prop · GZ031d33 · 2011-09-20 00:00:00 — Delmålet om växtgenetiska resurser och inhemska husdjursraser har inte nåtts i sin helhet. Den del av målet som behandlar växtgenetiska resurser har nåtts men inte den del som handlar om husdjursraser. Delmålet om åtgärdsprogram för hotade arter har nåtts. Det finns 68 åtgärdsprogram vilka innehåller insatser för mer än 150 arter i odlingslandskapet. Även delmålet om kulturhistoriskt värdefulla ekonomibyggnader har nåtts. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Regeringen bedömer att det är möjligt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet om ytterligare åtgärder vidtas. gör bedömningen att den sammanvägda trenden för miljötillståndet är neutral. Miljöåtgärder i odlingslandskapet och miljöövervakning blir därför fortsatt viktiga för att förutsättningarna till måluppfyllelse ska nås. Odlingslandskapets biologiska värden, åkermarkens produktionsförmåga och människors hälsa bedöms ha en lång återhämtningstid. Ut- vecklingen av statusen för biologisk mångfald i odlingslandskapet är delvis osäker. Den tidigare positiva utvecklingen för arealen betesmarker har avstannat medan arealen slåtterängar som sköts med miljöersättning ökar. Även arealen med landskapselement som sköts inom miljöersättningen för värdefulla natur- och kulturmiljöer i odlingslandskapet ökade något . Sammantaget hävdas fortfarande stora arealer ängs- och betesmarker inom landsbygdsprogrammet på ett sätt som gynnar den biologiska mångfalden. konstaterar att det i vissa fall saknas tillräckligt underlag och kunskap om vad som behövs i form av arealer och åtgärder för att bibehålla och stärka den biologiska mångfalden samt att bevara kulturmiljövärdena. Regeringen bedömer därför att det behövs fortsatt forskning som är mer inriktad på att stärka kunskapen på detta område. Tillståndet för åkermarken och dess långsiktiga produktionsförmåga är godtagbart. Halten organiskt material i åkermarken bedöms vara god, men förekomsten av markpackning bör även fortsättningsvis hållas under uppsikt. Innehållet av kadmium bedöms inte utgöra något hot mot folkhälsan, men är fortsatt viktigt att övervaka. Exploatering av jordbruksmark för infrastruktur och bebyggelse kan vara ett lokalt problem. Odlingslandskapets natur- och kulturvärden har stor betydelse för friluftslivet och erbjuder möjligheter till rekreation. Tillgängligheten till naturmiljöer i odlingslandskapet är därför fortsatt viktig. Arbetet med att bevara växtgenetiskt material av kulturhistoriskt och annat värde är fortsatt viktigt, inte minst för att bibehålla en bred gene- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 tisk bas för att möta framtida miljöförändringar. De växtgenetiska resurserna har inventerats och pågår arbetet med att bygga upp en nationell genbank. Arbetet med de husdjursgenetiska resurserna har inte kommit lika långt och mer arbete behövs. För vissa husdjursraser kan återhämtningen ta . Miljökvalitetsmålet är att fjällen ska ha en hög grad av ursprunglighet vad gäller biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Verksamheter i fjällen ska bedrivas med hänsyn till dessa värden och så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar. Fyra delmål har beslutats till miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller begränsning av skador på mark och vegetation, minskning av bullret, skydd av natur- och kulturvärden samt åtgärdsprogram för hotade arter. Det går inte att se någon tydlig utvecklingsriktning för tillståndet i miljön. Fortsatt renbetespåverkan behövs för att upprätthålla ett vidsträckt landskap. Fjällen påverkas av pågående och kommande klimatförändringar. Delmålet om skador på mark och vegetation har inte nåtts. Delmålet om buller bedöms inte möjligt att nå inom utsatt tid. Trots att stora områden i fjällområdet är skyddade som nationalparker eller naturreservat har inte delmålet om natur- och kulturvärden nåtts. Delmålet om hotade arter nåddes 2005 och finns sex åtgärdsprogram. Regeringen bedömer att det är möjligt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet om ytterligare åtgärder vidtas. konstaterar att utvecklingen för miljön i fjällen är oklar och att utvecklingen är svår att följa upp. bedömningen att trenden för utvecklingen av miljötillståndet är neutral. Enligt har berörda länsstyrelser samverkat i ett gemensamt regionalt miljö- och hushållningsprogram för fjällen. slutförde ett projekt som föreslår nya indikatorer och verktyg för arbetet. Bland annat har det kommit fram att fokus inte ensidigt bör inriktas mot ekologisk hållbarhet eller uthållighet, utan även mot hänsyn till sociala och ekonomiska komponenter för att kunna nå hållbar utveckling i fjällen och öka förutsättningarna för att nå målet Storslagen fjällmiljö. Allt fler av de snöskotrar som säljs har låg bullernivå. Terrängfordonen blir dock fler och körs längre sträckor, vilket gör att störningar och skador väntas växa än mer framöver om inte ytterligare förebyggande åtgärder sätts in. I regleringsbrevet fick att fördela till länsstyrelserna i fjällänen för samebyarnas arbete med terrängkörningsplaner och markförstärkningsåtgärder. Totalt 26 samebyar har tagit fram terrängkörningsplaner. kan detta medföra minskat slitage på mark och vegetation. Det krävs även bättre uppföljning av barmarkskörning inom turism- och fritidsaktiviteter m.m. och att åtgärder vidtas vid behov. För att nå delmålet om buller måste gränsvärden för buller för nya terrängskotrar införas. lämnades ett förslag till om att införa gränsvärden i två steg, (A) till 2017 och (A) till 2021. förväntas redovisa sin position i frågan . 3.5.15 God bebyggd miljö Miljökvalitetsmålet är att städer, tätorter och annan bebyggd miljö ska utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden ska tas till vara och utvecklas. Byggnader och anläggningar ska lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. Sex delmål har beslutats till miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller planeringsunderlag, kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, buller, avfall, energieffektivisering av bebyggelsen samt inomhusmiljön. Resultatredovisning för samhällsplanering och byggande finns även under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Resultatredovisning för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse finns även under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Resultatredovisning för energieffektivisering i bebyggelsen finns även under utgiftsområde 21 Energi. Resultatredovisning för trafikbuller finns även under utgiftsområde 22 Kommunikationer. Det går inte att se någon tydlig samlad utvecklingsriktning för tillståndet i miljön. bedömer i rapporten på ny grund att: delmålen vad gäller planeringsunderlag och kulturhistoriskt värdefull bebyggelse inte har nåtts och att de beslut som tagits är otillräckliga för att delmålet ska nås ens , -delmålet om buller inte har nåtts men att det är möjligt att uppnå målet om skyddsåtgärder i samma omfattning som vidtas , -delmålet om avfall är svårt att nå, -delmålet om energianvändning kan nås om ytterligare åtgärder sätts in och att utvecklingen för detta delmål går åt rätt håll, -delmålet om god inomhusmiljö blir mycket svårt att nå . har vissa framsteg inom delområden gjorts. Delegationen för hållbara städer beslutade om ekonomiskt stöd till sex investeringsprojekt och fjorton planeringsprojekt. Projekten innehåller olika åtgärder som syftar till att ha en positiv inverkan på flera av delmålen. Genom delegationens arbete och det statliga stödet har intresset för och insatser och planering för hållbar stadsutveckling stärkts. Ett stort antal kommuner har initierat projekt och insatser kring hållbar samhällsplanering med fokus på minskad klimatpåverkan. Delegationens uppdrag och det statliga stödet till utveckling av hållbara städer har förlängts till utgången av 2012. Vidare har regeringen tillkallat en särskild utredare för att organisera och genomföra utbildnings- och informationsinsatser med anledning av att en ny plan- och bygglag träder i kraft . Båda dessa åtgärder är dock av en 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 tillfällig art. Delmålet om avfall är inte uppnått och bedöms av vara svårt att nå. ökar avfallsmängderna, framför allt konsumtionsavfallet. ökade mängden hushållsavfall . Under 20082009 syns en minskning av mängderna som med stor sannolikhet hänger samman med lågkonjunkturen. Målsättningen att halvera deponeringen av avfall har nåtts. Materialåtervinning och biologisk be- det vill säga nära Den biologiska behandlingen har ökat stadigt . Återvinningen av matavfall från hushåll och olika verksamheter ökar och ligger , men det är ändå långt ifrån målet på . Av livsmedelsindustrins matavfall återvanns genom biologisk behandling, gick till tillverkning av biodiesel eller användning som gödsel och resterande förbrändes. Återföring av fosfor från avlopp till har ökat från sedan målet infördes. Målet att återföra av fosforföreningarna i avlopp till produktiv mark 2015 blir sammantaget svårt att nå. återfördes av fosforn till bland annat anläggningsjord på ett sådant sätt att läckage av överskott ska undvikas. Regeringen bedömer att det är mycket svårt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet. Många åtgärder behövs av olika aktörer. I vissa fall är problemen inte lokaliserade . För att komma till rätta med buller och dålig inomhusmiljö krävs stora insatser, liksom för att långsiktigt stärka samhällsplaneringen och skydda kulturvärden i bebyggelsen. Förutsättningarna för att nå delmålet om avfall är inte särskilt goda. Deponeringen av avfall har minskat drastiskt vilket är positivt. Svårast att nå är troligen målsättningen om att de totala avfallsmängderna inte ska öka. Här behöver ytterligare åtgärder vidtas. arbete med ett nationellt program för förebyggande av avfall enligt ramdirektivet om avfall är viktigt i detta avseende. Utvecklingen avseende hushållningen av resurser genom materialåtervinning och biologisk behandling går åt rätt håll. Ytterligare insatser behövs dock för 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 att främja biologisk behandling av matavfall från hushåll och verksamheter. Biologisk behandling av livsmedelsindustrins matavfall har dock i stort sett uppnåtts. Ytterligare insatser behövs dock för att främja återföringen av fosfor. pågår beredning av förslag från om användning av avloppsfraktioner för att öka återföringen av fosfor till . 3.5.16 Ett rikt växt- och djurliv Miljökvalitetsmålet är att den biologiska mångfalden ska bevaras och nyttjas på ett hållbart sätt, för nuvarande och framtida generationer. Arternas livsmiljöer och ekosystem samt deras funktioner och processer ska värnas. Arter ska kunna fortleva i långsiktigt livskraftiga bestånd med tillräcklig genetisk variation. Människor ska ha tillgång till en god natur- och kulturmiljö med rik biologisk mångfald, som grund för hälsa, livskvalitet och välfärd. Tre delmål har beslutats till miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller hejdande av förlust av biologisk mångfald, minskad andel hotade arter samt hållbart nyttjande. Det går inte att se någon tydlig utvecklingsriktning för tillståndet i miljön vad avser den biologiska mångfalden. Nyckelfaktorer att arbeta vidare med är skydd och skötsel av natur samt hållbart nyttjande av biologisk mångfald, så att ekosystemen blir resilienta, dvs motståndskraftiga med god återhämtningsförmåga, och därmed att arters överlevnad och ekosystemens förmåga att producera varor och tjänster säkerställs. Delmålet om hejdad förlust av biologisk mångfald har inte nåtts. Under förutsättning att arbetet med åtgärdsprogram för hotade arter genomförs samt att arbetet med att skydda och sköta natur fortsätter är det möjligt att till 2015 nå delmålet om hotade arter. Delmålet om hållbart nyttjande har inte nåtts. Regeringen bedömer att det är mycket svårt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet. Arbetet med bevarande och hållbart nyttjande av biologisk mångfald kräver insatser både . Det krävs ett gemensamt arbete av alla aktörer som verkar inom området, och även internationell samverkan, för att målet ska nås. Uppdrag och utredningar som regeringen initierat och aviserat, om en grön infrastruktur respektive en strategi för att synliggöra värdet av ekosystemtjänster, syftar till att förbättra effektiviteten av åtgärder och styrmedel, och är av avgörande betydelse för att miljökvalitetsmålet ska kunna uppnås. Den globala strategiska plan för biologisk mångfald 20112020 som antogs inom konventionen om biologisk mångfald (CBD) , pekar tydligt på behovet av en långsiktig samhällsomställning för ett liv i samklang med naturens förutsättningar, likväl som direkta insatser för bevarande av biologisk mångfald och för ökad kapacitet. Planens genomförande kan även spela en stor roll för arbetet med att begränsa klimatförändringen och dess effekter. Det är viktigt att planen tillämpas på lämplig nivå och utifrån länders och olika områdens behov och förutsättningar. I den EU-strategi för biologisk mångfald som EU-länderna ställt sig bakom preciseras EU-gemensamma åtgärder, och regeringen verkar för ett effektivt och samstämmigt genomförande av strategin. De internationella målen och handlingsplanerna för biologisk mångfald utgör ett viktigt ramverk för arbetet med flera miljökvalitetsmål, i synnerhet för Ett rikt växt- och djurliv. Överenskommelsen om ett protokoll under CBD om tillträde till genetiska resurser och rättvis fördelning av den nytta som uppkommer vid deras nyttjande, kommer att spela en väsentlig roll för måluppfyllelsen. kommer därför att få i uppdrag att utreda vilka åtgärder som krävs för att svenskfinansierad forskning som förutsätter tillträde till genetiska resurser och traditionell kunskap i andra länder lever upp till Nagoyaprotokollets syfte. Regeringen avser också att låta utreda övriga förutsättningar för en svensk ratifikation av Nagoyaprotokollet. Det femte partsmötet i om biosäkerhet ägde rum 2010 i , . Vid detta möte kunde beslut fattas om en ansvarsordning för protokollet. Att det finns en ansvarsordning för handel med genetiskt modifierade organismer (GMO) för eventuella skador på biologisk mångfald är viktigt för många av de utvecklingsländer som saknar egen lagstiftning. Vidare kunde partsmötet fatta beslut om det fortsatta arbetet med att öka kunskapen om riskvärdering och riskhantering av GMO. Regeringen verkar för att dessa frågor ska angripas integrerat i det internationella arbetet. UNCSD erbjuder en möjlighet för att främja arbete med rätt prissättning och integrering av värdet av ekosystemtjänster i samhällsplanering och affärsplaner. utvecklas, i CBD såväl som i FN:s miljöprogram () och internationella finansiella institutioner, samverkansformer med näringslivet för att underlätta att företag beräknar affärsmässiga konsekvenser av sitt beroende av och påverkan på biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Detta är viktigt för att kunna öka insatser och finansieringsmöjligheter på ett adekvat sätt. Samverkan med dem som berörs av ekosystemförvaltning är centralt för att nå resultat. Vikten av helhetsanalys av ekosystemens funktioner i ett landskapsperspektiv exemplifieras av situationen med massförekomst av stickmyggor i nedre . Det långsiktiga försöksarbete med att inom ramen för en landskapsstrategi för biologisk mångfald begränsa stickmyggsförekomsten, som redovisats av i . Arbetet kan ge viktiga lärdomar och öka allmänhetens medvetenhet om nyttan med hållbar förvaltning av ekosystemen. Framtiden för hotade arter beror främst på om deras miljöer kan skyddas och bevaras och att dessa miljöer finns i tillräcklig utsträckning så att det upprätthålls eller skapas en ekologisk funktionalitet i ett landskapsperspektiv. Detta kan innebära att arternas miljö i sig inte med nödvändighet behöver ha höga naturvärden. I och med att lämpliga biotoper ofta finns i vardagslandskapet är det nödvändigt att insatser görs även här. För många hotade eller hänsynskrävande arter försvåras återhämtningen av bristande genetisk variation, vilket exempelvis skulle kunna åtgärdas med hjälp av en förbättrad grön infrastruktur. Ett annat hot mot den biologiska mångfalden är invaderande främmande arter som inte naturligt hör hemma i . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 redovisade och ett förslag till en uppbyggnad av en integrerad viltövervakning av främst däggdjur och fåglar. Det finns ett ökande behov av att skapa ett viltövervakningssystem som integrerar de olika former av övervakning som de svenska viltarterna bör vara föremål för. förväntar vi oss att den internationella kunskapsplattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES) påbörjar sitt arbete. Inför etableringen ser regeringen över formerna för deltagande i det internationella arbetet med kunskapsunderlag för biologisk mångfald. Regeringen beslutade om förordning (2009:907)om miljöledning i statliga myndigheter. Förordningen ersätter de tidigare beslut som funnits med krav på miljöledningssystem för de olika myndigheterna. Även riktlinjerna för rapportering av miljöledningsarbetet ingår i förordningen. Regeringen har uppdragit åt att utvärdera miljöeffekterna och konsekvenserna av miljöledningsarbetet i statliga myndigheter. Uppdraget ska redovisas . I miljöledningssystemet hanteras såväl direkta som indirekta miljöeffekter av myndigheternas verksamheter och arbetet med att minska miljöpåverkan blir därmed mer systematisk. Myndigheterna har genomfört en miljöutredning och infört policy, mål, handlingsprogram och uppföljningsrutiner för miljöarbetet. Totalt 20 myndigheter är certifierade enligt standarden ISO 14001 eller registrerade enligt Scheme, Emas, som är EU:s miljöledningssystem. Emas är ett frivilligt, marknadsbaserat styrmedel som ger företag och organisationer en struktur att arbeta med sin miljöpåverkan på ett effektivt sätt. Beslut om en reviderad Emas-förord- ning togs av rådet och . Regeringen har gett länsstyrelserna i uppdrag att genomföra informationsinsatser i samråd med 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 för att öka kunskapen om den reviderade Emas-förordningen. Hur uppdraget har genomförts ska redovisas . AB () har fortsatt sitt arbete med regeringens handlingsplan för ökade miljökrav i offentlig upphandling. MSR:s verksamhet består framförallt av utveckling och uppdatering av detaljerade miljökriterier för olika produktgrupper med tillhörande information, för att stödja offentliga upphandlare att ställa miljökrav vid offentlig upphandling. MSR deltar som expert i Europeiska kommissionens expertgrupp för miljökrav vid offentlig upphandling. Inom EU har en handlingsplan för ökad grön offentlig upphandling antagits med ett inriktningsmål att medlemsstaterna bör uppnå grön offentlig upphandling till 2010. MSR:s erfarenheter är värdefulla för expertgruppens arbete och de ger därmed även ett viktigt bidrag i arbetet med . MSR deltar även i andra sammanhang t.ex. införlivandet av olika EU-direktiv såsom energitjänstedirektivet och direktivet om främjande av rena och energieffektiva vägtransportfordon. MSR samarbetar även med i arbetet med regeringens vision Det nya matlandet. MSRs kunskap och erfarenhet avseende deras miljökriterier är grunden i dessa uppdrag. MSR:s verksamhet har gett mycket goda resultat. presenterade en rapport innehållande en utvärdering av medlemsstaternas arbete med miljökrav vid offentlig upphandling. kom här på första plats. Enligt en undersökning från använder landsting och kommuner sig av MSR:s kriterier i hög grad (respektive ), medan detta sker i avseende myndigheter. I många ramavtal används MSR:s kriterier. trädde lagen (2010:1767) om geografisk miljöinformation och förordningen (2010:1770) om geografisk miljöinformation i kraft. I och med detta är och rådets direktiv /2/EG om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire) genomfört i svensk rätt. Syftet är att skapa en infrastruktur för geografisk miljöinformation så att förändringar i miljön ska kunna följas, för att naturolyckor ska kunna förutses, förebyggas och hanteras och för att medlemsstaternas och EU:s miljöpolitik ska kunna utformas och genomföras effektivt. Det praktiska genomförandet av direktivet sker inom ramen för arbetet med den nationella geodatastrategin, i samverkan mellan Lantmäteriet, , ett 20-tal myndigheter och kommunerna. Den svenska noden för Inspire utgörs av internetportalen . inleddes också samarbetet mellan berörda myndigheter i den s.k. geodatasamverkan, dvs. den strukturerade samverkan som skapas mellan myndigheter och organisationer med informationsansvar enligt Inspire samt andra statliga myndigheter, kommuner och organisationer som utför offentliga uppgifter. Myndigheternas miljöledningsinformation sammanställs av till regeringen. sammanställning innehåller även en rankinglista över hur långt myndigheterna kommit i miljöledningsarbetet. Myndigheterna redovisar bland annat uppgifter om sin miljöpåverkan (resor, energianvändning och upphandling), grön it samt mål och åtgärder inom ramen för miljöledningsarbetet. införlivades den s.k. bör-regeln i lagarna om offentlig upphandling, vilket innebär att offentliga upphandlare bör ställa miljökrav och sociala krav om upphandlingens art motiverar detta. Regeringen bedömer därför att MSR:s arbete blir än mer viktigt . Att miljökrav vid offentlig upphandling allt oftare används som ett styrmedel för att uppnå mål på miljöområdet, inte minst på EU-nivå i form av olika direktiv och strategier bl.a. strategin EU- 2020 och , stödjer också denna bedömning. Regeringen ser positivt på att kom på första plats i undersökning . är ett föredöme med värdefulla erfarenheter vilket även bidrar till arbetet inom EU. Regeringen bedömer att det sammanhängande systemet för geografisk miljöinformation, som skapas genom lagen om geografisk miljöinformation och förordningen om geografisk miljöinformation, förbättrar tillgängligheten till geografisk information inom EU, avhjälper problem vid informationsutbyte mellan myndigheter samt höjer kvaliteten på informationen. Ett 20-tal myndigheter har geografisk miljöinformation som ska ingå i den infrastruktur som byggs upp. Det gäller myndigheter med information om t.ex. fastigheter, vägar och vattendrag, skyddade områden, meteorologiska och hydrologiska förhållanden samt miljöfarliga anläggningar. Det sammanhängande systemet för geografisk miljöinformation är ett viktigt steg i utvecklingen inom området informationsteknik (it) och påverkar inte bara arbetet inom miljöpolitiken utan också möjligheterna att nå regeringens mål inom e-förvaltning, regelförenkling och en effektiv nationell försörjning med grundläggande geografisk information. FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) följer upp medlemsländernas åtaganden från världskonferensen om miljö och utveckling i och världstoppmötet om hållbar utveckling i . hölls en session om nya åtaganden. Under innevarande period står transporter, gruvdrift, avfall, kemikalier, det 10-åriga ramverket av program för hållbar konsumtion och produktion samt tvärgående frågor i fokus. Mötet lyckades inte enas om det paket som presenterades av ordförandeskapet och inte heller om att fortsätta mötet . I fråga om ramverket av program för hållbar konsumtion och produktion var det i huvudsak färdigförhandlat och klart för beslut. har lyft fram hållbar konsumtion och produktion, resurseffektivitet, hållbar kemikalieanvändning och avfallshantering samt en hållbar stadsutveckling. En integrerad stadsplanering baserat på ett helhetsperspektiv och synergier mellan olika processer kan bidra till att minska negativ miljöpåverkan inom aktuella temaområden. Utvecklingen i städerna har en stor inverkan på hur vi kan motverka klimatförändringar och andra miljöhot och uppnå en hållbar tillväxt och goda livsvillkor.