prop · GY03153 · 2011-06-28 00:00:00 — Regeringens proposition 2010/11:153 Stärkt konsumentroll för utvecklad elmarknad och Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen redovisar regeringen åtgärder för att stärka konsumenter- nas ställning på elmarknaden, vilka kan bidra till ett uthålligt energisystem och en utvecklad elmarknad. Propositionen innehåller förslag och bedömningar om inriktning på fortsatt arbete i syfte att underlätta för konsumenterna att anpassa sin elförbrukning till aktuella elpriser, att effektivisera sin elförbrukning, att producera sin egen för- nybara el och att ladda sitt elfordon. En viktig förutsättning för utveck- lingen är timmätning av elförbrukningen. I propositionen redovisar regeringen förslag på inriktning för införande av timmätning av elför- brukningen för fler elkonsumenter. Regeringen gör i propositionen också bedömningen att bör dra nytta av de möjligheter som skapas av utvecklingen av s.k. smarta elnät. Smarta elnät ger ett mer flexibelt kraftsystem och ger därigenom bättre förutsättningar för ökat konsumentinflytande på elmarknaden och behövs även för den snabba utbyggnaden av storskalig vindkraft. I propositionen gör även regeringen bedömningen att en väl funge- rande marknad för energitjänster har stor betydelse för energieffektivise- ring hos slutkonsumenterna varför konkurrenssituationen på denna marknad bör utredas. För de elkonsumenter som är minst aktiva på elmarknaden gör regeringen bedömningen att en omotiverat högre prisnivå i avtal för kunder som anvisats en elleverantör jämfört med avtal för kunder som gjort ett aktivt val inte bör få förekomma på elmarknaden och att frågan därför bör utredas. Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Ärendet och dess beredning.............................................................. Stärkt ställning för konsumenterna på elmarknaden......................... Smarta elnät och smarta elmätare ..................................................... Utvecklingen av smarta elnät........................................... 4.3Behov av ökade kunskaper, ökad samverkan och en handlingsplan för smarta elnät ......................................... 4.4Översyn av elnätsföretagens tariffstrukturer i syfte att reducera effekttoppar och att stimulera till energieffektivisering hos slutkonsumenterna................... Laddinfrastruktur för elfordon ......................................... Timmätning för elkonsumenter ...................................................... Införande av timmätning för fler elkonsumenter ............. 5.3Betydelsen av ett öppet gränssnitt för mätdata för att stimulera kundvänliga tjänster ......................................... 5.4Konkurrensutsättning av marknaden för mätning av el 22 Egenproduktion av el bör underlättas............................... Främjande av marknaden för energitjänster ................................... Energibolagens roll på energitjänstemarknaden............... 7.3Om krav på energibolag att genomföra energibesparing hos slutkonsumenterna........................... 8 Övervakning och insyn................................................................... 9 Anvisningsavtal för elkonsumenter som inte valt elleverantör....... Tillämpning av anvisningsavtal ....................................... Uppdrag att utreda de särskilda anvisningsavtalen .......... Bilaga 1 Förteckning över deltagare i dialogmöte om bl.a. elnäten till ett uthålligt energisystem Smarta mätare och intelligenta nät ............................................................... Bilaga 2 Förteckning över remissinstanserna avseende för kunderna på elmarknaden Timmätning för elkunder med abonnemang om högst .................. Förteckning över remissinstanserna avseende framtidens fordon Undantag från koncession för Förteckning över remissinstanserna avseende Förslag till nya regler för elanvändare med egen Förteckning över remissinstanserna avseende transparens på elmarknaden Åtgärder för att öka förtroendet för elmarknaden................................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... Regeringen föreslår att godkänner regeringens förslag om inriktningen (avsnitt 5.2) för timmätning av elförbrukning för elkonsu- menter. Ärendet och dess beredning Regeringen gav i uppdrag att utreda frågor angående smarta mätare och intelligenta nät (smarta elnät) med syfte att identifiera eventuella hinder och lämna förslag till åtgärder som skapar förutsättningar för ett utvecklat användande av smarta el- mätare och smarta elnät. Bakgrunden till uppdraget var bl.a. vissa bestämmelser om smarta elmätare och intelligenta elnät i ett antal EG- direktiv, t.ex. och rådets direktiv /72/EG av om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv /54/EG (elmarknadsdirektivet), Europa- parlamentets och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG och och rådets direktiv /32/EG av om effektiv slutanvändning av energi och om energi- tjänster och om upphävande av rådets direktiv /76/EG. Bakgrunden till uppdraget var också den elmätningsreform som innebar att skulle alla elanvändare med ett säkringsabonnemang om högst ha avläsning av sin förbrukning (prop. 2002/03:85 Vissa elmarknadsfrågor). överlämnade sin rapport av elnäten till ett uthålligt energisystem Smarta mätare och intelligenta nät (EI R2010:18) till regeringen . Rapporten har behandlats på ett dialogmöte om smarta elnät och därtill hörande skrift- liga synpunkter finns tillgängliga hos (dnr N2010/1762/E). En förteckning över de organisationer som deltog i mötet finns i bilaga 1. Regeringen gav i upp- drag att utreda vilka ekonomiska och legala konsekvenser en övergång till timmätning skulle innebära för elanvändare med ett säkringsabonne- mang om högst , dvs. de elanvändare vars elförbrukning mäts . Ökat inflytande för kunderna på elmarknaden Timmätning för elkunder med abonnemang om högst (EI R2010:22) till regeringen . Rapporten har remissbehandlats och remissvaren finns tillgängliga hos (dnr N2010/7338/E). En förteck- ning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Som en del av regeringens vision om en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen gav regeringen Energimark- nadsinspektionen i uppdrag att utreda möjligheten att införa ett generellt undantag från kravet på nätkoncession för ledningar som överför el till laddstationer för elfordon. överlämnade sin rapport för framtidens fordon Undantag från koncession för laddinfrastruktur (EI R2010:20) till regeringen . Rapporten har remissbehandlats och remissvaren finns tillgängliga hos (dnr N2010/4678/E). En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 3. Regeringen gav i upp- drag att utreda ett eventuellt införande av ett system med s.k. nettodebite- ring för att underlätta för enskilda att leverera sin egenproducerade för- Prop. 2010/11:153 nybara el till elnätet. rapport till nya regler för elanvändare med egen elproduktion (EI R2010:23) till regeringen . Rapporten har remissbehandlats och remissvaren finns tillgängliga hos (dnr N2010/7336/E). En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 4. Regeringen gav i uppdrag att i samråd med , och berörda intressenter beskriva och analysera aktuella frågor angående övervakning och transparens på elmarknaden. I uppdraget ingick att analysera om det finns behov av förändringar beträffande information till företag och konsumenter om elproduktion och prisutveckling. I upp- draget ingick vidare att överväga om det finns behov av förändringar av myndigheternas övervakning av elmarknaden. Energimarknadsinspek- tionen överlämnade sin rapport och transparens på elmark- naden Åtgärder för att öka förtroendet för elmarknaden (EI R2010:21) . Rapporten har remissbehandlats och remissvaren finns tillgängliga hos (dnr N2010/7459/E). En förteck- ning över remissinstanserna finns i bilaga 5. Stärkt ställning för konsumenterna på Regeringens bedömning: Konsumenternas ställning på elmarknaden Elkonsumenterna bör i större utsträckning än få möj- lighet att kunna påverka sin elförbrukning och sina elkostnader. Bakgrund och skälen för regeringens bedömning: Det har skett stora förändringar på elmarknaden sedan avregleringen 1996. kännetecknades inledningsvis av ett överskott på elproduktionskapacitet och mycket låga elpriser. Därefter har marknaden omstrukturerats och det har skett en ökad koncentration av ägandet. rad nordisk elmarknad vuxit fram genom förstärkta elöverföringsnät och en gemensam elbörs i . Den nordiska elbörsen Spot är i dag världens största elbörs där av elkonsumtionen i Återkommande vinterstormar har satt ökat fokus på betydelsen av tillförlitlig elförsörjning. Regelverket skärptes 2006 och elnätsföretagen har därefter satsat omfattade resurser på att göra elnäten Även inom produktionsledet har inneburit ökade krav på reinvesteringar för att säkerställa en långsiktigt god Parallellt med utvecklingen av elproduktionen, elnäten och elmarkna- den har det introducerats en rad styrmedel för att möta framtida klimat- EU:s system för handel med utsläppsrätter och det svenska elcertifikatssystemet har båda ökat energikostnaderna för elkonsumen- har även beskattningen av energi ökat. 2009/10 och 2010/11 har präglats av höga elpriser till följd av bl.a. oför- utsett långa revisioner i kärnkraftverken och efterföljande driftproblem. I kombination med ovanligt kalla vintrar har många elkonsumenters energikostnader ökat kraftigt. Många elkonsumenter har upplevt en fru- stration över stigande kostnader. Kritik har också riktats mot kraftprodu- center och nätägare om deras höga vinstmarginaler. Regeringen ser ett tydligt behov av att stärka elkonsumenternas ställ- ning på elmarknaden. Det bör i större utsträckning än bli möjligt att påverka sina elkostnader genom att vara en aktiv elkund. Dagens ordning med avläsning och avräkning av el gör det svårt för kunderna att genom sitt agerande minska sina kostnader under de timmar som elpriset är som högst. Även de elanvändare som väljer att producera sin egen el bör få för- bättrade villkor. De stigande elkostnaderna för elkunderna och de höga vinsterna för de kraftproducerande företagen har skapat en misstanke hos elkonsumen- terna om att elmarknaden inte fungerar på ett ändamålsenligt sätt. och har kommit med en rad förslag till hur konkurrensen på marknaden kan förbättras. har beslutat att den förnybara elproduktionen i ska öka med jämfört med nivån (prop. 2008/09:163 bet. 2008/09:NU25 rskr. 2008/09:301). Även i närliggande länder sker en omfattande utbyggnad av förnybar elproduktion, inte minst i form av vindkraft. En ökad andel av icke reglerbar elproduktion kommer att ställa ökade krav på balanseringen mellan produktion och konsumtion i kraftsystemet. En ökad andel vindkraft leder också till ökade prisvariationer. som det ställer ökade krav på kraft- systemet finns också stora outnyttjade möjligheter för efterfrågesidan att i högre utsträckning reagera på elpriset. En utveckling av smarta elnät och smarta elmätare gynnar kunderna och leder till ett stabilare framtida kraftsystem. har vidare beslutat att energiintensiteten mätt som energitill- försel per BNP-enhet ska minska (prop. 2008/09:163 bet. 2008/09:NU25 rskr. 2008/09:301). har även antagit som mål att mängden inköpt energi till bostäder per bostadsyta ska minska till till 2050 jämfört med genomsnittet 1995 (prop. 2005/06:145, bet. 2005/06:BoU9, rskr. 2005/06:365). Ny statistik och prognoser visar dock att använd- ningen av hushållsel i bostäder ökar trots ökande elpriser. Bristande kunskap hos slutkonsumenter om den egna energianvändningen och om vilka åtgärder som kan vidtas är ett marknadsmisslyckande som kan hindra användningen av uthållig, förnybar och effektiv energiteknik. Slutkonsumenternas möjlighet att effektivisera sin energianvändning ökar genom utveckling av smarta elnät och smarta elmätare med tim- mätning av elförbrukningen, genom rätt utformade nättariffer och flexi- blare prissättning, samt genom förbättrade möjligheter att producera egen el. Smarta elmätare skapar nya förutsättningar för utveckling av energi- tjänstemarknaden, vilken i sin tur ökar möjligheterna för ökad energi- effektivisering på marknadsmässiga grunder. Energibolagen har en viktig roll på energitjänstemarknaden, men de får inte hindra eller försvåra möjligheterna för andra företag med nya affärsmodeller att etablera sig på marknaden. Smarta elnät och smarta elmätare Begreppen smarta elnät och smarta elmätare Intelligenta elnät eller smarta elnät (på engelska smart grid) är ett brett begrepp som används för att beskriva framtidens elnät där informations- och kommunikationsteknik i mycket högre grad än används för kontinuerlig och dubbelriktad information om energiflöden i elnätet. Informationstekniken möjliggör en ökad flexibilitet i kraftsystemet och bättre möjligheter för såväl producenter som konsumenter att reagera på information och prissignaler. Organisationen för EU:s tillsynsmyndig- heter för elmarknaderna (ERGEG) har definierat smarta elnät som ett elnät som kostnadseffektivt kan integrera beteenden och beslut hos alla användare som är anslutna till det elproducenter, elkonsumenter och de som är båda för att garantera ett hållbart kraftsystem med låga förluster och hög kvalitet, försörjningstrygghet och säkerhet. Begreppet smarta elnät beskrivs vanligen som att det omfattar det fysiska elnätet på alla spänningsnivåer och dess gränssnitt med elproducenter, elkonsumenter och lagring av el. Förutom informations- och kommunikationsteknik innebär smarta elnät bl.a. ny elkraftteknik, energilagring och avancerade systemlösningar. Smarta elmätare (på engelska smart meters) är ett begrepp som beskri- ver en elmätare som klarar av mer avancerade funktioner än dagens elmätare. Inom EU pågår arbete med att ta fram en definition av vilka funktionaliteter en smart elmätare ska klara av. Det handlar bl.a. om att automatiskt och på distans läsa av och kommunicera elförbrukningen till elnätsföretagen och att kunna göra det med hög frekvens. Smarta elmätare är en viktig komponent i kraftsystemet för utvecklingen av smarta elnät. Moderniseringen av elnäten kommer att ske stegvis. kan det svenska stamnätet, dvs. nätet med de högsta spänningsnivåerna, anses uppfylla många kriterier för vad som kan anses vara ett smart elnät. Den stora utmaningen i ligger framför allt i att modernisera elnäten på lägre spänningsnivå i distributionsnäten. Utvecklingen av smarta elnät såväl i som globalt är i ett tidigt skede. Ett antal demonstrations- projekt med smarta elnät pågår i begränsade geografiska områden. Nyttan med smarta elnät Olika studier, exempelvis rapporten (2011) från samarbetsorgan för energifrågor (Inter- national , IEA), visar att smarta elnät möjliggör och kan minska kostnaderna för en ökad andel förnybar elproduktion och en effektivare elanvändning. kan elkonsumenternas ställning stärkas genom att förutsättningar skapas för dem att bli mer aktiva och att öka sin interaktion med elnäten och kraftsystemet. Produktionen av el från vindkraft kommer att öka. elsystemet behöver därmed klara av större variationer i elproduktion som beror på vindförhållanden. Det befintliga elnätet kan klara av tillskott av Prop. 2010/11:153 ny vindkraft, men över en viss nivå behövs investeringar i kraftsystem och i elnät. Ny teknik som ökar befintliga elnäts förmåga att balansera variationerna i elproduktion minskar behovet av dessa investeringar. kan risken för stora prisvariationer minska om tekniken kan stimulera en jämnare förbrukning . Decentraliserad produktion av el från mycket små produktionsanläggningar, s.k. mikroproduktion, kommer att öka när fler hushåll installerar solceller på taket eller sätter upp ett litet vindkraftverk på den egna tomten. Elnäten behöver också kunna nyttja den överskjutande elproduktion som sådana hushåll kan ha och . Elnäten och elmätarna kan också spela en viktig roll för en effektivare elanvändning och ge elkonsumenterna bättre kontroll över sina elräk- ningar. Bättre information om den egna elförbrukningen och relaterade kostnader kan öka förståelsen för hur elförbrukningen kan minskas genom olika åtgärder i hemmet. Elkonsumenten kan ges möjlighet att flytta delar av elförbrukningen, exempelvis för värmepump eller golv- värme, till perioder med lägre elpriser utan att komforten behöver minska. Fler och fler elfordon kan också förväntas rulla på vägarna i takt med teknikutveckling och lägre elfordonspriser. Snabbladdning av dessa fordon ställer nya krav på elnäten. Det finns även idéer om att elfordo- nens batterier skulle kunna mata in el på elnätet när de står parkerade vid en laddstolpe och på så sätt utgöra reservkraft vid elbristsituationer. Modern elnätsteknik kan även stärka driftssäkerheten generellt och minska risken för elavbrott. Smarta elnät kan även genom att underlätta introduktionen av förnybar energi och energieffektivisering bidra till minskade utsläpp av växthusgaser. IEA uppskattar att smarta elnät kan bidra till minskade utsläpp globalt med 0,72,1 gigaton koldioxid- ekvivalenter . Det kan jämföras med de årliga globala utsläppen som är ca 30 gigaton. och dialogmöte om smarta elnät Mot bakgrund av den nytta som smarta elnät kan ge för att främja över- gången till ett uthålligt energisystem och för att skapa förutsättningar för aktivare elkunder gav regeringen i uppdrag att identifiera hinder och föreslå möjliga åtgärder för att snabba på utvecklingen av smarta elnät. identi- fierade i sin rapport av elnäten till ett uthålligt energisystem Smarta mätare och intelligenta nät (EI R2010:18) ett antal hinder för utvecklingen. Dessa inkluderade bl.a. låg prioritering och dålig samord- ning av forskning, utveckling och demonstration, svaga drivkrafter för investeringar i den nya tekniken, nättariffer som inte ger rätt incitament för kunder att minska effekten vid effekttoppar, avsaknad av över- gripande nationell plan för den framtida utvecklingen av elnäten och brist på kunskaper om ny teknik och nyttan med den. För att råda bot på pro- blemen föreslår ett antal åtgärder och fort- satta utredningar varav några omhändertas i denna proposition. genomförde regeringen ett dialogmöte om smarta elnät. 2010/11:153 Totalt deltog ett drygt trettiotal representanter för berörda myndigheter, branschorganisationer, miljöorganisationer och konsumentorganisationer. På mötet diskuterades förutom förslagen i mer övergripande frågor om utvecklingen av smarta elnät i bl.a. hur en vision kan se ut, hur kan ta en ledande roll och vad regeringen och olika aktörer kan göra för att bidra till utveck- lingen. Det fanns vid dialogmötet en bred samsyn om potentialen för smarta elnät att bidra till utvecklingen av det svenska kraftsystemet och till att stärka konsumenternas ställning på elmarknaden. Det rådde även enighet om att är väl positionerat för att ta en ledarposition i utvecklingen. Några nycklar för framgång för att lyckas med detta upp- gavs vara god samverkan mellan olika aktörer och ett starkt fokus på kundperspektivet. 4.2Utvecklingen av smarta elnät Regeringens bedömning: bör dra nytta av de möjligheter som skapas i och med utvecklingen av smarta elnät. Utvecklingen bidrar till att nå klimat- och energimål och ger förutsättningar för ökat konsument- inflytande på elmarknaden. av elnäten till ett uthålligt energisystem Smarta mätare och intelligenta nät (EI R2010:18): I rapporten berörs frågorna, lämnar inte något förslag men gör dock bedömningar som i huvudsak överensstämmer med regeringens bedömning. Synpunkter från deltagare vid dialogmöte om smarta elnät: Det råder enighet om att är väl positionerat i en internationell jäm- förelse för att tidigt kunna utveckla smarta elnät. Elforsk anser att rege- ringen bör ta kraftfulla initiativ för smarta elnät och att visionen bör vara att tar en ledande roll i utvecklingen av ett resurseffektivt energi- system. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap anser att smarta elnät är ett av de viktigaste framtidsområdena för energiförsörjningen och samhällets infrastrukturer. anser att om lyckas kombinera teknik och design inom detta område kommer svensk kunskap att vara efterfrågad i stora delar av världen. Teknikföretagen ser utvecklingen av smarta elnät som en stor möjliggörare för ett effektivare och mer flexibelt kraftsystem som det finns en stor potential för framtida export och sysselsättning för näringslivet. anser att är ledande på utvecklingen inom området. Skälen för regeringens bedömning: Utvecklingen av smarta elnät är viktig för att bidra till att regeringens politik inom olika områden uppnås, inte minst för att bidra till utvecklingen av ett uthålligt energisystem i enlighet med allianspartiernas överenskommelse om en långsiktig och hållbar energi- och klimatpolitik som beslutats av (prop. 2008/09:163 bet. 2008/09:NU25 rskr. 2008/09:301). Smarta elnät kan underlätta utbyggnaden av el från förnybara energikällor inom ramen för elcertifikatssystemet till 2020, en effektivisering av elförbrukningen hos slutkonsumenter till 2020 och utvecklingen av en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen till 2030. ges elkonsumenterna förutsättningar att ta kontroll över sin elräkning och att bli mer aktiva både som konsumenter och producenter. Elmarknaden kan vitaliseras genom nya tjänster, produkter och aktörer. Smarta elmätare i ett smart elnät kan förse konsumenterna med bättre och mer frekvent information om den egna elförbrukningen. Tillsammans med prismodeller som bygger på timmätning ges därigenom möjlighet för kunden att anpassa sin egen elförbrukning till det gällande elpriset. Om fler hushåll därmed är aktiva skulle även risken för extrema pristoppar på elmarknaden som helhet kunna minskas. Bättre information möjliggör även minskade elkostnader genom olika energibesparande åtgärder i hemmet. Smarta elnät kan även stärka elkonsumentens ställning genom att underlätta för egen mikroproduktion av el från förnybara energikällor. I en internationell jämförelse ligger bra till för att tidigt kunna utveckla nästa generations elnät. och Verket för innovationssystem () har delfinansierat förstudier för två stor- skaliga demonstrationsprojekt, ett i och ett på , som båda utgör arenor för att testa framtidens tjänster och pro- dukter. ligger i täten inom EU och även i världen vad gäller andelen smarta elmätare i hushållen. I stort sett samtliga svenska hushåll har sådana elmätare installerade. I EU som helhet har av hus- hållen smarta elmätare. har också en avreglerad elmarknad med jämförelsevis aktiva och miljömedvetna elkunder som skulle kunna dra nytta av nya tjänster. Den svenska elkraftsbranschen (ABB m.fl. företag) är redan framträdande, vars exportvärde kan jämföras med exportvärdet för massa- och pappersindustrin eller järn- och stålindustrin. har vidare fått ett erkännande från EU på sin position inom smarta elnät genom att Kungl. Tekniska högskolan och getts uppdraget att leda EU:s forsknings- och innovationssamarbete InnoEnergy inom smarta elnät och lagring av el. Syftet med samarbetet är bl.a. att skapa nya patent och företag inom området. är även delaktig i det internationella arbetet kring smarta elnät inom Clean Energy Ministerial, en högnivåprocess som initierats av energi- minister inom ramen för G20. Sammantaget bedömer regeringen att bör dra nytta av de möj- ligheter som skapas i och med utvecklingen av smarta elnät. Utveck- lingen bidrar till att nå klimat- och energimål samt ger incitament till ökat konsumentinflytande på elmarknaden. kan produkter, tjänster och systemlösningar inom smarta elnät utvecklas till en svensk tillväxtbransch och därmed bidra till sysselsättning och exportintäkter. 4.3Behov av ökade kunskaper, ökad samverkan och en handlingsplan för smarta elnät Regeringens bedömning: Kunskapen om smarta elnät bör öka bland berörda aktörer och i samhället i stort.