prop · GY03101 · 2011-04-14 00:00:00 — Statens budgetsaldo justerat för större engångseffekter 2010 ........................... Realekonomisk fördelning av anslagen 20062010 ............................................ Transfereringar per utgiftsområde 20062010 .................................................... Transfereringar till hushåll.................................................................................... Transfereringar till kommuner och landsting 20062010................................... Transfereringar till företag 20062010................................................................. Konsumtion per utgiftsområde 20062010......................................................... Lön inkl. sociala avgifter 20062010.................................................................... Investeringar per utgiftsområde 20062010........................................................ Räntor och finansiella transaktioner per utgiftsområde 20062010.................. Statliga garantiåtaganden och utfästelser .......................................... Garantiramar och utfärdade garantier ............................................... Avsättningar för förväntade garantikostnader (exklusive insättningsgarantin, investerarskyddet, bankgarantier och garantikapital).... Tillgångar i garantiverksamheten (exklusive stabilitetsfonden)....... Jämförelse mellan avsättningar för förväntade kostnader och tillgångar i garantiverksamheten (exklusive insättningsgarantin, investerarskyddet, bankgarantier och garantikapital) ...................................... Anslag vars ändamål omfattade garantiverksamhet 2010..................................... Statens utlåning med kreditrisk ......................................................... Statens utlåning med kreditrisk efter lånekategori ........................... Resultaträkning avseende fleråriga budgetramen 20072013 .............................. Balansräkning avseende fleråriga budgetramen 20072013 ................................. Utfall på anslag och inkomsttitlar avseende fleråriga budgetramen Avgiften till och återflöde från EU (kassamässigt) .............................................. Anslag som motsvaras av återflöde från EU-budgeten (utfall)........................... Den statliga sektorns samlade tillgångar, skulder och kapital.............................. Eliminering avseende myndigheternas aktieinnehav (andelar i dotter- och intresseföretag), AP fondernas innehav av statspapper och samlade tillgångar, skulder och kapital........................... Inkomst- och premiepension, resultaträkning...................................................... Inkomst- och premiepension, balansräkning........................................................ Antal revisionsberättelser med invändning/reservation 20062010.................... Statens nettoförmögenhet och statsskuld 20062010 ............................................ Bistånd m.m., migration och integration 20062010.............................................. Utbildning och studiestöd 20062010..................................................................... Statens egen verksamhet 20062010 ........................................................................ Statens intäkter 20062010....................................................................................... 3.10 Statens över-/underskott 20062010 ..................................................................... Transfereringar per sektor......................................................................................... Faktiskt och underliggande saldo på statens budget 19902010.......................... Procentuell fördelning av budgetens utgifter , realekonomiskt Transfereringar på statens budget fördelade efter mottagarkategori 2010 .......... Prognos för bankgarantiprogrammet över tiden (Under antagandet att inga nya garantier ställs ut)......................................................................................... Återvinningar, statliga subventioner, avgifter, infrianden och administrationskostnader samt saldo för betalningsflödet 20062010 ........... Statens utlåning med kreditrisk efter nedskrivning för osäkra fordringar Årsredovisningen för staten 2010 1Årsredovisningen för staten 2010 Regeringen ska året efter budgetåret lämna en årsredovisning för staten till . Årsredovisningen ska innehålla resultaträkning, balansräkning och fi- nansieringsanalys samt det slutliga utfallet på budgetens inkomsttitlar och anslag. Regeringen är vidare redovisningsskyldig inför för de tillgångar regeringen förvaltar och förfogar över. Redovisningsskyldigheten omfattar även den verksamhet som bedrivs av staten samt statens skulder och övriga ekono- miska åtaganden. Regeringen beslutar om avgränsningen av staten och former för uppställning av resultat- och balansräkningarna och finansieringsanalysen. Detta skedde (dnr Fi2010/5683). Den konsoliderade redovisningen i årsredo- visningen omfattar myndigheterna, inklusive af- färsverken, under och regeringen med undantag för och samt premiepensionssystemets tillgångar och skulder inklusive avkastningen på dessa medel. Dessutom ingår och de fonder och andelar i bolag som redovisas av myndigheterna. Redovisningen omfattar all verksamhet i de ingående organisationerna oavsett finansiering och baseras på information som de statliga myn- digheterna och affärsverken lämnar till statsre- dovisningen och information som presenteras i myndigheternas årsredovisningar. I fall där in- formationen inte varit tillräcklig har komplette- rande information inhämtats. Redovisningen utgår från vedertagna redovis- nings- och värderingsprinciper som i så stor ut- sträckning som möjligt hålls oförändrade över tiden. En utveckling av den statliga redovis- ningen sker dock fortlöpande. Under de som årsredovisning för staten tagits fram har redovisningsprinciperna i ökad grad tydlig- gjorts, bl.a. genom att tillgångar i ökad utsträck- ning invärderats och redovisats samt att redovis- ning enligt bokföringsmässiga principer vidare- utvecklats. Gällande principer och förutsätt- ningar beskrivs i avsnitt 4.4 Redovisningsprin- ciper och tilläggsupplysningar. Resultaträkningen ger underlag för bedöm- ning av statens samlade inflöde och förbrukning av resurser. Värdet av statens tillgångar och skulder per redovisas i balansräkningen. Finansieringsanalysen visar statens betalningsflöden. I skrivelsen jämförs utfallet i resultat- och balansräkning- arna samt finansieringsanalysen med utfallet . Statens budget omfattar samtliga inkomster och utgifter som påverkar statens lånebehov. I skrivelsen jämförs och kommenteras budgetens utfall dels med de budgeterade inkomsterna och utgifterna i budgetpropositio- nen , dels med utfallet . , och har lämnat underlag till denna skrivelse (dnr Fi2011/1367). En samlad bild av statens ekonomi Den årliga skrivelsen Årsredovisning för staten syftar till att ge en samlad bild av hur statens finansiella resultat och ekonomiska ställning Utöver den redovisning som krävs enligt lag redovisar regeringen därför fler aspekter av det ekonomiska utfallet. De budgetpolitiska målen följs upp och en översiktlig redovisning av utvecklingen av sta- tens ekonomi lämnas för den senaste femårs- perioden. Vidare lämnas en redovisning av stat- liga garantier och krediter, nationellt intygande och avgifter till EU och bidrag från EU-medel samt en redovisning av samlade tillgångar och skulder i verksamheter där staten har ett väsentligt inflytande. I årsredovisningen lämnas en redogörelse av granskningsrapporter med anledning av effektivitetsrevisionen som har inkommit till regeringen t.o.m. samt iakttagelser i revisionsberättelser över myndigheternas årsredovisningar. I skrivelsen lämnas även en redogörelse för Europeiska revisionsrättens granskning av EU-medel för . Olika avgränsningar av staten redovisas utifrån olika utgångspunkter beroende på att informationen har olika syften. Avgränsningen av staten kan därmed variera. Ett annat skäl till skillnader mel- lan olika redovisningar är att olika principer till- lämpas i räkenskaperna och i statens budget. Be- roende på utgångspunkt kan en enskild ekono- misk händelse få delvis olika konsekvenser och utfallet kan därmed skilja sig åt mellan redovis- ningarna. Den särskilda sammanställningen av verksam- heter som staten har ett väsentligt inflytande över omfattar en vidare definition av staten än de konsoliderade resultat- och balansräkningarna och statens budget. Syftet med den redovis- ningen är att ge en samlad och översiktlig bild av samtliga verksamheter där staten har ett väsent- ligt inflytande och en bild av statens samlade tillgångar och skulder. I fråga om bolag, banker och finansinstitut har väsentligt infly- tande definierats som att staten har en ägarandel på i de aktuella organisatio- nerna. Informationen om det ekonomiska utfallet i staten utgör även underlag för nationalräkenska- perna som är en statistisk sammanställning i kontoform över den samlade svenska ekonomin. Nationalräkenskapernas avgränsning av staten utgår från definitioner etc. som följer rekom- mendationer från samt EU:s förordning (EG nr 2223/96) om det euro- peiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen. Nationalräkenskapernas av- gränsning skiljer sig från årsredovisningen bland annat genom att affärsverken inte ingår i dess av- gränsning av staten. Förändringar i årets skrivelse I årets skrivelse lämnas en redogörelse för de åtgärder regeringen vidtagit eller avser att vidta med anledning av granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen som har kommit in till regeringen från det att budgetpropositionen lämnades till fram t.o.m. . I skrivelsen lämnas också en sammanfattning och uppföljning av alla granskningsrapporter överlämnade t.o.m. som inte är slutbehandlade. En granskning av kvaliteten i årsredovisningen för staten sker främst genom årliga revision av myndigheterna och deras årsredovisningar, vilka ligger till grund för bl.a. de delar av skrivelsen som regleras i budgetlagen, dvs. resultat- och balansräkningarna, finansie- ringsanalysen samt utfallet för statens budget. En kvalitetskontroll sker även genom etable- rade kvalitetssäkringsrutiner i samband med konsolideringsarbete och genom arbete med att producera skrivelsen. Kvalitetssäkringen inne- fattar bl.a. kontroller av att myndigheternas rapporterade finansiella information överens- stämmer med deras respektive årsredovisningar, formella kontroller, rimlighetskontroller samt analys av poster. Granskning av årsredovisningen för staten 2009 Enligt 3 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska granska årsredovisningen för staten. Riksrevi- sionens bedömning avseende Årsredovisningen för staten 2009 var att redovisningen i allt väsentligt var rättvisande. Uppföljning av de budgetpolitiska målen 2 Uppföljning av de budgetpolitiska målen I detta avsnitt redovisas uppföljningen av de budgetpolitiska målen , den offentliga sektorns finansiella sparande och utgiftstaket för staten. Därutöver finns ett budgetpolitiskt mål för kommunsektorn i form av ett balanskrav som inte följs upp i denna skrivelse, utan ekonomiska vårproposition. 2.1Den offentliga sektorns finansiella sparande Regeringen angav ekonomiska vår- proposition att ett överskottsmål för den offent- liga sektorn om i genomsnitt av BNP över konjunkturcykeln bör upprätthållas. I regeringens skrivelse för finans- politiken (skr. 2010/11:79) ges en närmare beskrivning av det finanspolitiska ramverket och hur regeringen tillämpar detta. Definitioner av finansiellt sparande och överskottsmålet Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn är resultatet av samtliga transaktioner som påverkar den offentliga sektorns finansiella förmögenhet. Finansiella transaktioner som köp och försäljning av aktier och andra finansiella tillgångar påverkar således inte det finansiella sparandet. Detsamma gäller värdeförändringar på tillgångar och skulder. Överskottsmålet är preciserat som att den offentliga sektorns faktiska finansiella sparande ska motsvara av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Att målet är formulerat i termer av ett genomsnitt i stället för ett årligt krav på av BNP är motiverat av stabiliseringspolitiska skäl. Om målet om 1 procents sparande skulle gälla för varje enskilt år skulle finanspolitiken behöva stramas åt när konjunkturen försvagas, och därmed bli procyklisk, för att säkerställa att det årliga målet uppnås. Det finns således goda skäl för att formulera ett överskottsmål för det finansiella sparandet som ett genomsnitt över en konjunkturcykel. Genomsnittsformuleringen gör det svårare att löpande följa upp om målet uppnås. Eftersom sparandet kan tillåtas avvika från målsatt nivå ett enskilt år är det viktigt att konjunkturläget beaktas när över- skottsmålet i efterhand utvärderas. Målet för det finansiella sparandet omfattar hela den offentliga sektorn, vilket inkluderar staten, ålderspensions- systemet samt den kommunala sektorn. Affärsverken ingår enligt nationalräkenskapernas definition inte i den statliga sektorn utan räknas till företagssektorn. Det finansiella sparandet 2010 Det offentliga finansiella sparande 2010 visade ett underskott på , mot- svarande av BNP. I prognosen i budgetpropositionen beräknades ett Den ekonomiska utvecklingen blev avsevärt bättre än väntat med en ökning av BNP i stället för en förväntad ökning . Arbetsmarknaden utvecklades också bättre än väntat med högre sysselsättning och lägre arbetslöshet. Detta medförde att den lägre än beräknat. innebär att den offentliga sektorns finanser förstärktes , se tabell 2.1. Tabell 2.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande -3,4 -0,3 -0,9 Källa: och egna beräkningar. 1 av utfaller för skatter och avgifter är baserat på prognoser. Det rör t.ex. inkomstskatter för hushåll och företag, avkastningsskatt samt fastighetsskatt och fastighetsavgift, Regeringens bedömning är att skatteintäkterna för den offentliga sektorn beräknas uppgå till och är därmed lägre än publicerade siffror i nationalräkenskaperna. Skillnaden beror på att direkta skatter för hushåll och företag är 0,8 resp. högre i national- räkenskapernas utfall. Mer än hela den offentliga sektorns underskott 2010 låg i statens finansiella sparande, som uppgick till -. Det är dock bättre än vad som bedömdes i budgetpropositionen . Inkomsterna blev högre och utgifterna lägre än beräknat. Även ålderspensionssystemets och den kommunala sektorns sparande blev högre än beräknat. Jämfört med 2009 förstärktes statens och den kommunala sektorns finansiella sparande, medan ålderspensionssystemets sparande var oförändrat, se tabell 2.2. Tabell 2.2 Det finansiella sparandet i delsektorerna Källa: och egna beräkningar. Principer för uppföljningen av överskottsmålet För att i efterhand avgöra om det finansiella sparandet i den offentliga sektorn varit i linje med överskottsmålet används ett genomsnitt för det finansiella sparandet för vilka det finns nationalräkenskapsutfall, perioden 20012010. Syftet med denna redovisning är att bedöma i vilken utsträckning målet nåtts, och om det funnits systematiska fel i den framåtblickande styrningen av finanspolitiken som minskar sannolikheten för att överskottsmålet ska nås . Vid tolkningen av detta tioårs- genomsnitt bör hänsyn även tas till det genom- snittliga konjunkturläget . Därutöver redovisas även historiska värden för de två indikatorer regeringen använder i den framåtblickande utformningen av finanspolitiken: ett sjuårigt centrerat glidande medelvärde för det finansiella sparandet och en bedömning av det strukturella sparandet. Syftet med den senare redovisningen är endast att visa dessa indikatorers värden under utfallsåren. Det sjuåriga glidande medelvärdet för ett visst angivet år omfattar sparandet justerat för större engångseffekter det angivna året, samt före och efter det angivna året. Det sjuåriga glidande medelvärdet omfattar följaktligen perioden 20032010. En fördel med sjuårs- indikatorn är att den är enkel att beräkna och transparent. Den beaktar även konjunkturläget i viss utsträckning eftersom den är beräknad utifrån sparandet . Enkelheten gör dock att den inte beaktar konjunkturläget på ett mer exakt sätt. Det finns en risk att beräkningen kommer att omfatta fler högkonjunkturår än lågkonjunkturår eller vice versa. För att värdera indikatorns värden på ett mer korrekt sätt bör därför hänsyn tas till konjunkturläget för vilken den beräknas. Om det sjuåriga glidande medelvärdet för det finansiella sparandet ligger nära 1, som det sjuåriga glidande medelvärdet för BNP-gapet ligger nära noll , indikerar detta att det finansiella sparandet ligger i linje med överskottsmålet. Regeringen gör också en beräkning av det så kallade strukturella sparandet, vilket direkt justerar det faktiska finansiella sparandet för konjunkturläget. Det strukturella sparandet justerar även för större engångseffekter och extraordinära nivåer på hushållens kapitalvinster. Det strukturella sparandet syftar till att visa hur stort det finansiella sparandet skulle vara vid ett normalt konjunkturläge. Exempelvis visar ett positivt strukturellt sparande att det finns ett underliggande överskott i de offentliga finanserna, även om underskott tillfälligt upp- stått till följd av ett svagt konjunkturläge. Tabell 2.3 Finansiellt sparande i offentlig sektor samt indikatorer för avstämning mot överskottsmålet Procent av BNP respektive potentiell BNP -1,5 -1,3 -0,9 -0,3 -0,2 -0,5 -0,8 -1,4 -0,6 -0,8 -6,7 -3,8 -0,2 -0,6 -0,9 -0,5 -0,9 1 Konjunkturjusteringen görs genom att indikatorvärdet adderas med BNP-gapet multiplicerat med elasticiteten -0,55. Den konjunkturjusterade sjuårsindikatorn är inte identiskt lika med ett sjuårssnitt för det strukturella sparandet eftersom det strukturella sparandet även justeras för extraordinära kapitalvinster. Källor: och egna beräkningar. Beräkningen av det strukturella sparandet är förknippad med stor osäkerhet. Beräkningen baseras på en bedömning av resursutnyttjandet i form av ett BNP-gap, dvs. skillnaden mellan faktisk BNP och potentiell BNP, och en bedömning av hur de offentliga finanserna påverkas av variationer i resursutnyttjandet. För potentiell BNP redovisas aldrig något utfall, utan varje bedömare gör sin egen uppskattning av dess nuvarande och historiska värden. Ofta revideras synen på BNP-gapet såväl framåt som bakåt i tiden, vilket inte bara beror på en förändrad syn på konjunkturläget utan också på revideringar av utfallsstatistik. Även bedömningen av det offentliga sparandets konjunkturkänslighet är osäker. Den bygger oftast på en empirisk skattning av ett genomsnittligt förhållande , medan varje enskild konjunktur- förändring har egenheter som gör att den avviker från den genomsnittliga utvecklingen. I tabell 2.3 redovisas den bedömning av det strukturella sparandet som regeringen gör ekonomiska vårproposition. uppgick det faktiska finansiella sparandet till -0,av BNP (se tabell 2.3). Det genomsnittliga finansiella sparandet under 20012010 uppgick till av BNP. var det genomsnittliga resursutnyttjandet något lägre än normalt mätt med BNP-gapet, -0,av potentiell BNP. Det konjunkturjusterade tioårssnittet för det finansiella sparandet 20012010 är därför 2010 beräknas till av BNP. Ett problem vid bedömningen av hur konjunkturen påverkar sparandet i den offentliga sektorn är möjligheten att konjunkturcyklerna inte är symmetriska. Den nuvarande globala konjunkturavmattningen medförde exempelvis negativa BNP-gap 2009 och 2010 som är mycket stora i ett historiskt perspektiv (se tabell 2.3). Det är osannolikt att dessa stora negativa gap kommer att motsvaras av lika stora positiva gap när konjunkturen åter vänder uppåt. Om BNP- gapen inte är noll i genomsnitt över en konjunkturcykel kan inte det bakåtblickande tioårssnittet justeras fullt ut för det genom- snittliga BNP-gapet om den ska vara en god indikator för överskottsmålet. Vid bedömningen av om det finansiella sparandet varit förenligt med överskottsmålet bör därför vikt även läggas vid det ojusterade tioårssnittet. En samlad bedömning av det ojusterade och justerade tioårssnittet visar då att det finansiella sparandet i genomsnitt var i linje med överskottsmålet 20012010. Tabell 2.3 visar även hur det finansiella sparandet och BNP-gapet utvecklas mätta som sjuåriga centrerade glidande medelvärden. För 20032007 visar tabellen att det genomsnittliga finansiella sparandet 2000 2006, 20012007, 20022008, 20032009 respektive 20042010, ligger av BNP. Eftersom motsvarande sjuåriga medel- värden för BNP-gapet ligger nära noll är slutsatsen att det finansiella sparandet låg i linje med överskottsmålet under dessa perioder också värderat med denna indikator. Det finns dock en viss tendens till gradvis växande negativa BNP-gap mot slutet av perioden, vilket bidrar till att den konjunkturjusterade sjuårsindikatorn ökar. Sammanfattningsvis pekar således både det genomsnittliga sparandet och sjuårsindikatorn på ett sparande som ligger i linje med överskottsmålet 20002010. Utgiftstaket för staten infördes . Fastställda utgiftstak har klarats samtliga år (se tabell 2.4). Den statliga budgetprocessen kännetecknas av ett tydligt medelfristigt uppifrån och ned- perspektiv. Utgiftstaket är den tidiga, över- gripande restriktionen som begränsar budget- processen i termer av totala utgifter. från det att nivån på taket fastställs till dess att budgetåret är slut understryks därmed behovet av prioriteringar mellan olika utgifter. Det medelfristiga perspektivet skapar dessutom förutsättningar för att undvika att tillfälligt höga inkomster (t.ex. på grund av en god konjunktur) används för att finansiera permanent högre utgifter. I och med detta Tabell 2.4 Utgiftstak för staten begränsas också möjligheterna att bedriva en destabiliserande (procyklisk) finanspolitik på budgetens utgiftssida. Utgiftstaket för staten är därför ett viktigt budgetpolitiskt åtagande som främjar budget- disciplinen och stärker trovärdigheten i den eko- nomiska politiken. En viktig uppgift för utgifts- taket är att ge förutsättningar för att uppnå överskottsmålet, dvs. att skapa förutsättningar för långsiktigt hållbara finanser. Nivån på ut- giftstaket bör även främja en önskvärd långsiktig utveckling av de statliga utgifterna. Tillsammans med överskottsmålet är utgiftstaket styrande för det totala skatteuttagets nivå och bidrar till att förhindra en utveckling där skatteuttaget stegvis måste höjas till följd av bristfällig utgiftskontroll. De takbegränsade utgifterna omfattar 26 ut- giftsområden (125 samt 27) samt utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av budgeten. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. omfattas inte av de takbegränsade utgifterna eftersom och regeringen i begränsad omfattning på kort sikt kan påverka dessa utgif- ter. De takbegränsade utgifterna utgörs av fak- tiskt förbrukade anslagsmedel, vilket innebär att även myndigheternas utnyttjande av ingående anslagssparande och anslagskredit ingår i de takbegränsade utgifterna. Utgiftstaket, ursprungligt fast- Utgiftstak, slutligt fastställt Not: se Årsredovisning för staten 2009 1Utgiftstaket sänktes med på grund av en fastighetsskattereform. Utgiftstaket sänktes med i BP07. Dessa två förändringar av utgiftstakets nivå är inte tekniska justeringar, utan faktiska sänkningar av utgiftstaket. I budgetpropositionen föreslog re- geringen att utgiftstakets nivå skulle uppgå till 1 018 miljarder kronor.1 be- slutade i enlighet med förslaget. Därefter har vissa budgetförändringar föranlett tekniska justeringar av utgiftstakets nivå. Tekniska justeringar syftar till att utgiftstaket ska utgöra en lika stram begränsning för de offentliga utgifterna efter justeringen som före de förändringar som föranleder justeringen.