prop · GZ031d29 · 2011-09-20 00:00:00 — Om studenter som inte har tagit några poäng exkluderas ur kvoten i beräkningen av prestationsgrad stiger denna till totalt . Eftersom andelen studenter som inte tar poäng är olika stor inom olika utbildningsområden påverkas prestationsgraden olika mycket. Prestationsgraden är dock fortfarande lägst inom humaniora även om studenter som inte tar några poäng exkluderas. Examina delas in i tre kategorier: generella examina, konstnärliga examina och yrkesexamina. har antalet avlagda examina ökat med . Till viss del förklaras den kraftiga ökningen av att det har blivit vanligare att en och samma student tar ut flera examina. Det gäller framför allt vissa yrkesexamina som högskoleingenjörsexamen och sjuksköterskeexamen som kombineras med en generell examen. /10 utfärdades 60 400 examina vid universitet och högskolor, vilket var 2 500 fler än föregående läsår. Antalet personer som examinerades var 51 700. Av alla utfärdade examina var 31 500 generella examina, dvs. Av dessa var i sin tur mer än hälften kandidatexamina. Masterexamina, som tillkom vid införande av den nya examensstrukturen , fortsätter att öka och /10 utfärdades 3 900 masterexamina. Kategorin konstnärliga examina infördes som en följd av den nya examensstrukturen och /10 utfärdades 320 konstnärliga examina. Antalet yrkesexamina fortsätter att minska och /10 utfärdades 28 300 yrkesexamina, vilket var 800 färre än föregående läsår. De tre största yrkesexamina är lärarexamen, sjuksköterskeexamen och civilingenjörsexamen. /10 utfärdades 8 100 lärarexamina, vilket var lika många som föregående läsår. Nedgången som skedde mellan /08 och 2008/09 har därmed inte fortsatt. Fördelningen av män och kvinnor är mycket ojämn för lärarexamina. Andelen kvinnor har varit . Det är dock stora skillnader mellan de olika inriktningarna. Andelen män med lärarexamen med inriktning mot gymnasieskola är medan andelen män med inriktning mot förskola och är . För att säkra kvaliteten i undervisningen och för att ge erfarna lärare som saknar lärarexamen en möjlighet att komplettera sin utbildning pågår en särskild utbildningssatsning för vidareutbildning av lärare, den s.k. VAL-sats- ningen vid sju lärosäten. Utbildningen planeras med hänsyn till studentens tidigare utbildning och arbetslivserfarenhet och har tidigare främst omfattat det allmänna utbildningsområdet. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 (2007:224) om högskoleutbildning för vidareutbildning av lärare som saknar lärarexamen. Ändringarna innebar bl.a. att utbildningens omfattning utökades från maximalt 60 högskolepoäng till maximalt 120 högskolepoäng, för att möjliggöra att fler obehöriga lärare kan delta i satsningen. har antalet sökande ökat bl.a. på grund av dessa utökade möjligheter men också beroende på att det kommande kravet på lärarlegitimation blev känt. fanns 540 studenter registrerade inom ramen för . Antalet utfärdade sjuksköterskeexamina var 4 100 , vilket var något färre än föregående läsår. Även bland sjuksköterskeexamina är könsfördelningen ojämn. Andelen sjuksköterskeexamina utfärdade till män var under /10. Bland civilingenjörsexamina var andelen män . Totalt utfärdades 3 400 civilingenjörsexamina /09. Det är nästan exakt lika många som föregående läsår. har dock antalet civilingenjörsexamina varit förhållandevis lågt. Särskilt jämfört med /06 då 4 700 civilingenjörsexamina utfärdades, vilket var det högsta antalet . Undersökningar om högskoleutbildades inträde på arbetsmarknaden visar att etableringen fortsätter att vara god. Enligt undersökning Etablering på arbetsmarknaden examinerade 2006/07 (2010:19 R) hade av dem med avlagd examen /07 etablerat sig på arbetsmarknaden . Nästan alla () hade haft ett jobb under hela eller delar av året. Personer med yrkesexamen inom teknik samt vård och omsorg hade lättast att etablera sig på arbetsmarknaden . Högst etableringsgrad inom vård och omsorg hade personer med läkarexamen, , med veterinärexamen, samt med tandläkarexamen, . Även personer som hade avlagt civilingenjörsexamen med bygg-, data- och maskininriktning liksom personer som avlagt högskoleingenjörsexamen med bygg- och maskininriktning hade en etableringsgrad på eller mer. Lägst etableringsgrad hade personer med magisterexamen i historia, filosofi och teologi, , samt personer med konstnärlig magisterexamen, . Inom gruppen med konstnärlig magisterexamen är det relativt vanligt att starta eget företag, ofta med låga inkomster. Personer med konstnärlig magisterexamen faller utanför den definition på etablerade på arbetsmarknaden som har använts i 6.5Etablering på arbetsmarknaden undersökningen om de har tjänat mindre än arbetskraftsundersökning () visar att arbetslösheten är lägre bland högskoleutbildade än bland gymnasie- och grundskoleutbildade. Detta gäller oavsett konjunkturläge. Diagram 6.4 Andel arbetslösa efter Anm.: Arbetslösa enligt tidigare svensk definition, dvs. arbetssökande heltidsstuderande ingår inte. Tidsseriebrott 2005, pga. att en ny EU-anpassad statistik infördes. Källa: SCB:s AKU-undersökning De står dock sällan helt utanför arbetsmarknaden. Andelen av samtliga examinerade som var etablerade på arbetsmarknaden som egna företagare är låg, . Kombinatörerna, dvs. personer som kombinerar anställning och eget företagande, var något fler, motsvarande . Både andelen företagare och kombinatörer varierar mycket beroende på utbildningsområde. Skillnaden i etableringen mellan kvinnor och män har varierat . Könsfördelningen skiljer sig mellan olika utbildningar, bland annat beroende på att män och kvinnor dominerar inom olika utbildningar, vilket leder till etablering i skilda sektorer på arbetsmarknaden som kan påverkas i olika grad av t.ex. förändringar i konjunkturen. var etableringen för män högre än för kvinnor, att jämföra 2007. Det bör dock inte tolkas som att män fått en större fördel än kvinnor när det gäller etablering på arbetsmarknaden. Det är bara för några få utbildningar, 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 som för t.ex. sjuksköterskeexamen, som mönstret har sett likadant ut i rad. Lärosätenas direkta statsanslag för forskning och utbildning på forskarnivå var 2010. Jämfört med 2009 har de direkta anslagen ökat med . De direkta anslagen till universitet och högskolor utgjorde av universitet och högskolors alla intäkter för forskning . Denna andel har varit i stort sett . Utöver de direkta anslagen uppgick lärosätenas intäkter från nationella och internationella forskningsfinansiärer för forskning till . Diagram 6.5 Universitet och högskolors intäkter för De direkta anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå används främst till grundforskning i form av lönekostnader för lektorer och professorer, samfinansiering av externa forskningsprojekt, riktad forskning till särskilt utpekade strategiska forskningsområden eller strategiska insatser för meritering av yngre forskare eller för personer inom områden med ojämn könsfördelning samt finansiering av utbildning på forskarnivå. Samfinansiering av externa projekt avser dels sådana medel som skjuts till när de externa forskningsmedlen inte finansierar forskningsprojekt fullt ut och dels sådana medel som krävs som medfinansiering av vissa finansiärer. Motsvarande av forskningsanslaget beräknas användas till samfinansiering. universitets- och högskoleförbunds redovisningsmodell för indirekta kostnader har lärosätenas kontroll över forskningsprojektens totala kostnader ökat och den del av forskningsprojekten som finansieras med anslagsmedel gjorts tydligare. 6.6.1Kvalitetsbaserad fördelning av forskningsmedel I forsknings- och innovationspropositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) bedömde regeringen att en ny modell för resurstilldelning för forskning och utbildning på forskarnivå borde införas. I enlighet med propositionen fördelas anslagsmedel till universitet och högskolor utifrån deras resultat, mätt med resultatindikatorerna externa medel och vetenskaplig produktion. Analys av publicerings- och citeringsstatistik är ett internationellt vedertaget verktyg för bedömning av forskningens volym och kvalitet. Olika forskningsområden har olika publiceringstradition. För att kompensera skillnaderna ges humaniora och samhällsvetenskap och till viss del naturvetenskap en större tyngd i beräkningarna av resurstilldelningen. I indikatorn externa medel inkluderas alla externa medel som universitet och högskolor erhåller från alla externa finansiärer, vilket gör att indikatorn speglar en stor del av lärosätenas samverkan med det omgivande samhället. Det är en markering att universitet och högskolor har som en viktig uppgift att samverka, vilket kan leda till nyttiggörande av resultat. Från principen att alla externa medel ska ingå görs endast undantag för vissa stiftelser och andra källor som är knutna till ett visst lärosäte. Resultatindikatorerna används vid fördelningen av nya medel för forskning och utbildning på forskarnivå som tillförs universitet och högskolor. Dessutom sker en omfördelning av forskningsmedel i enlighet med resultatindikatorerna. Det totala belopp som omfördelas är summan av de medel som har omfördelats föregående år och av de nya resurserna som tillförts universitet och högskolor föregående år. Fördelningen för ett givet år baseras på varje högskolas medelvärde för respektive indikator . forskningsmedlen ingår inte i omfördelningen. omfördelades och omfördelades . Tabell 6.5 Omfördelning av forskningsmedel 20102011 2010 (tkr) 2011 (tkr) I enlighet med bedömningar och förslag i propositionen Forskarutbildning med profilering och kvalitet (prop. 2008/09:134, bet. 2008/09:UbU18, rskr. 2008/09:276) har författningsändringar gjorts som medför att högskolor som inte är universitet kan ansöka om tillstånd att utfärda examen 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 på forskarnivå inom ett område. Högskolan anger själv inom vilket område den vill anordna utbildning på forskarnivå och ansöker om tillstånd hos . Ansökan gäller generell doktorsexamen inom ett område. har beslutat om tillstånd att utfärda examina på forskarnivå inom totalt 16 områden för åtta lärosäten samt för en enskild utbildningsanordnare lämnat förslag till regeringen om tillstånd att utfärda licentiatexamen och doktorsexamen inom ett område. infördes konstnärliga examina som en egen examenskategori på forskarnivå. Enligt regeringen behövs den nya examen för att konstnärlig utbildning på forskarnivå ska kunna utvecklas utifrån sina egna förutsättningar och ge fördjupning i konstnärliga frågeställningar och arbetsmetoder. För att utfärda konstnärliga examina på forskarnivå krävs för såväl universitet som högskolor ett tillstånd från . har beslutat att ge och tillstånd att utfärda konstnärliga examina på forskarnivå. Vidare har beslutat att ge tillstånd att utfärda konstnärliga och generella examina på forskarnivå inom området textil och mode. Ytterligare tre lärosäten har ansökt om tillstånd att utfärda konstnärliga examina på forskarnivå, men har efter prövning av fått avslag på sina ansökningar. kunde högskolor tilldelas vetenskapsområde efter ett beslut av regeringen som innebar rätt att utfärda examina på forskarnivå inom detta vetenskapsområde. Vetenskapsområdena var fyra stycken: huma- nistisk-samhällsvetenskapligt, tekniskt, naturvetenskapligt och medicinskt. I enlighet med propositionen Forskarutbildning med profilering och kvalitet (prop. 2008/09:134) utmönstrades begreppet vetenskapsområde ur högskolelagen och i propositionen bedömde regeringen också att de högskolor som har tilldelats vetenskapsområde övergångsvis bör ha tillstånd att utfärda examina på forskarnivå inom vetenskapsområdet enligt då gällande bestämmelser, dock längst t.o.m. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 6.6 Utbildning på forskarnivå 20082010 Antal aktiva doktorander* utgången av 2010. I övergångsbestämmelserna till förordningen (2009:933) om ändring i högskoleförordningen (1993:100) angavs att högskolorna senast vid utgången av 2010 till skulle anmäla de områden inom vilka högskolan bedriver utbildning på forskarnivå som uppfyller kraven i högskolelagen samt högskoleförordningen. hade tidigare det medicinska vetenskapsområdet. har beslutat att ge tillstånd att utfärda licentiatexamen och doktorsexamen inom området odontologi, området biomedicinsk vetenskap samt inom området hälsa, vård och välfärd. och hade tidigare vetenskapsområdet teknik. har beslutat ge tillstånd att utfärda licentiatexamen och doktorsexamen inom området inbyggda system, området innovation och produktrealisering, området miljö-, energi- och resursoptimering, området industriell ekonomi, arbetsliv och styrning samt inom området didaktik. Vidare beslutade att ge tillstånd att utfärda licentiatexamen och doktorsexamen inom området IT med tillämpningar samt inom området planering och management. Totalt är ungefär 1 000 forskarstuderande knutna till någon av de ca 50 existerande forskarskolorna i . Samtliga statliga forskningsfinansiärer stödjer forskarskolor, antingen som del i ett program eller som del i centrumbildningar, såsom Linnéstödet och Berzeliistödet, eller fristående inom ett område. finansierar ett antal forskarskolor inom medicin och hälsa, utbildningsvetenskap, design och global hälsa. Regeringen har tagit initiativ till två satsningar som startade . Till den nationella forskarskolan inom praktikbaserad konstnärlig forskning antogs 21 doktorander. har beviljat till forskarskolan. är huvudansvarigt för forskarskolan och ytterligare tio lärosäten deltar i satsningen. beviljade medel till och inom ramen för regeringens satsning på forskarskolor för förskollärare 20092011. Satsningen omfattar 15 licentiander och totalt inklusive statsbidrag till huvudmännen. Efter den kraftiga nedgången 2004 och ökade antalet nybörjare till utbildning på forskarnivå 2008 med . Ökningen fortsatte året därpå, men 2010 minskade antalet nybörjare något. Könsfördelningen bland de nyantagna var 2010 relativt jämn med en liten övervikt för män. Skillnaderna är stora mellan olika vetenskapsområden. Högst andel kvinnor fanns inom medicin och lägst inom teknik . Antalet licentiatnybörjare har fortsatt att minska och uppgick till 399. Diagram 6.6 Doktorandnybörjare 20002010 sjönk antalet avlagda doktorsexamina med ca 200 till knappt 2 700, vilket var den största nedgången och den största procentuella nedgången . Nedgången har sedan fortsatt och antalet utfärdade doktorsexamina 2010 var ca 2 600. Andelen kvinnor som avlade doktorsexamen översteg 2009 och den knappa övervikten för kvinnor kvarstår även 2010. Antalet licentiatexamina fortsätter att minska och uppgick till 680. Diagram 6.7 Doktorsexamina 20002010 Genomströmning i utbildning på forskarnivå Den genomsnittliga studietiden för att bli examinerad som doktor var för studenter som avlade doktorsexamen . Det innebär att den nominella studietiden för en doktorsexamen nästan överensstämmer med utfallet. Den genomsnittliga studietiden är lika lång för män och kvinnor. För studenter som avlade licentiatexamen uppgick den genomsnittliga studietiden till . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Genomströmningen har även ökat mätt som hur stor andel av alla som påbörjar utbildning på forskarnivå ett visst år som avlägger doktorsexamen inom . Såväl söktrycket till högskolan som antalet studenter nådde rekordnivåer , som en följd av stora ungdomskullar födda runt 1990 och en svag arbetsmarknad för ungdomar. Regeringen ser positivt på det stora intresset för högre utbildning, men befarar att de senaste 20 årens kraftiga expansion av högskolesektorn har lett till fokus på antalet platser framför ökad utbildningskvalitet. För att följa upp utbildningskvaliteten och värna lärosätenas autonomi har på regeringens uppdrag utarbetat ett nytt kvalitetsutvärderingssystem. Nytt är att utvärderingarna ska avse utbildningarnas resultat och regeringen avser att noggrant följa hur det nya systemet fungerar. Regeringen välkomnar också att flera lärosäten tar ett större ansvar för sitt interna kvalitetsarbete, i samband med att det nationella kvalitetssäkringssystemet ändrar inriktning. hade en omfattande uppgift i att pröva examenstillstånd för nya lärarexamina. Prövningarna och en relativt stor andel avslag på ansökningarna har skapat viss oro hos utbildningsanordnarna. Regeringen bedömer att arbetet med ansökningarna och prövningarna har varit viktigt för att den lärarutbildning som startar ska hålla hög kvalitet. Regeringen följer med oro hur prestationsgraden och genomströmningen utvecklas. Den sjunkande prestationsgraden kan delvis förklaras av den allt större andelen distanskurser, där resultaten är lägre än för utbildning i övrigt. Distansutbildning kan spela en viktig roll inom utbildningssystemet, särskilt som fortbildning för äldre, yrkesverksamma studerande, men regeringen ser det som angeläget att lärosätena vidtar åtgärder för att höja prestationsgraden inom distansutbildningen. Vidare följer regeringen med oro vilka konsekvenser den låga prestationsgraden får för lärosäten med en stor andel distansstudenter. En stor andel studenter är inskrivna på en kurs eller program och tar sedan inte några poäng alls. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen bedömer det som angeläget att lärosätena utvecklar rutiner för att säkerställa att endast aktiva studerande är registrerade på utbildningen. En annan kategori av studenter som har ökat kraftigt det är utländska studenter, särskilt s.k. free mover-studenter. Regeringen välkomnar den ökade internationaliseringen, men menar att svensk högre utbildning ska konkurrera med kvalitet, inte med avgiftsfria studier. Denna grupp av studenter kommer att minska i samband med att avgifter införs för tredjelandsstudenter till . Regeringen noterar dock att även om en dramatisk minskning sker kommer antalet utländska studenter att vara större än . Regeringen följer noggrant vilka konsekvenser den kvalitetsbaserade fördelningen av forskningsmedel får, men ännu är det för tidigt att dra några långtgående slutsatser. fick högskolor möjlighet att ansöka om tillstånd att utfärda examen för utbildning på forskarnivå inom ett område. Regeringen välkomnar den profilering av högskolor som detta innebär och ser positivt på att fler ansökningar prövas. Ett antal faktorer kan innebära risker för lärosätena och några universitet och högskolor är mer sårbara än andra. Riskerna handlar för det första om det förmodade minskande söktrycket, när ungdomskullarna minskar. Några lärosäten har också haft en hög andel tredjelandsstudenter. För det andra innebär prövningarna av examenstillstånden att en relativt stor del av utbildningen vid ett lärosäte kan upphöra . För det tredje och sista kommer kvalitetsindikatorer att få en ökad betydelse för resurstilldelningen till såväl utbildning som forskning. Bristen på jämställdhet vid universitet och högskolor, exempelvis könsbundna utbildningsval och den långsamma ökningen av andelen kvinnliga professorer, är nedslående. Delegationen för jämställdhet i högskolan lämnar i sitt betänkande Svart på vitt om jämställdhet i akademin (SOU 2011:1) förslag på insatser för att förbättra jämställdheten. Regeringen kommer noggrant att följa utvärdering av de projekt som delegationen har initierat och det är angeläget att lärosätena fortsätter att arbeta med frågan. De kompletterande utbildningar som ges för personer med utländsk examen inom vissa yrkesgrupper kan underlätta etableringen på arbetsmarknaden för deltagarna. Regeringen avser att noga följa resultatet av utbildningarna och deltagandet i dessa. De nya reglerna för tillträde till grundutbildningen som infördes kan antas vara förklaringen till två välkomna förändringar, dels det ökade intresset för svårare kurser i språk och matematik i gymnasieskolan, dels den högre andelen 19-åringar som direkt efter gymnasieskolan påbörjade högskoleutbildning. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Området forskning inom utgiftsområde 16 omfattar anslag till forskning och forskningens infrastruktur. Anslagen avser , Kungl. , Rymdstyrelsen, , , och de sex regionala etikprövningsnämnderna i , , , , och . Målet för området är att ställning som forskningsnation ska stärkas och därmed stärks den svenska konkurrenskraften och kunskapsförsörjningen. Forskningen ska vara av hög internationell kvalitet. 7.2.1Översikt över forskningsfinansieringen i Det svenska nationella målet för forskning och utveckling (FoU) är att de totala investeringarna i FoU ska uppgå till av BNP 2020. Detta har regeringen bedömt ekonomiska vårproposition (prop. 2010/11:100). Inom EU är målet att de samlade privata och offentliga investeringarna av FoU ska uppgå till av BNP 2020. De statliga medlen till FoU inom statens budget beräknas av () uppgå till 2011. Medlen till FoU inom utgiftsområde 16 har ökat med jämfört med föregående år, dock har medlen till forskning inom andra utgiftsområden minskat . Totalt beräknas därför de statliga medlen till FoU bli lägre 2011 jämfört med . Denna minskning beror dels på att SCB numera inte inkluderar avgifterna till () i den totala beräkningen av medel till FoU, dels på att flera myndigheter beräknas minska sin finansiering av FoU . Regeringen har i forsknings- och innovationspropositionen Ett lyft för forskning och innovation presenterat en satsning på medel till FoU på (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160). tillfördes , 2010 tillfördes och 2011 tillfördes ytterligare . Utöver detta föreslås tillföras 2012. De nya FoU-medlen som presenterades i forsknings- och innovationspropositionen kommer att stärka de direkta anslagen för forskning och forskarutbildning vid universitet och högskolor samt användas till forskning inom strategiska forskningsområden. Utöver detta höjs anslagen till de tre forskningsråden , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) samt till Verket för innovationssystem (). Insatserna beskrivs närmare i forsknings- och innovationspropositionen. Förutom medlen till FoU inom statens budget beräknas investeringar ske i FoU med från de forskningsstiftelser 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 som bildades med löntagarfondsmedlen, med uppskattningsvis från EU:s forskningsmedel och med från kommuner och landstings medel för FoU . Sammantaget uppskattas statens investeringar och övriga offentliga investeringar i FoU motsvara en andel av BNP om 2011. Det svenska näringslivet tillhör de mest FoU- intensiva i världen. uppskattar att företagens investeringar i FoU uppgick till 2009, vilket är en minskning med jämfört med . Företagens investering i FoU 2009 motsvarar en andel på av BNP. Flera länder har ökat sina investeringar i FoU . och är de två länder som producerar mest artiklar per capita. Antalet vetenskapliga artiklar från har varit relativt . Den svenska produktionen av vetenskapliga artiklar ökade under 1980 och 1990talen. Den svenska ökningstakten är dock låg jämfört med många andra länder. Flera jämförbara länder har ökat sin produktion av vetenskapliga artiklar och för flera länder har ökningen varit högre än under de föregående 15 åren. Den största ökningen av vetenskaplig produktion har skett i . har ökat sin publicering av vetenskapliga artiklar med och med nästan lika mycket, . är nu världens näst största producent av vetenskapliga artiklar. Den största producenten är , där så många artiklar publiceras som i . Diagram 7.1 Antalet vetenskapliga artiklar i vissa mindre och medelstora europeiska länder Diagram 7.2 Antalet vetenskapliga artiklar i , , , och vissa större europeiska länder Ett mått på kvalitet är antal citeringar av vetenskapliga artiklar. Vetenskapliga artiklar från återfinns bland de tio länder i världen varifrån artiklarna citeras högst. När kvaliteten på forskning mäts som kronindikator ligger sedan 1980talet över världsgenomsnittet. Vetenskapliga arbeten från , , , och citeras högre än svenska artiklar. , och uppvisar en ökning medan ligger relativt världsgenomsnittet (figur 8.3). Diagram 7.3 Genomsnittligt antal citeringar per artikel och land 19842008