prop · GZ031d21 · 2011-09-20 00:00:00 — Av de resultat som finns kömiljard, där gränserna för att få del av medlen satts , framgår att landstingen gjort tydliga förbättringar . När det gäller besök hos specialist så var det av patienterna som fick detta men hade denna siffra ökat till . För operationer har utvecklingen gått från som väntat eller kortare till . Kommunikationen kring vårdgarantin behöver förbättras har regeringens uppdrag att löpande följa upp arbetet med vårdgarantin och kömiljarden. Myndigheten lämnade inom ramen för uppdraget en andra delrapport (Uppföljning av den nationella vårdgarantin och kömiljarden Årsrapport ). Myndigheten konstaterar i rapporten att till skillnad så strävar landstingen efter att genomföra mer långsiktiga satsningar för att förkorta väntetiderna, såsom att förbättra processer och patientflöden med hjälp av logistisk metodik. har inom ramen för sin uppföljning även genomfört en intervjuundersök- ning med ett urval av befolkningen kring frågor som berör vårdgarantin. Denna visar att nio av tio hade hört talas om vårdgarantin, men endast ett fåtal hade mer ingående kunskaper. Kännedomen om vårdgarantin varierade också mellan olika befolkningsgrupper och lägst kännedom hade de yngsta och de allra äldsta, män, personer med låg utbildning samt personer födda utanför . har också inom ramen för uppdraget gjort undersökningar om landstingens kommunikationsarbete när det gäller vårdgarantin. Myndigheten konstaterar att vårdgarantin är högt prioriterad i landstingens kommunikationsarbete, såväl internt i organisationen som externt till patienter och allmänhet. Väntetider vid akutmottagningar varierar Den genomsnittliga vistelsetiden vid akutmottagningar, var . Detta visar den sammanställning som gjort inom ramen för ett uppdrag myndigheten haft att beskriva vilken information om väntetider vid sjukhusbundna akutmottagningar som samlas in av landstingen. Underlaget bygger på resultat från 42 av de drygt 70 sjukhusbundna akutmottagningarna som finns i . konstaterade vidare att det fanns tydliga variationer mellan mottagningarna. Kortast genomsnittlig vistelsetid var och och den längsta och . I uppdraget till myndigheten ingick även att utarbeta ett förslag till hur ett system för mätningar av väntetider kan byggas upp på nationell nivå. konstaterade i rapporten att det finns goda förutsättningar för att nationellt sammanställa uppgifter om väntetider inom akutvården. förordar i rapporten att de två mått som bör följas på nationell nivå är total vistelsetid samt tid mellan ankomst och den första läkarbedömningen. framhåller dock att det är viktigt att uppmärksamma andra kvalitetsaspekter än väntetider, t.ex. att minimera medicinska risker och felsteg. Ett alltför ensidigt fokuserande på att korta väntetiderna kan innebära att patientsäkerhetsarbetet kommer i andra hand och att riskerna för felbedömningar ökar. Regeringen har gett i uppdrag att utifrån de bedömningar myndigheten gör i rapporten fortsatt utreda hur myndigheten kan inrätta ett system för att följa väntetider på sjukhusbundna akutmottagningar på nationell nivå. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 vidare att utveckla kompletterande kvalitetsindikatorer utöver de väntetidsdata som myndigheten ska arbeta fram. Regeringen har även beviljat medel till SKL för ett projekt som syftar till att stödja huvudmännen i deras insatser med att förbättra arbetet på akutmottagningar. Det kan t.ex. handla om arbete med flödesprocesser inom akutmottagningen, att förändra ansvarsfördelningen mellan olika kompetenser (sjuksköterskor eller läkare) eller samverkan mellan akutmottagningen, ambulans och berörda kliniker. Tillgången på läkare ökar Det finns flera faktorer som påverkar tillgången på läkare i positiv riktning. Regeringens satsning på utökningen av antalet utbildningsplatser samt en ökad genomsnittlig pensionsålder, är två förhållanden som bidrar till ökningen. Under de senast redovisade åren syns dessutom en markant ökning av läkare med svensk bakgrund som utbildat sig till läkare i ett annat land och som därefter återvänt till . återvände närmare 100 personer, vilket är en fördubbling jämfört med . Även antalet specialistläkare totalt har ökat 4.5.2Tillgången på personal förbättras under 19952008. Utvecklingen ser dock olika har regeringens uppdrag att följa och redovisa utvecklingen av tillgången på personal inom hälso- och sjukvården. Syftet är att ge en överblick över området och ett underlag för eventuella åtgärder. , visar i korthet att tillgången på barnmorskor, läkare och sjuksköterskor i hälso- och sjukvården fortsätter att öka, dock i olika takt. Rapporten visar också att personaltätheten i hälso- och sjukvården samt tandvården varierar över landet. bedömning är att sjunker tillgången på barnmorskor, medan tillgången på sjuksköterskor fortsätter att öka. Utvecklingen för läkare är i hög grad fortfarande beroende av hur migrationsströmmarna ser ut , vilka dock är svårbedömda. Antalet utbildningsplatser har successivt ökat men utifrån dagens behov är det nödvändigt att fler läkare invandrar än utvandrar också i fortsättningen om tillgången ska fortsätta att öka i samma utsträckning som . Arbetsmarknaden för tandläkare är i obalans, då efterfrågan är större än tillgången. Även gör bedömningar av det framtida behovet av hälso- och sjukvårdspersonal och dimensioneringen av utbildningsplatserna inom vårdyrkena. Båda myndigheterna bedömer att efterfrågan på läkare, tandläkare och sjuksköterskor kommer att vara större än tillgången , om antalet utbildade ligger kvar på samma nivå som . De som arbetar inom vården har en unik betydelse för den dagliga verksamheten och vad som behöver förbättras. Medarbetarnas arbetssituation och inflytande är en viktig del i arbetet för en säkrare vård av hög kvalitet. ut i olika specialiteter. Inom psykiatri har antalet specialister per 100 000 invånare ökat med . En ökning ses också för specialister inom allmänmedicin, ortopedi och anestesi och intensivvård. Av rapporten framgår att landstingen ofta har svårigheter att rekrytera specialistläkare inom psykiatrin, allmänmedicin, medicinsk radiologi, anestesi och intensivvård samt neurologi. Fler utbildar sig till specialistsjuksköterskor har det årliga antalet utexaminerade specialistsjuksköterskor legat relativt stabilt på i genomsnitt knappt 1 400 personer. Ett trendbrott som ses Tillgången på tandläkare minskar Antalet sysselsatta tandläkare i tandvården har minskat något . Allt fler svenskar utbildar sig till tandläkare i andra länder. Enligt prognos kommer antalet tandläkare att minska . Tandhygienister är den grupp som ökat mest . Insatser för att öka utbildningsplatserna Trots ökningen av antalet utbildade inom hälso- och sjukvården samt tandvården finns ett behov av att ytterligare öka antalet platser på utbildningarna. har efter förslag av regeringen under innevarande och föregående mandatperiod anvisat medel för en utökning av såväl läkarutbildningen som tandläkarutbildningen. För att möta det framtida behovet före- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 slår regeringen en ytterligare ökning av antalet nybörjarplatser inom båda dessa utbildningar (se utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning). Läkarutbildningen föreslås utökas med 50 nybörjarplatser . Dessutom föreslås tandläkarutbildningen utökas med 12 nybörjarplatser . Vidare anser regeringen att volymen på sjuksköterskeutbildningen bör utökas för att möta den framtida efterfrågan. Regeringen föreslår därför att den tillfälliga satsningen på extra sjuksköterskeplatser på , Sophiahemmet och , som skedde mot bakgrund av att () förlorade tillståndet att utfärda sjuksköterskeexamen, ska fortsätta i samma omfattning som , trots att KI nu fått tillbaka examenstillståndet. För en god och säker vård behövs även välutbildade specialistsjuksköterskor och behovet ökar enligt flera prognoser. är söktrycket till utbildningarna stort. Regeringen föreslår därför att medel anslås för en utökning om 100 nybörjarplatser på specialistsjuksköterskeutbildningarna . beslutad fördjupad utredning eller behandling inom . Den förstärkta vårdgarantin omfattar under 20092012. Medlen fördelas i efterhand enligt en prestationsbaserad modell till de landsting som både uppfyllt kraven för väntetider och kraven på inrapportering till databasen i vården. Kraven för att få ta del av medlen 2010 har skärpts jämfört med . uppfyllde 20 landsting kraven för första besök och 18 landsting kraven för fördjupad utredning/behandling. Samtliga landsting uppfyllde dessutom kraven på inrapportering för både besök och utredning eller behandling. Även om satsningen på en förstärkt vårdgaranti har varit lyckad behöver tillgängligheten förbättras ytterligare för att det uppsatta målet ska nås . För att följa utvecklingen och prestationer bättre kommer den faktiska väntetiden att mätas . Det betyder att det kommer att gå att se hur många barn som fått insatser i respektive landsting och hur som de faktiskt väntat, dvs. antalet dagar som gått från beslut om insats till att den inleds. God tillgänglighet med en väl fungerande första linjens vård och omsorg För att främja den psykiska hälsan hos barn och 4.5.3Vårdgaranti och förbättrad första ungdomar genom hälsofrämjande och före- linjens vård inom psykiatrin Regeringens satsning på en förstärkt vårdgaranti inom barn- och ungdomspsykiatrin har varit framgångsrik. Landstingen har utökat sina satsningar på att förbättra tillgängligheten. Att möta barns och ungdomars psykiska ohälsa i ett så tidigt skede som möjligt med effektiva insatser utifrån individens behov kan vara avgörande för hans eller hennes utveckling. En förbättring av tillgängligheten inom barn- och ungdomspsykiatrin är därför mycket angelägen. Förstärkt vårdgaranti har bidragit till bättre tillgänglighet Regeringen och SKL har träffat en överenskommelse om en förstärkt vårdgaranti för insatser till barn och unga med psykisk ohälsa. Målet är att öka tillgängligheten till den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin. Alla landsting, ska utöver de grundläggande kraven i den nationella vårdgarantin, kunna erbjuda tid för en bedömning inom och därefter en byggande arbete, tidiga insatser och god tillgänglighet till effektiva vård- och stödinsatser utifrån behov måste alla aktörer göra sin del. Det är av central betydelse att den s.k. första linjens vård och omsorg för barn och ungdomar med psykisk ohälsa och psykisk sjukdom fungerar väl. Till första linjen räknas de verksamheter i landsting och kommuner som på olika sätt arbetar med vård och omsorg för barn och ungdomar. Det krävs krafttag och målmedvetet arbete för att skapa gemensamma lednings- och styrningsstrukturer mellan huvudmän och mellan olika verksamheter. Det krävs också starka incitament och systematisk uppföljning för att en fungerande samverkan mellan skola, socialtjänst och hälso- och sjukvård ska bli verklighet och märkbar för barn och föräldrar. Regeringen och SKL ingick 2011 en överenskommelse om en fortsatt satsning på att förbättra och samordna insatserna för att främja psykisk hälsa och effektivt möta och behandla psykisk ohälsa och psykisk sjukdom hos barn och unga. Målet med överenskommelsen är att utforma och implementera effektiva strategier för hälsofrämjande insatser och erbjuda vård på rätt nivå för barn och unga med psykisk ohälsa och psykisk sjukdom. Arbetet ska utgöra underlag för lokalt utvecklingsarbete dels för de kommuner och landsting som deltar direkt i arbetet, dels generera praktiskt fungerande modeller för hela riket vad gäller arbets- och samverkansmetoder avseende insatser för barn och ungdomar med psykisk ohälsa. 4.5.4Förbättrat tandvårdsstöd gör tandvården mer tillgänglig Regeringen har under förra mandatperioden i det närmaste fördubblat statens satsning på vuxentandvården i syfte att skydda tandvårdspatienter mot höga kostnader. Därigenom görs tandvården mer tillgänglig för dem som av ekonomiska skäl är mindre benägna att uppsöka tandvård, med försämrad tandhälsa till följd. Tandvårdspriserna ökar inte i samma takt som . uppskattas priserna ha ökat med och en motsvarande ökning förväntas . ökade tandvårdspriserna med . Det gällande statliga tandvårdsstödet trädde i kraft och består dels av ett allmänt tandvårdsbidrag i vårdförebyggande syfte, dels ett skydd mot höga kostnader. Regeringens ambition med reformen är att via det allmänna tandvårdsbidraget bibehålla en god tandhälsa hos individer med små tandvårdsbehov samt via högkostnadsskyddet möjliggöra för individer med stora tandvårdsbehov att erhålla tandvård till en rimlig kostnad. Tandvårdsbidraget ska stimulera till fler besök Målet med det allmänna tandvårdsbidraget är att stimulera en större andel människor till att besöka tandvården och speciellt i de åldersgrupper där besöksfrekvensen tidigare varit låg. Det årliga bidraget på per person kan sparas och ackumuleras och därmed leda till en rabatterad undersökning med . För åldersgrupperna samt är det årliga bidraget . Regeringen har givit i uppdrag att samordna ett utvärderingsprogram av det nya statliga tandvårdsstödet. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 som myndigheten överlämnade har undersökt befolkningens kännedom om tandvårdsstödet. Enligt undersökningen känner endast hälften av befolkningen till det allmänna tandvårdsbidraget vilket tyder på att bidraget inte på det sätt som varit tänkt har bidragit till att stimulera till fler besök. Regeringen har avsatt omfattande resurser för att säkerställa att tillgången till information om tandvårdsstöden är god. fick SKL ett bidrag om för att utveckla en prisjämförelsetjänst för tandvården och 2009 avsatte regeringen för utvecklandet av en rådgivnings- och informationstjänst på webbplatsen . Under reformens tre första år beräknas av den vuxna befolkningen ha gjort minst ett besök hos tandläkare eller tandhygienist. Bland kvinnorna hade besökt tandvården medan andelen bland männen var . Regeringen följer särskilt utvecklingen bland de unga vuxna, dvs. personer , då dessa tidigare visat en lägre besöksfrekvens än övriga vuxna. I gruppen unga vuxna har av kvinnorna besökt tandvården minst en gång jämfört med av männen. För en helhetsbild av åldersgruppernas besöksfrekvens hänvisas till diagram 4.6 och tabell 4.6. Diagram 4.6 Andel vuxna som besökt tandläkare eller tandhygienist 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 4.6 Antal besök hos tandläkare eller tandhygienist Den statistik som finns beträffande det tandvårdsstöd som gällde t.o.m. är bristfällig vad gäller framför allt förebyggande besöksfrekvenser varför en jämförelse av historiska besöksfrekvenser blir missvisande. Lägre kostnader för patienterna Genom tandvårdsmarknadens fria prissättning och ersättningssystemets utformning påverkas patienternas kostnader direkt av prisutvecklingen. har på uppdrag av regeringen undersökt prisutvecklingen sedan reformen trädde i kraft. I rapporten, Prisutvecklingen inom tandvården 20082009 samt analys av patientkostnaden i det gamla respektive nya tandvårdsstödet, konstaterar att det nya tandvårdsstödet inneburit lägre kostnader såväl för patienter med stort behov av tandvård som för patienter med små behov. har också i en rapport som redovisades analyserat effekterna av skyddet mot höga kostnader och bl.a. funnit att patientkostnaden för dem som konsumerat omfattande tandvård blivit lägre i alla åldersgrupper. I tabell 4.7 redovisas de totala utgifterna för tandvård , uppdelat på hushållens konsumtionsutgifter (patientavgifter) respektive offentliga utgifter (statens, landstingens och primärkommunernas utgifter). I tabell 4.8 redovisas kostnaderna för det statliga tandvårdsstödet 20042010. Tabell 4.7 Tandvårdens utgifter, 200420091 Statens, landstingens och primär- 1Tabellen baseras på tabell 2 i de svenska hälsoräkenskaperna som utarbetats av SCB, vilka i sin tur är utformade enligt Accounts. Dessa publicerades första gången . Uppgifterna baserar sig på preliminära årsberäkningar av nationalräkenskaperna. Källa: SCB, Svenska hälsoräkenskaper Tabell 4.8 Kostnader för statligt tandvårdsstöd 20042010 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 För många personer, särskilt de med stora tandvårdsbehov, har kostnaderna sjunkit i och med det nya statliga tandvårdsstödet. Det finns dock vissa patientgrupper som på grund av långvarig sjukdom eller funktionsnedsättning har ett ökat behov av tandvård. Regeringen avser att lämna förslag till om nya riktade stöd till dessa grupper och bedömer att de nya reglerna ska kunna träda i kraft . Regeringens tandvårdsreform 2008 har gjort tandvården mer tillgänglig för stora delar av befolkningen. Ett särskilt stöd till vissa patientgrupper med stora tandvårdsbehov kommer att ytterligare förstärka tillgängligheten. Den genomsnittliga öppettiden en normalvecka före omregleringen låg . Enligt uppgift från låg den genomsnittliga öppettiden på . Enligt ytterligare uppgifter från beträffande apotekstätheten låg denna på 8 300 invånare per apotek jämfört med 10 000 invånare per apotek före omregleringen. I en SIFO-under- sökning som har låtit göra svarar av de som tagit ställning i frågan att de upplever att öppettiderna är bättre eller lika bra som före omregleringen. Av de som tagit ställning till frågan om utbudet av tjänster uppger att detta har förbättrats eller är minst lika bra som före omregleringen. 4.5.5Bättre tillgänglighet till läkemedel I från slutet av Apoteksomregleringen har inneburit fler försäljningsställen, både vad gäller nya apotek och försäljningsställen för receptfritt, samt förbättrade öppettider. Detta har i sin tur medfört en bättre tillgänglighet till läkemedel. Etableringsintresset på den omreglerade apoteksmarknaden är stort och regeringens bedömning är att tillgängligheten och servicen på apoteksmarknaden kommer att fortsätta förbättras. Fler apotek sedan apoteksmarknaden omreglerats Genom omregleringen av apoteksmarknaden är det möjligt även för andra än att äga och driva apotek. Utöver de apotek som överlåtits från till nya ägare hade t.o.m. beviljat tillstånd för över 200 nya apotek. I takt med att de nya apoteken öppnar ökar tillgängligheten till läkemedel. trädde lagen (2009:366) om handel med läkemedel i kraft. Det innebär att den som fått tillstånd av får driva öppenvårdsapotek. Regeringens mål med omregleringen av apoteksmarknaden är att konsumenterna ska få ökad tillgänglighet till läkemedel, bättre service och större tjänsteutbud. Medlet för att uppnå målet var att utsätta marknaden för konkurrens. Det ställs höga krav på öppenvårdsapoteken, t.ex. beträffande farmaceutisk bemanning, tillhandahållande av förordnade läkemedel och varor samt rådgivning. kan det konstateras att regleringen ger möjlighet till en mångfald på marknaden vad gäller t.ex. öppettider och service. 2010 konstateras att etableringsintresset på den omreglerade apoteksmarknaden är stort och att etableringstakten av nya apotek kommer att vara fortsatt hög . Som förklaring till detta pekar på den omstrukturering av som skedde genom försäljning av apotek och separation av strategisk infrastruktur. anför vidare att apotek har etablerats på orter som tidigare saknade apotek. Det kan konstateras att tillgängligheten till apotek därmed har ökat och att nya tjänster har börjat utvecklas på området. Receptfria läkemedel på fler försäljningsställen Regeringens mål med denna del av omregleringen har uppnåtts genom att tillgängligheten till receptfria läkemedel har ökat markant. fanns 6 150 anmälda försäljningsställen för enbart receptfria läkemedel. trädde lagen (2009:730) om handel med vissa receptfria läkemedel i kraft. Lagen gör det möjligt att sälja vissa receptfria humanläkemedel på andra platser än apotek. Det är som, utifrån vissa i lagen angivna kriterier, bestämmer vilka läkemedel som får säljas enligt regelverket. En fortsatt hög säkerhet i läkemedelsanvändningen tryggas bl.a. genom att det endast är läkemedel som uppfyller vissa kriterier som får säljas samt genom krav som ställs på näringsidkaren. Tillgängligheten har ökat genom att vissa läkemedel finns där konsumenterna även gör andra inköp, t.ex. i dagligvaruhandeln eller på bensinstationen. Tillgängligheten har även ökat och i enlighet med försäljningsställenas ordinarie öppettider. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Ökad konkurrens beträffande både sjukhusens läkemedelsförsörjning och tillhandahållandet av extemporeläkemedel gavs vårdgivarna ökad frihet att organisera läkemedelsförsörjningen till och inom sjukhusen. I fem av åtta genomförda landstingsupphandlingar har avtal ingåtts med en annan aktör än den som dittills varit ansvarig för det aktuella läkemedelsförsörjning. Regeringen kan således konstatera att vårdgivarna utnyttjat sin ökade frihet på detta område. infördes en lag som möjliggör bedrivandet av extemporeapotek, dvs. en inrättning som har tillstånd att tillverka läkemedel för ett visst tillfälle. Regleringen innebär att ytterligare aktörer utöver det statligt ägda och () har möjligt att tillverka och sälja läkemedel för visst tillfälle. meddelade extemporeapotekstillstånd för ytterligare en aktör förutom APL. 4.6Patientens valfrihet och delaktighet Regeringens arbete inom detta område har som mål att säkerställa patienternas möjlighet till delaktighet och självbestämmande. En god vård kännetecknas av att den är patientfokuserad. Med detta menas att vården ska bygga på respekt för människors lika värde och den enskilda människans självbestämmande och integritet. Vården ska vidare planeras och genomföras i samråd med patienten. Som framgått av tidigare utredningar så har svensk hälso- och sjukvård vissa brister när det gäller patientens ställning och delaktighet i sin egen vård. Exempelvis pekade Utredningen patientens rätt i sitt delbetänkande Patientens rätt några förslag för att stärka patientens ställning (SOU 2008:127) ut tillgängligheten i vården liksom patientens delaktighet i vården som särskilt viktiga områden. konstaterade också i Hälso- och sjukvårdsrapport att befintliga underlag pekade på att vården inte alltid uppfyllde hälso- och sjukvårdslagens krav när det gäller till exempel att informera och ge möjligheter att diskutera behandlingsalternativ med patienter. Dessa områden avspeglar sig även i resultaten från de senaste två årens nationella patient- enkäter som riktats till personer som besökt primärvården. Resultatet från enkäten redovisas som ett värde, i intervallet 0100, kallat patientupplevd kvalitet (PUK-värde). Ju högre PUK- värde desto mer positiv inställning har patienterna. I diagram 4.7 framgår att av de områden som enkäten täcker så upplever patienterna att man får ett gott bemötande men att områdena delaktighet och information ligger lägst. En positiv utveckling kan konstateras på samtliga områden. Analyser av skillnader i upplevd kvalitet i primärvården mellan kvinnor och män visar att det finns små eller inga skillnader mellan könen. Sammanfattningsvis kan konstateras att den stora andelen patienter har en positiv inställning till hälso- och sjukvården. Diagram 4.7 Patientupplevd kvalitet i primärvård Källa: SKL samt Regeringen har även avsatt medel till SKL för att genomföra en patientenkät inom den specialiserade vården. Som framgår av diagram 4.8 stämmer resultaten från denna överens med resultaten från primärvården, dvs. information och delaktighet är två områden som får ett lågt värde. Vidare kan konstateras att i jämförelse med primärvården är den patientupplevda kvaliteten genomsnittligt högre i detta diagram och att patienterna är mest nöjda med den öppna specialiserade vården. Analyser av skillnader i upplevd kvalitet inom den specialiserade vården mellan kvinnor och män visar att det finns små eller inga skillnader mellan könen. Diagram 4.8 Patientupplevd kvalitet i specialiserad slutenvård och öppen specialiserad vård 2010 Källa: SKL samt Regeringen kan konstatera att flera olika aspekter behöver beaktas i arbetet med att öka patientens ställning och makt i vården. Det handlar bl.a. om att säkerställa att patienterna ges möjlighet till delaktighet och självbestämmande i kontakterna med hälso- och sjukvården.