prop · GZ0350 · 2011-12-06 00:00:00 — 4. föreläggande för vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter enligt Prop. 7 kap. 23 §, 5. skolskjuts enligt 10 kap. 32 § 5. skolskjuts enligt 10 kap. 32 § första stycket, 10 kap. 33 § första första stycket, 10 kap. 33 § första stycket, 11 kap. 31 § första stycket, 11 kap. 31 § första stycket, 11 kap. 32 § första stycket, 11 kap. 32 § första stycket, 19 kap. 20 § första stycket stycket, 18 kap. 30 § första stycket eller 19 kap. 21 § första stycket, eller 18 kap. 31 § första stycket, inackordering enligt 15 kap. 32 §, inackordering enligt 15 kap. 32 § eller 18 kap. 32 § första stycket, 7.medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt eller återkallelse av sådant medgivande enligt 24 kap. 23 eller 24 §, 8.rätt till bidrag enligt 25 kap. 10 eller 15 § eller återkallelse av sådan rätt enligt 26 kap. 13 §, 9.bidrag enligt 25 kap. 11 §, 10.tillfälligt verksamhetsförbud enligt 26 kap. 18 §, eller 11.vitesföreläggande enligt 26 kap. 27 §. Beslut av en kommun eller ett landsting får överklagas hos grundsärskolan enligt 7 kap. 5 §, grundsärskolan enligt 7 kap. 7 kap. 5 b §, 2.uppskjuten skolplikt enligt 7 kap. 10 § andra stycket, 3.skolpliktens förlängning enligt 7 kap. 13 § eller skolpliktens upphörande enligt 7 kap. 14 §, 4.mottagande av en elev från en annan kommun enligt 9 kap. 13 §, 10 kap. 25 § eller 11 kap. 25 §, 5.åtgärder enligt 10 kap. 29 § tredje stycket för en elev som inte bor hemma, 6.placering vid en annan skolenhet än den vårdnadshavare önskar enligt 9 kap. 15 § andra stycket, 10 kap. 30 § andra stycket, 11 kap. 29 § andra stycket eller 19 kap. 19 § andra stycket, 7.behörighet eller mottagande i första hand enligt 16 kap. 36 § eller mottagande enligt 17 kap. 14 § när det gäller en utbildning i gymnasieskolan som utformats för en grupp elever, 18 kap. 8 § andra stycket, 6.placering vid en annan skolenhet än den vårdnadshavare önskar enligt 9 kap. 15 § andra stycket, 10 kap. 30 § andra stycket eller 11 kap. 29 § andra stycket, 7.behörighet eller mottagande i första hand enligt 16 kap. 36 § eller mottagande enligt 17 kap. 14§ när det gäller en utbildning i gymnasieskolan som utformats för en grupp elever eller mottagande i första hand enligt 19 kap. 29 § första stycket, 18 kap. 5 eller 7 §, 9. mottagande till vuxenutbildning enligt 20 kap. 13 §, 14 § andra stycket eller 22 §, till särskild utbildning för vuxna enligt 21 kap. 7 § tredje stycket eller till utbildning i svenska för invandrare enligt 22 kap. 15 §, 10.upphörande av utbildningen för en elev i vuxenutbildning enligt 20 kap. 9 § andra stycket, i särskild utbildning för vuxna enligt 21 kap. 9 § andra stycket eller i utbildning i svenska för invandrare enligt 22 kap. 16 § andra stycket, 11.att på nytt bereda vuxenutbildning enligt 20 kap. 9 § tredje stycket, särskild utbildning för vuxna enligt 21 kap. 9 § tredje stycket eller utbildning i svenska för invandrare enligt 22 kap. 17 §, 12.åtagande om interkommunal ersättning enligt 20 kap. 21 § tredje stycket, eller 13.rätt till utbildning eller annan verksamhet för någon som avses i 29 kap. 2 § andra stycket 3. Beslut som avses i första stycket 1, 4 och 712 får överklagas endast av barnet, eleven eller den sökande. Beslut av en enskild huvudman får överklagas hos Skolväsendets överklagandenämnd i fråga om 1. behörighet och mottagande enligt 16 kap. 36 § eller enligt 16 kap. 36 §, mottagande mottagande enligt 17 kap. 14 § när enligt 17 kap. 14 § när det gäller det gäller en utbildning i gymnasieskolan som utformats för som utformats för en grupp elever en grupp elever, eller eller mottagande enligt 19 kap. 29 § första stycket, eller 2. rätt till utbildning eller annan verksamhet för någon som avses i 29 kap. 2 § andra stycket 3. Beslut som avses i första stycket 1 får överklagas endast av den sökande. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får, utöver vad som i övrigt följer av denna lag, meddela föreskrifter om 1. att enskilda får sätta betyg, anordna prövning samt utfärda betyg och intyg enligt de betyg, gymnasieexamen och intyg enligt de bestämmelser som gäller 2.att en myndighet i enskilda fall får besluta i sådana frågor som avses 3. ytterligare villkor för att 3. ytterligare villkor för att enskilda i sådana fall som avses i enskilda i sådana fall som avses i 1 och 2 ska få sätta betyg, anordna 1 och 2 ska få sätta betyg, anordna prövning samt utfärda betyg och prövning samt utfärda betyg, gymnasieexamen och intyg. bestämmandet av det bidrag som bestämmandet av det bidrag som kommunerna enligt 8 kap. 21 §, kommunerna enligt 8 kap. 21 §, 9 kap. 19 §, 10 kap. 37 §, 11 kap. 9 kap. 19 §, 10 kap. 37 §, 11 kap. 36 §, 14 kap. 15 §, 16 kap. 52 §, 36 §, 14 kap. 15 §, 16 kap. 52 §, 17 kap. 31 §, 19 kap. 25 § och 17 kap. 31 §, 19 kap. 45 § och 25 kap. 11 § är skyldiga att lämna 25 kap. 11 § är skyldiga att lämna till fristående förskolor, fristående till fristående förskolor, fristående Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för kommunen att lämna uppgifter om verksamheten som behövs för beslut om bidrag till fristående förskolor och fristående skolor samt hur bidrag till en fristående förskola eller fristående skola eller annan enskild verksamhet har beräknats. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om det belopp som kommunen ska betala i stället för vad som anges i 8 kap. 2123 §§, 9 kap. 1921 §§, 10 kap. 3739 §§, 11 kap. 3638 §§, 16 kap. 5255 §§, 17 kap. 3134 §§ och 19 kap. 2527 §§, när bidraget avser en elev som ges utbildning till följd av 2 och 3 §§ eller med stöd av föreskrifter som har meddelats med stöd av 5 §. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om det belopp som kommunen ska betala i stället för vad som anges i 8 kap. 38 §§, 16 kap. 5255 §§, 17 kap. 3134 §§ och 19 kap. 4547 §§, när bidraget avser en elev som ges utbildning till följd av 2 och 3 §§ eller med stöd av föreskrifter som har meddelats med stöd av 5 §. 1.Denna lag träder i kraft och tillämpas på utbildning som påbörjas efter . 2.De nya bestämmelserna i 20 kap. 6, 27, 28 och 30 §§, 22 kap. 21, 22 och 24 §§ samt 29 kap. 24 § ska dock tillämpas på utbildning som påbörjas efter . 3.Äldre föreskrifter gäller dock fortfarande för utbildning som har påbörjats före i fråga om 20 kap. 6, 27, 28 och 30 §§, 22 kap. 21, 22 och 24 §§ samt 29 kap. 24 § och i övrigt för utbildning som har påbörjats före , om inte annat följer av 4 eller av föreskrifter som har meddelats med stöd av 5. För utbildning som har påbörjats före ska dock de nya bestämmelserna i 18 kap. 32 § tillämpas . 1 Senaste lydelse 2010:1997. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får Prop. 2011/12:50 meddela föreskrifter om att elever som har påbörjat sin utbildning före och som fullföljer denna senare än från det att den påbörjades, ska fullfölja utbildningen enligt de bestämmelser som gäller för utbildning som har påbörjats efter . Bilaga 4 Prop. Nationella program i gymnasiesärskolan De nationella programmen i gymnasiesärskolan är Programmet för administration, handel och varuhantering, Programmet för estetiska verksamheter, Programmet för fastighet, anläggning och byggnation, Programmet för fordonsvård och godshantering, Programmet för hantverk och produktion, Programmet för hotell, restaurang och bageri, Programmet för hälsa, vård och omsorg, Programmet för samhälle, natur och språk, och Programmet för skog, mark och djur. Bilaga 5 Prop. Poängplan för nationella program i gymnasiesärskolan Fördelning på olika ämnen av gymnasiesärskolepoäng som i minst angiven omfattning ska ingå i de nationella programmen. Svenska eller svenska som Ämnen som ger programmet Ärendet och dess beredning Regeringen bemyndigade ansvarigt statsråd att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. föreslå en framtida utformning av gymnasiesärskolan (U 2009:04). (dir. 2009:84), beslutade regeringen tilläggsdirektiv för utredningen (dir. 2010:27). betänkande Den framtida gymnasiesärskolan en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning (SOU 2011:8). sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. som lades fram i betänkandet finns i bilaga 2. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. (U2011/604/GV). Ett utkast till lagrådsremiss bereddes under hand med , och Under den fortsatta beredningen uppmärksammades behov av att En promemoria med förslag till lagändringar upprättades och remitterades därför. Promemorians lagförslag finns i Vilka remissinstanser som fick del av promemorian framgår av Remissinstansernas synpunkter finns tillgängliga (U2011/5309/GV). Bestämmelsen om rätt till utbildning i 7 kap. 3 § skollagen (2010:800) I 7 kap. 3 § skollagen (2010:800) lämnas en upplysning om innehållet i 2 kap. 21 § regeringsformen i dess lydelse före . Bestämmelsen i regeringsformen ändrades i fråga om Därtill gjordes i nu aktuellt hänseende ändringar av Genom ett förbiseende ändrades emellertid inte 7 kap. 3 § skollagen i samband med ändringarna i regeringsformen. upplysningsbestämmelsen i 7 kap. 3 § skollagen anpassas till den språkliga lydelsen av 2 kap. 18 § första stycket regeringsformen i dess Med hänsyn till lagändringens karaktär har det inte ansetts nödvändigt att inhämta myndigheters eller enskildas synpunkter på förslaget. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 6. i bilaga 7. Lagrådets synpunkter har följts i allt väsentligt. till Lagrådets synpunkter i lagtexten har också smärre ändringar av redaktionellt slag gjorts. 2011/12:50 Härutöver har övergångsbestämmelserna förtydligats i visst hänseende. Efter lagrådsbehandlingen har förslag om ändring av en upplysningsbestämmelse i 7 kap. 3 § skollagen (2010:800) lagts till. Förslaget om ändringen av bestämmelsen innebär en anpassning till numreringen och den språkliga lydelsen av 8 kap. 21 § första stycket regeringsformen i dess lydelse . Regeringen anser att ändringen författningstekniskt och även i övrigt är av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande har därför inte inhämtats. 4En gymnasiesärskola med hög kvalitet anpassad till varje elevs behov Alla barn och ungdomar i har rätt till en utbildning där de utmanas i sitt lärande och växer med sina kunskaper. Utbildningen på gymnasienivå ska förbereda för yrkesliv, vidare studier och vuxenliv. Villkoren för studier, yrkesliv och deltagande i samhällslivet ser dock ofta väldigt olika ut för personer som har en utvecklingsstörning jämfört med personer som inte har det. Regeringen vill främja en utveckling som gör det möjligt för alla människor att delta i samhället. Vår politik syftar till att skapa en samhällsgemenskap med mångfald som grund, där det råder jämlikhet i levnadsvillkor för flickor, pojkar, kvinnor och män med och utan funktionsnedsättning. Alla barn och ungdomar ska ha möjlighet att få den utbildning som bäst tillgodoser deras behov. I har elever med utvecklingsstörning länge erbjudits en särskild skolform där undervisningen kan anpassas helt efter varje elevs behov och förutsättningar. Regeringen anser att det är motiverat att bevara grund- och gymnasiesärskolan som egna skolformer men vill öppna för större möjligheter för elever som tillhör gymnasiesärskolans målgrupp att få sin utbildning eller delar av den i gymnasieskolan om de så önskar. En viktig princip för regeringens politik är att skapa en skola av hög kvalitet där den enskilde elevens behov och önskemål så långt som möjligt får styra. För att människor med funktionsnedsättning ska vara fullt delaktiga i samhällslivet krävs att människor med och utan funktionsnedsättning möts i skolan, på arbetet och . Det är därför viktigt att det finns goda förutsättningar för utbyte och samverkan mellan de olika skolformerna. Om sådan samverkan finns får alla elever möjligheter att lära känna varandra och möta en mångfald av egenskaper och olikheter. Många av dagens bestämmelser för gymnasiesärskolan och gymnasieskolan skiljer sig åt. Det kan ha historiska skäl. Utbildning i gymnasiesärskolan och gymnasieskolan har tidigare bedrivits av olika huvudmän. Majoritetssamhällets syn på människor med utvecklingsstörning har också förändrats . Genom den reformering av gymnasiesärskolan som föreslås i denna proposition har regeringen för avsikt att göra regleringen av gymnasiesärskolan mer lik regleringen av gymnasieskolan. På flera områden, t.ex. när det gäller möjlighet att välja utbildning, har det funnits en syn att elever med utvecklingsstörning ska behandlas annorlunda än elever utan utvecklingsstörning. Det finns starka skäl att ändra på det. finns det områden där skillnader bör behållas. I de fall där regleringen skiljer sig åt mellan skolformerna ska det finnas goda skäl för det. har regeringen reformerat gymnasieskolan. En tydligare struktur för högre kvalitet och bättre genomströmning har skapats. Motiven till de förändringar som har genomförts i gymnasieskolan gäller i stora delar även för gymnasiesärskolan. Även i gymnasiesärskolan är det viktigt med en tydlig struktur och nationell kvalitetssäkring så att utbildningen blir likvärdig över landet och eleverna kan göra medvetna val av utbildning. Genom att reglerna för gymnasiesärskolan och den särskilda utbildningen för vuxna så långt som möjligt harmoniserar med bestämmelserna för gymnasieskolan respektive vuxenutbildning på gymnasial nivå, underlättas också möjligheterna till samverkan mellan de olika skolformerna. Ett av syftena med reformeringen av gymnasieskolan var att utbildningen bättre skulle motsvara arbetsmarknadens behov. Personer med utvecklingsstörning har ofta mycket svårt att etablera sig på arbetsmarknaden och utbildningen i gymnasiesärskolan måste därför också på ett bättre sätt än förbereda eleverna för kommande yrkesliv. Det behöver skapas utbildningsvägar som i högre grad är anpassade till målgruppen. Avgångseleverna måste också få en bättre dokumentation av studieinnehållet. Alla elever i gymnasiesärskolan kommer dock inte att kunna få ett arbete. För en grupp elever kommer skolgången främst att handla om social och personlig träning och utveckling med målet att de ska få en meningsfull sysselsättning som vuxna. Gymnasiesärskolan är en förhållandevis liten skolform som omfattar av eleverna i varje årskull. utgör gymnasiesärskoleeleverna en mycket heterogen grupp. Graden av utvecklingsstörning varierar kraftigt och många elever har förutom utvecklingsstörning även andra funktionsnedsättningar. Utbildningen i gymnasiesärskolan måste kunna anpassas individuellt inom ramen för de olika studievägarna på ett sätt som sträcker sig längre än individanpassningen i gymnasieskolan. Ett syfte med den särskilda utbildningen för vuxna på gymnasial nivå är att ge den studerande kunskaper och färdigheter enligt nationella ämnesplaner som är desamma som för gymnasiesärskolan. Utgångspunkten är att utbildningen ska vara likvärdig med gymnasiesärskolan när det gäller nivå och mål samt, i viss mening, syfte. Vägen till målen, liksom innehållet och formen kan dock se olika ut och ska präglas av den vuxnes behov, förutsättningar och erfarenheter. Den särskilda utbildningen för vuxna kännetecknas av ett individperspektiv. Det finns ett mindre behov än i ungdomsskolan att reglera och organisera hur och var verksamheten ska bedrivas. Regelverket för särskild utbildning för vuxna bör så långt som möjligt likna regelverket för vuxenutbildning för att bl.a. underlätta samverkan mellan de två skolformerna. Tydligare syfte och målgrupp 5.1Utbildningens syfte tydliggörs i skollagen Regeringens förslag: Gymnasiesärskolan ska ge elever med utvecklingsstörning en för dem anpassad utbildning som ska ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Utbildningen ska utformas så att den främjar social gemenskap och utvecklar elevernas förmåga att självständigt och tillsammans med andra tillägna sig, fördjupa och tillämpa kunskaper. Utbildningen ska liksom i huvudsak bygga på de kunskaper som eleverna har fått i grundsärskolan eller motsvarande skolform. Utredningens förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ett flertal remissinstanser, däribland Specialpedagogiska skolmyndigheten, och , Ungdomar och Vuxna, tillstyrker förslaget. påpekar att det är viktigt att det närmare förtydligas vad fortsatta studier efter gymnasiesärskolan kan leda till. kommun uppfattar att den nya gymnasiesärskolans kunskapsuppdrag och sociala uppdrag kan komma att stå i motsats till varandra då det för vissa elever kan ta mycket tid i anspråk att arbeta med de sociala förmågorna även om eleven tillhör ett nationellt program. kommun uttrycker en farhåga att den framtida gymnasiesärskolan kommer att ställa för höga krav på eleverna i målgruppen. Skälen för regeringens förslag: I skollagen (2010:800) anges att syftet med gymnasiesärskolan är att ge elever med utvecklingsstörning en utbildning som är anpassad till varje elevs förutsättningar och som så långt som möjligt motsvarar utbildningen i gymnasieskolan. I samma lag anges att syftet med gymnasieskolan är att ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Syftet med gymnasieskolan handlar alltså om vad utbildningen ska leda till. Regeringen anser att syftet även för gymnasiesärskolan ska uttrycka vad utbildningen ska leda till. De nationella programmen i gymnasiesärskolan är i huvudsak yrkesförberedande och av syftesformuleringen i skollagen ska därför framgå att gymnasiesärskolan ska ge eleverna en god grund för yrkesverksamhet. Utbildningen måste på ett bättre sätt än förbereda eleverna för kommande yrkesliv. Efter gymnasiesärskolan finns dock också möjligheter för eleverna att fortsätta sina studier inom t.ex. folkbildningen, eller särskild utbildning för vuxna. Därför ska syftet ge uttryck även för detta. Dessutom ska gymnasiesärskolan ge en god grund för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Precis som i gymnasieskolan ska utbildningen utformas så att den främjar social gemenskap och utvecklar elevernas förmåga att självständigt och tillsammans med andra tillägna sig, fördjupa och tillämpa kunskaper. Det ska framgå att målgruppen är elever med utvecklingsstörning och att utbildningen är anpassad till dem. Bestämmelsen i skollagen om att utbildningen i gymnasiesärskolan i . 2011/12:50 huvudsak bygger på kunskaper som eleven inhämtat tidigare ska finnas kvar, även om många inslag i gymnasiesärskoleutbildningen kommer att vara helt nya för eleverna och inte ha någon direkt grund i vad de lärt sig i grundsärskolan eller motsvarande skolform. Det är viktigt att eleverna i den utsträckning de har behov av det får möjlighet att repetera och befästa de kunskaper och färdigheter som de har inhämtat tidigare. Regeringen anser att alla elever ska utmanas i sin kunskapsinhämtning och delar därför inte kommuns farhåga att den framtida gymnasiesärskolan kommer att ställa för höga krav på eleverna. Gymnasiesärskolans olika uppdrag står heller inte i motsatsförhållande till varandra. I gymnasiesärskolan ska utbildningen anpassas utifrån varje individs förutsättningar. 5.2Rätt att tas emot i gymnasiesärskolan Regeringens förslag: Rätten att tas emot i gymnasiesärskolan ska endast gälla ungdomar som tillhör målgruppen för gymnasiesärskolan. Till målgruppen ska de ungdomar höra vars skolplikt har upphört och som inte bedöms ha förutsättningar att nå upp till gymnasieskolans kunskapskrav därför att de har en utvecklingsstörning. Dessa ungdomar ska ha rätt att bli mottagna under förutsättning att utbildningen påbörjas före utgången av det första kalenderåret det år de fyller . Ett beslut om huruvida en sökande tillhör målgruppen för gymnasiesärskolan ska fattas av hemkommunen inför mottagande i denna skolform. Om utredning saknas eller det av andra skäl bedöms nödvändigt, ska beslutet föregås av en ny utredning motsvarande den som görs inför beslut om mottagande i grundsärskolan, dvs. en utredning som omfattar en pedagogisk, en psykologisk, en medicinsk och en social bedömning. Beslut om att den sökande tillhör målgruppen för gymnasiesärskolan eller inte ska kunna överklagas. Utredningens förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. Utredningen föreslår inte att ett beslut om tillhörighet till målgruppen ska fattas för alla sökande. Remissinstanserna: Ett stort antal remissinstanser, bl.a. , , , , , Kommuner och Landsting samt tillstyrker förtydligandet att rätten att tas emot i gymnasiesärskolan endast ska gälla för dem som tillhör målgruppen. Även tillstyrker förslaget och påpekar att förändringen bör genomföras skyndsamt. anser att kommunernas resurser för funktions- och psykologbedömningar behöver utvecklas. kommun och anser att gymnasiesärskolans personkrets är för snäv. Skälen för regeringens förslag Gymnasiesärskolan är till för elever med utvecklingsstörning Gymnasiesärskolan är till för de elever som på grund av utvecklingsstörning eller hjärnskada inte har förutsättningar att nå upp till gymnasieskolans kunskapskrav. I gymnasiesärskolan ställs andra krav på elevernas kunskaper än i gymnasieskolan, vilket gör att elever som har gått i gymnasiesärskolan inte har samma möjligheter till vidare utbildning som elever som har gått i gymnasieskolan. Elever som har gått i gymnasiesärskolan har också svårare att få arbete efter utbildningen. Det är ytterst viktigt att inga andra än de elever som tillhör målgruppen går i gymnasiesärskolan. I den nya skollagen (2010:800) infördes en rätt för elever som gått i grundsärskolan att fortsätta i gymnasiesärskolan. För att säkerställa att endast ungdomar som tillhör målgruppen tas emot i särskolan infördes i skollagen också krav på att mottagandet ska föregås av en utredning som omfattar en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning. Regeringen ansåg då att den som har genomgått en utredning inför mottagande i grundsärskolan inte skulle behöva genomgå en utredning till, utan skulle kunna vara säker på att få fortsätta i gymnasiesärskolan om så önskades. har i sin tillsynsverksamhet påtalat att det finns omfattande brister i många kommuners utredningar och beslut om mottagande i särskolan. I en rapport till regeringen om kommuners rutiner för utredning inför mottagande i särskola (dnr U2011/622/S) konstaterar Skolinspektionen att det i många fall saknas en eller flera delar i utredningen, att föräldrarnas samtycke inte har inhämtats på riktigt sätt och att något egentligt beslut om mottagande i särskolan mot bakgrund av utredningen inte har fattats. Regeringen ser, i enlighet med utredningens förslag och mot bakgrund av Skolinspektionens granskningsresultat, ett behov av att förtydliga att rätten att tas emot i gymnasiesärskolan endast ska gälla de ungdomar som tillhör målgruppen för gymnasiesärskolan. Bestämmelsen om en ovillkorlig rätt för elever som har gått i grundsärskolan att fortsätta i gymnasiesärskolan bör därför tas bort. Det är ibland svårt att konstatera utvecklingsstörning, särskilt när det gäller personer med en lindrig sådan. En elev kan också utvecklas , och en ny utredning kan visa att eleven inte har en utvecklingsstörning. Det är därför inte självklart att alla som har gått i grundsärskolan ska fortsätta sin skolgång i gymnasiesärskolan. Beslut om tillhörighet till målgruppen ska fattas före mottagandet För att säkerställa att endast elever som tillhör målgruppen ska tas emot i gymnasiesärskolan föreslår regeringen att målgruppstillhörigheten ska fastställas och att ett nytt beslut ska fattas om denna för varje sökande före mottagande i gymnasiesärskolan.