prop · GY0387 · 2011-03-14 00:00:00 — Vidare föreslår regeringen att reglerna för registrering av filialens firma ska följa vad som gäller för andra associationer. Det kan ur databasen utläsas att kostnaden för uppgifter avseende ett aktiebolags firma avseende fakturor, brev order- blanketter och webbplatser beräknas uppgå till per företag. Mot bakgrund av det ringa antal ärenden som regeringen haft att pröva , bedömer regeringen vidare att den ökade arbetsbelastning som kan tänkas följa av att överklagande av dispensbeslut enligt filial- lagen förs över till allmän förvaltningsdomstol ryms inom de ekonomiska Prop. 2010/11:87 ramarna för domstolar. Övriga ekonomiska och andra konsekvenser framgår av den konsekvensutredning som finns i betänkandet (SOU 2010:46, s. Regeringens förslag: Lagändringarna föreslås träda i kraft . Genom en övergångsbestämmelse ska anges när den nya lydelsen av bestämmelsen om fysiska personers bokföringsskyldighet ska börja tillämpas. Vidare ska en frist införas för när det föreslagna kravet på angivande av en filials firma på brevpapper och liknande officiella dokument ska vara fullt ut tillämplig för filialer som vid ikraft- trädandet redan är verksamma. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: saknar en analys om övergångs- Skälen för regeringens förslag: De ändringar som föreslås i lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. syftar till stor del till att säkerställa att den svenska lagstiftningen inte strider mot (jfr. Det är därför viktigt att lagändringarna kan träda i kraft . Regeringen anser att lagändringarna bör träda i kraft . För en filial som redan bedriver verksamhet innebär det föreslagna kravet på angivande av filialens firma på officiella dokument (jfr. avsnitt 7.5) att det uppstår ett behov av att förnya sina brevpapper och liknande officiella dokument. För att undvika uppkomsten av onödiga kostnader för dessa filialer är det rimligt att införa en frist för när bestämmelsen fullt ut ska vara tillämplig. Regeringen anser att fristen för att förnya uppgifterna på officiella dokument kan bestämmas till . Det behövs också en övergångsbestämmelse som anger när 26 § i dess nya lydelse, om fysiska personers bokföringsskyldighet, ska börja tillämpas. Regeringen bedömer att övriga föreslagna lagändringar antingen utgör lättnader eller inte alls påverkar situationen för redan verksamma filialer och att det således inte finns behov av andra övergångsbestämmelser. 11.1Förslag till lag om ändring i lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. Ett utländskt företag ska bedriva sin näringsverksamhet i genom 1.ett avdelningskontor med självständig förvaltning (filial), 2.ett svenskt dotterföretag, eller 3.en agentur med verksamhet i . Första stycket gäller inte om näringsverksamheten omfattas av bestämmel- serna om fri rörlighet för varor och tjänster i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eller motsvarande bestämmelser i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). För näringsverksamhet som bedrivs i av svenska eller utländska medborgare som är bosatta utanför EES ska det finnas en i bosatt före- ståndare med ansvar för den här bedrivna verksamheten. I paragrafen finns bestämmelser om etablering i . Överväganden finns i avsnitt 7.1. I första stycket preciseras att ett utländskt företag ska bedriva sin verksamhet i genom filial, svenskt dotterföretag eller agentur med verksamhet i . Noteras kan att uppräkningen inte gör anspråk på att vara helt uttömmande i fråga om de möjligheter till etablering som fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ger. Ett dotterföretag i paragrafens mening kan vara ett aktiebolag, en ekonomisk förening eller någon annan svensk association, liksom en stiftelse. I sammanhanget bör påpekas att lagen innehåller bestämmelser om verksamhet genom filial. Bestämmelser om dotterföretag och agenturer finns emellertid i annan lagstiftning. I andra stycket, som är nytt, föreskrivs att krav på etablering på sätt som anges i första stycket inte gäller i fråga om näringsverksamhet som omfattas av bestämmelserna om fri rörlighet för varor och tjänster i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt eller motsvarande bestämmelser i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. I övrigt har endast redaktionella och språkliga justeringar gjorts. andra stycke är tredje stycke och tidigare tredje och fjärde styckena har i sak oförändrade förts till den nya 2 a §. Paragrafen har utformats i linje med Lagrådets förslag, men med vissa redaktionella justeringar. Den del som avviker från Lagrådets förslag i sak har behandlats i avsnitt 7.1. Regeringen får för en viss typ av näringsverksamhet meddela föreskrifter om undantag från kraven i 2 § första stycket 1 och tredje stycket på filial eller före- ståndare, om en filial eller föreståndare inte bedöms nödvändig för att tillgodose syftet med denna lag. Om det finns särskilda skäl, får regeringen eller den myndighet som rege- ringen bestämmer, i ett enskilt fall besluta om undantag från krav på filial eller Till paragrafen, som är ny, har 2 § tredje och fjärde styckena i dess tidigare lydelse flyttats. I första stycket finns således ett normgivnings- bemyndigande för regeringen att besluta om undantag från krav på filial eller föreståndare om det med hänsyn till lagens syfte inte bedöms som nödvändigt. I andra stycket finns ett bemyndigande att fatta beslut om undantag från samma krav i enskilda fall (förvaltningsbeslut). Vid införandet av lagen anfördes att lagens syfte är att ge här bedriven verksamhet viss anknytning till och göra det möjligt för domstolar och myndigheter att vid behov kunna nå företaget eller utöva viss kontroll (se prop. 1991/92:88, s. 20). Paragrafens innehåll har, med vissa språkliga justeringar, förts över utan ändring i sak. Paragrafen har utformats i allt väsentligt i enlighet med Lagrådets Det utländska företagets verksamhet genom filial i ska drivas under firma, som innehåller ordet filial. Firman ska tydligt skilja sig från andra bestående firmor som tidigare införts i aktiebolagsregistret eller filialregistret. Firma för ett utländskt bankföretags filial ska dessutom innehålla ordet bank. För registrering av en filials firma gäller i övrigt vad som föreskrivs i firmalagen (1974:156). I paragrafen finns bestämmelser om under vilken firma en filial ska Överväganden finns i avsnitt 7.3. Av första stycket framgår att filialen ska drivas under en firma som innehåller ordet filial. Till skillnad från vad som har varit fallet är det inte längre nödvändigt att bedriva filialen under en firma som innehåller det utländska företagets namn och som tydligt anger det utländska företagets nationalitet. I övrigt har endast språkliga justeringar gjorts. Filialens brev, fakturor, orderblanketter och webbplatser ska innehålla uppgift om det utländska företagets rättsliga form och säte, det utländska register där företaget är registrerat, företagets nummer i detta register samt filialens firma och organisationsnummer enligt lagen (1974:174) om identitetsbeteckning för juridiska personer m.fl. och det svenska register där filialen är registrerad. Om det finns särskilda skäl, får registreringsmyndigheten tillåta att en filial inte lämnar uppgift om sin firma på sina webbplatser. Ett sådant tillstånd ska begränsas till och får förenas med villkor. I paragrafen finns bestämmelser om filialens skyldighet att ange vissa uppgifter i handlingar m.m. Överväganden finns i avsnitt 7.5. Ändringarna i första stycket innebär att även en filials webbplats ska innehålla sådana identifikationsuppgifter om det utländska företaget och filialen som ska finnas på filialens brev, fakturor och Vidare ska det lämnas uppgift om filialens firma. 2010/11:87 Uppgift om att en filial har trätt i likvidation ska emellertid inte längre anges då en filial, som inte är en självständig juridisk person, inte kan träda i likvidation. Enligt andra stycket, som är nytt, får registreringsmyndigheten, om det finns särskilda skäl, tillåta att uppgift om filialens firma inte lämnas på dess webbplatser. Frågan om det finns särskilda skäl ska prövas på samma sätt som enligt motsvarande bestämmelse för aktiebolag (28 kap. 5 § andra stycket aktiebolagslagen) och kan avse situationen att företaget genom att ange filialens firma på webbplats begår intrång i varumärken eller andra kännetecken som är skyddade i andra länder. Ett tillstånd ska begränsas till och registreringsmyndigheten får även förena ett tillstånd med villkor. Ett sådant villkor kan vara att webbplatserna ska innehålla lättillgänglig information om hur webbplatsernas läsare ska få besked om filialens firma. beslut får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol (se 27 §). Filialen ska stå under ledning av en verkställande direktör. Dessutom får en eller flera vice verkställande direktörer utses. Vad som sägs i denna lag om verkställande direktör gäller också vice verk- ställande direktör. I paragrafen finns bestämmelser om att filialen står under ledning av en verkställande direktör. Överväganden finns i avsnitt 7.5. Ändringen innebär att mer än en vice verkställande direktör får utses. I övrigt har endast språkliga justeringar gjorts. Verkställande direktören ska vara bosatt inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, om inte regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer i ett enskilt fall beslutar annat. Den som är underårig, i konkurs eller underkastad näringsförbud eller har förvaltare enligt 11 kap. 7 § kan inte vara verkställande direktör. Den som tecknar firman för ett utländskt bankföretags filial får inte vara underårig, försatt i konkurs, vara underkastad näringsförbud eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . I paragrafen finns bestämmelser om vilka kvalifikationer en verk- ställande direktör eller firmatecknare för bankföretags filial måste upp- fylla. Överväganden finns i avsnitt 7.5. I andra stycket, som är nytt, anges att den som för ett utländskt bank- företags filial tecknar firman inte får vara underårig, försatt i konkurs, vara underkastad näringsförbud eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § . I övrigt har endast språkliga justeringar gjorts. Verkställande direktören är ansvarig för filialens verksamhet. Det utländska företaget ska utfärda fullmakt för verkställande direktören att i alla frågor, som rör verksamheten i , handla på det utländska företagets vägnar samt mottaga stämning för det utländska företaget och själv eller genom annan tala och svara för detta. Om verkställande direktören inte är bosatt inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, ska det utländska företaget bemyndiga och till registrerings- myndigheten anmäla en person som är bosatt i att på det utländska före- tagets vägnar ta emot delgivning. Ett sådant bemyndigande får inte lämnas till någon som är underårig eller som har förvaltare enligt 11 kap. 7 § . Om det finns särskilda skäl, får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, i ett enskilt fall besluta om undantag i fråga om fullmaktens innehåll för filial till utländskt bankföretag. I paragrafen finns bestämmelser om verkställande direktör och dennes behörighet. Överväganden finns i avsnitt 7.2. Ändringen innebär att bestämmelsen om att det utländska företaget ska bemyndiga och till registreringsmyndigheten anmäla en i bosatt person, en s.k. särskild delgivningsmottagare, att på företagets vägnar ta emot delgivning är tillämplig endast när den verkställande direktören inte är bosatt inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. I övrigt har endast språkliga justeringar gjorts. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Den som utsetts till verkställande direktör enligt 8 § ska göra anmälan om filialen till registreringsmyndigheten, som för ett filialregister för registreringar enligt denna lag och, i fråga om filialer till utländska bankföretag, ett bank- register enligt 13 kap. 1 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. När det i denna lag hänvisas till filialregistret ska hänvisningen beträffande filialer till utländska bankföretag i stället avse bankregistret. Verkställande direktören ska också till registreringsmyndigheten anmäla ändringar i de uppgifter som anmälts för registrering. Anmälan ska även göras, om det utländska företaget är föremål för ackord eller liknande förfarande. Anmälan om ändring av huvudansvarig revisor i revisionsbolag samt om ändring av postadress för revisor eller särskild delgivningsmottagare får göras även av den som anmälan gäller. Näringsverksamheten får påbörjas när anmälan enligt första stycket har skett. I paragrafen regleras anmälningsskyldighet till registreringsmyndigheten. Överväganden finns i avsnitt 7.5. I tredje stycket, som är nytt, anges att anmälan om ändring av huvud- ansvarig revisor i revisionsbolag samt om ändrring av postadress för revisor eller särskild delgivningsmottagare även får göras av den som anmälan gäller. I övrigt har endast redaktionella och språkliga justeringar gjorts. tredje stycket är fjärde stycket. Paragrafen har utformats i linje med Lagrådets förslag. Om ett sådant förhållande som avses i 18 § 1 eller 2 inträder, ska verkställande direktören anmäla detta till registreringsmyndigheten. Anmälan kan också göras av annan behörig ställföreträdare för det utländska företaget eller, när det utländska företaget har försatts i konkurs, av konkursförvaltaren. Anmälan om likvidation ska innehålla uppgift om namn, personnummer och postadress för likvidator och om omfattningen av dennes behörighet. I fall som avses i 18 § 3 kan anmälan göras av den vars rätt är beroende av att det finns någon med behörighet att företräda filialen och, i fall som avses i 18 § 4, av borgenären. I paragrafen regleras när en filial ska avregistreras. Överväganden finns i avsnitt 7.5. Ändringen innebär att en anmälan om avregistrering om företagets eller filialens verksamhet ska upphöra när det utländska företaget har försatts i konkurs även får göras av en konkursförvaltare. I övrigt har endast språkliga justeringar gjorts. ska stryka en person som är verkställande direktör eller, i fråga om ett utländskt bankföretags filial, firmatecknare från filial- eller bankregistret om denne har 1.försatts i konkurs, 2.fått förvaltare enligt 11 kap. 7 § , eller ska även stryka en person från filial- eller bank- registret 1. om denne är behörig att ta emot delgivning enligt 10 § andra stycket och har fått förvaltare enligt 11 kap. 7 § , eller 2. om godkännandet eller auktorisationen för en revisor har upphört att gälla. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om avregistrering av obehöriga företrädare. Överväganden finns i avsnitt 7.5. I första stycket anges att registreringsmyndigheten ur registren ska stryka en person som i egenskap av verkställande direktör, eller i fråga om ett utländskt bankföretag, firmatecknare, inte längre uppfyller de kvalifikationskrav som finns i 9 §. I andra stycket anges motsvarande gälla om särskild delgivnings- mottagare eller revisor inte uppfyller de i lagen uppställda kvalifikations- kraven. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Avregistrering enligt 21 a § ska ske 1.vid beslut om konkurs, 2.vid beslut om tillfälligt näringsförbud, eller 3. om det i samband med ett beslut att avslå ansökan om fortsatt godkännande Prop. 2010/11:87 eller auktorisation av revisor eller ett beslut att upphäva godkännande eller auktorisation av revisor har bestämts att beslutet ska gälla . I övrigt ska avregistrering ske när beslutet har vunnit laga kraft. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om avregistrering av obehöriga företrädare. Överväganden finns i avsnitt 7.5. I första stycket anges i vilka situationer en avregistrering ska ske och av andra stycket framgår att avregistrering i andra fall ska ske när ett beslut som innebär att företrädaren blir obehörig har vunnit laga kraft. Näringsverksamhet som bedrivs i av utomlands bosatta svenska eller utländska medborgare ska ha en egen bokföring som är skild från verksamheten i utlandet. Paragrafen innehåller en bestämmelse om bokföringsskyldighet för näringsverksamhet som bedrivs i av utomlands bosatta svenska eller utländska medborgare. Överväganden finns i avsnitt 7.6. Genom ändringen förtydligas att bestämmelsen omfattar utomlands bosatta svenska eller utländska medborgare, oavsett om de bedriver verk- samhet genom föreståndare eller inte. Till följd av ändringen har det närmast före paragrafen tagits in en ny rubrik som lyder Bokföring för vissa fall. Rubriken har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. En förvaltningsmyndighets beslut enligt denna lag får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. I paragrafen finns bestämmelser om överklaganden. Överväganden finns i avsnitt 7.4. Ändringen innebär att regeringens befattning med överprövning av dispensärenden enligt lagen upphör och att alla beslut som kan fattas av en förvaltningsmyndighet enligt lagen och som är överklagbara enligt svensk förvaltningsrätt, ska kunna överklagas till allmän förvaltnings- domstol. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 26 § i sin nya lydelse ska tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter . För en filial som är registrerad i filial- eller bankregistret vid Prop. 2010/11:87 tidpunkten för ikraftträdandet ska kravet på att ange filialens firma enligt 5 a § vara uppfyllt . Överväganden finns i avsnitt 10. Punkten 2 innebär att den nya lydelsen av bestämmelsen om fysiska personers bokföringsskyldighet ska tillämpas första gången för det räkenskapsår som inleds närmast efter . Punkten 3 innebär att en filial som redan är registrerad för ikraftträdandet medges en frist om högst för att uppfylla kravet på att filialens firma ska anges på filialens officiella dokument. 11.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:293) om utländska försäkringsgivares och tjänstepensionsinstituts verksamhet i Med filial avses i denna lag ett avdelningskontor med självständig förvaltning som en utländsk försäkringsgivare eller ett utländskt tjänste- pensionsinstitut etablerar i . För verksamhet som drivs genom filial gäller, förutom bestämmelserna i denna lag, lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. I paragrafen finns bl.a. bestämmelser om tillämpligheten av lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. Överväganden finns i avsnitt 7.7. Ändringen innebär att kravet på att en verkställande direktör för sådan filial ska vara bosatt i tas bort. Sammanfattning av betänkandet Utländsk näringsverksamhet i En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett EU- perspektiv (SOU 2010:46) Utredaren uppdrag har varit att se över och i förekommande fall lämna förslag till sådana ändringar i lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. och förordningen (1992:308) om utländska filialer m.m. som kan behövas vidtas till följd av Europeiska kommissionens formella under- rättelse av . Utredaren skulle i sitt förslag även ta ställning till behovet av ändringar i annan lagstiftning föranledda av eventuella förslag till ändring i filiallagstiftningen. Vidare skulle utredaren överväga om det var i överensstämmelse med att i filiallagstiftningen införa en bestämmelse med innebörden att det till en registreringsmyndighet ska anmälas en representant med adress i som har behörighet att företräda företaget eller näringsidkaren och att företa de rättshandlingar som verksamheten i kräver. Detta under förutsättning att företrädaren för bolaget är bosatta utomlands. Utredaren skulle även göra en översyn av filiallagstiftningen utifrån ett regelförenklings- och moderniseringsperspektiv. lagförslag Åtskillnad mellan etablering och tjänst I betänkandet föreslås en ändring i 2 § andra och tredje stycket filial- lagen. Innebörden av ändringarna är att det klart ska framgå av lagtexten att etablering kan ske i förutom genom filial, även genom bildandet av ett dotter bolag eller genom agentur. Vidare anges att näringsverksamhet som omfattas av bestämmelserna om fri rörlighet för varor och tjänster i fördraget om Europeiska Unionens funktionssätt eller motsvarande bestämmelser i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) inte omfattas av lagen. Presumtionsregler för vad som utgör tjänst enligt artikel 56 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt Utredningen anser att det i ska införas en ny paragraf 3 i förordningen (1992:380) om utländska filialer m.m. (filialförordningen) med en presumtionsregel till vägledning för gränsdragningen mellan å ena sida tillhandahållande av tjänster i den mening som avses i artikel 56 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och å andra sidan etable- ring enligt artikel 49 samma fördrag. Innebörden av presumtionsregeln är att om näringsverksamheten bedrivs i och inte är att anse som stadigvarande med hänsyn till dess varaktighet eller regelbundenhet så ska den vara att hänföra till fri rörlighet för tjänster. Förutsatt att det inte finns särskilda skäl som leder till annan bedömning ska näringsverk- samhet som avses pågå av högst inte betraktas som Krav på anmälningsskyldighet och kontaktperson Enligt utredningens förslag ska näringsverksamhet som bedrivs inom riket av utländska företag som är etablerade utanför och av enskilda näringsidkare som inte är bosatta inom landet anmälas till . Från anmälningsskyldigheten undantas verksamhet som inte avses pågå mer än och inte bedrivs med i anställd personal. Anmälan bör, enligt utredningen vara enkel och Internet-baserad. Vidare föreslår utredaren att det införs krav på en kontaktperson med adress i om verksamheten pågår längre än och det finns i anställd personal. Även kontakt- personen ska anmälas till . Utredaren föreslår att det i filiallagen införs en ny 2 a § med detta innehåll. Kravet på det utländska företagets namn i filialens firma Utredaren föreslår att 5 § filiallagen om företagets utländska namn ändras så att sökanden i händelse av förväxlingsrisk med svensk firma ges möjlighet att justera namnet i samband med registreringen. Enligt utredaren bör handläggningstiden av ärenden i 18 a § filialförord- ningen för registrering av ärenden ska kortas från till en månad. Utredaren föreslår att alla beslut som fattas av och som berör enskilda bör kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Regelförenkling och modernisering av regelverket Utredaren lämnar följande förslag till regelförenkling. Bestämmelsen om verkställande direktör i 8 § filiallagen klargörs att den utländska filialen kan utse flera vice verkställande direktörer. Det föreslås vidare ett antal förenklingar i filialförordningens 4 och 5 §§ som innebär att viss uppgiftsskyldighet utmönstras ur lagstiftningen. Således ska det utländska företaget inte i samband med anmälan för registrering av filial behöva ange den kommun där filialkontoret ska vara beläget. Vidare ska inte längre uppgifter om namn och postadress för de personer som är behöriga att företräda bolaget avseende filialens verksamhet och omfattningen av denna behörighet anges. Inte heller ska det inte för aktiebolag behöva anges aktiekapital m.m. Krav på bl.a. bestyrkta kopior av årsredovisningar. protokoll från styrelsesammanträden samt bevis om att man bedriver näringsverksamhet i hemlandet ska inte längre behöva Inverkan på andra områden och följdändringar Utredaren föreslår en följdändring i lagen (1998:293) om utländska försäkringsgivares och tjänstepensionsinstituts verksamhet i vilket innebär att det inte ska ställas krav på att den verkställande direk- tören ska vara bosatt i . Förslag till lag om ändring i lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1992:160) om utländska filialer m.m. dels att 1, 2, 5, 5a, 9, 15, 16, 18, 19, 27, 29 och 30 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas tre nya paragrafer, 2 a §, 2 b § och 21 a § av följande lydelse. Denna lag gäller formerna för Denna lag gäller formerna för näringsverksamhet som bedrivs i av utländska företag och av utländska företag och utomlands bosatta svenska eller