdomar ska lämnas till verksamhet som bedrivs ur ett barnrättsperspektiv och stöd kan även lämnas till verksamhet som stärker idrottsutövares internationella konkurrenskraft. Resultatet redovisas utifrån de mål för idrottspolitiken som beslutat (prop. 2008/09:126, bet. 2008/09:KrU8, rskr. 2008/09:243). Den fria och självständiga idrottsrörelsen har en betydelsefull roll i vårt samhälle. Antalet medlemmar i åldern inom idrottsrörelsen är ca 3,3 miljoner varav flickor och kvinnor utgör och pojkar och män . Ca 2,4 miljoner människor av dessa är aktiva medlemmar. Antalet elitidrottare uppskattas till ca 7 000 personer. uppgick det samlade statliga stödet till idrotten till , varav fördelades över statsbudgeten och utgjorde bidrag från AB . Bidraget till idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet i form av lokalt aktivitetsstöd uppgick till vilket var en minskning med jämfört med . Antalet deltagartillfällen uppgick till ca 55 miljoner fördelade på flickor och pojkar. Den särskilda satsningen på svensk idrott, Idrottslyftet, uppgår till . Satsningens främsta syfte har under de fyra inledande åren varit att öppna dörrarna till idrotten för fler barn och ungdomar samt att utveckla verksamheten så att de väljer att idrotta högre upp i åldrarna. Verksamheten ska utgå från ett jämställdhets- och jämlikhetsperspektiv. Prioriterade områden har varit att utveckla förbund och föreningar, öka tillgängligheten till anläggningar och idrottsmiljöer, rekrytera och utveckla ledare samt att samverka med skolorna. Under det tredje verksamhetsåret har betalats ut som föreningsstöd, har gått till speciella insatser och till förbundsutvecklingsstöd främst i form av utbildning och insatser för att utveckla den interna demokratin. Resterande har avsatts för rådgivning, utvärdering m.m. Samtliga specialidrottsförbund som var medlemmar i och samtliga distrikt har deltagit i Idrottslyftet. Drygt 10 000 föreningar har genomfört mer än 16 500 satsningar med drygt 800 000 deltagare varav flickor och pojkar. 2 852 föreningar har kunnat utbilda idrottsledare i samarbete med . Gemensam administration och centrala idrottsorganisationer