prop · GY03162 · 2011-08-30 00:00:00 — Motivet bakom skattebefrielsen har varit att ge förutsättningar för att mer miljövänliga biodrivmedel kan utvecklas.183 Stor tilltro finns till att forskningen ska leda till mer avancerade tekniker för att producera biodrivmedel, det vill säga att utveckla andra generationens biodrivmedel. Staten har gett medel till forskningen långt tillbaka i tiden, totalt cirka 3,9 miljarder . Se diagram 8.1 nedan. Därmed kan forskningsstöden betraktas vara ett centralt styrmedel för regeringen för att möjliggöra teknikutvecklingen och att mer avancerade biodrivmedel tas i bruk kommersiellt.184 Att teknikerna förbättras betonas också i olika sammanhang som en förutsättning för att biodrivmedel ska kunna vara ett hållbart alternativt drivmedel i transportsektorn.185 Såsom beskrivits ovan är det sannolikt att större arealer mark krävs än vad som används om användningen av biodrivmedel ökar . Om däremot nya tekniker bidrar till en effektivare framställning, eller att nya råvaror kan användas, kan arealanvändningen för produktionen bli lägre. 8.3.2 Forskningsinsatserna då och nu Statligt stöd till forskning om biodrivmedel har funnits . Parallellt med satsningarna på forskning har det även funnits stöd för har genomfört en kartläggning över stöden till forskningen fram till . ingår också i kartläggningen från och med 1998.186 har nämligen stöden till forskning och kommersialisering kommit att sammanblandas och har inte gått att särskilja. Kartläggningen visar att stöden för forskningen 1975 till 1989 beviljats inom ramen för olika energiforskningsprogram. Motiven till insatserna har varierat . Det var först som anslagen till forskningen kom att kopplas till alternativa drivmedel i syfte att minska växthusgaserna i atmosfären.187 var syftet att energiförsörjningen 1994/95:54, bet. 1994/95:SkU4, rskr. 1994/95:152. 184Se exempelvis beslut (prop. 1975:30, om energihushållning m.m., bil. 1, bet. 202) och beslut (prop. 1977/78:110, om energiforskning m.m. bet. NU 68, rskr. 341), beslut (prop. 1980/81:90, om riktlinjer för energipolitiken, bil. 1, bet. NU 60, rskr. 185Se exempelvis trafikutskottets forskningsöversikt 2007/08:RFR14, Förnybara drivmedels roll för att minska transportsektorns klimatpåverkan, s. 62. 186Underlaget baseras främst på regeringens forsknings- och energipropositioner. 1992/93:179 om åtgärder mot klimatpåverkan m.m. Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? skulle tryggas genom att satsa på alternativa drivmedel som skulle kunna ersätta oljan och därmed minska oljeberoendet.188 uttryckte regeringen en vilja att forskningen helst skulle avse inhemsk produktion av biodrivmedel.189 Staten signalerade att forskningsstöden för biodrivmedel helst skulle avse forskning för att utveckla andra generationens biodrivmedel såsom cellulosabaserade biodrivmedel.190 riktade staten tydligt stöden mot andra generationen genom programmet Etanolproduktion från skogsråvara.191 har det på förhand gått att uttyda de statliga anslagen till forskningen. Detta eftersom regeringen genom delforskningsprogrammen, för exempelvis biodrivmedel, har utannonserat hur stora insatserna skulle bli . är det i stället som har gjort dessa bedömningar och prioriteringar inom ramen för det generella forskningsanslaget. går det därför inte på förhand att se med hur stora belopp prioriterar forskning och utveckling av biodrivmedel. Genom Energimyndighetens årsredovisning går det bakåt i tiden att få en uppgift om medlens omfattning avseende transportforskningen, men det går inte att uttyda hur mycket av dessa medel som har gått till forskning om biodrivmedel.192 Underlaget till kartläggning avseende kommer därför direkt från handläggare.193 Fördelarna med ett system där myndigheten bedömer hur prioriteringarna mellan olika delar inom energiforskningen bör göras är att systemet blir flexibelt. Då kan insatserna bättre anpassas till forskningens behov av finansiering . Däremot blir tilldelningen av forskningsmedel mindre transparent. Diagram 8.1 nedan visar de totala stöden på biodrivmedelsforskningen. 1975:30, prop. 1977/78:110, prop. 1980/81:90, prop. 1983/84:107, om forskning, prop. 1986/87:80, om forskning och prop. 1989/90:90, om forskning. 1975:30, prop. 1977/78:110, prop. 1980/81:90, prop. 1983/84:107, prop. 1986/87:80 och prop. 1989/90:90. 1986/87:80. 1996/97:84, En uthållig energiförsörjning. 2005/06:127, Forskning och ny teknik för framtidens energisystem, bilaga 4, bet. 2005/06:NU19, rskr. 2005/06:347. 193Statens energimyndighet, Excelfiler via e-post, . Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? Stöd till FoU för biodrivmedel 19752010, Källa: sammanställning. Beloppen avser forskningsstöd omräknat till fasta priser (2010) utifrån KPI. Stöd till kommersialisering ingår från 19982010. Kartläggningen visar att stöden totalt uppgått till sedan 1975.194 Insatserna har dock varierat stort . I genomsnitt har forskningsstöden uppgått till . Om stöden jämförs med de som skattebefrielsen kostar i uteblivna skatteintäkter, har stöden till forskningen varit blygsamma. Av diagrammet framgår att stöden uppgår till , vilket är nästan lika mycket som under . De senaste årens forskning har enligt inriktats mot att kommersialisera forskningsresultat av andra generationens biodrivmedel. Detta forsknings- arbete är dyrare . har därför efterfrågat mer medel från regeringen, vilket regeringen har hörsammat. Detta förklarar de senaste årens ökning av forskningsstöd.195 Genom klimatmiljarden satsade regeringen exempelvis för på forskning om andra generationens biodrivmedel.196 I budgetpropositionen ökade regeringen anslagen med ytterligare under en treårsperiod.197 194Från 1998 och kommer underlaget till forskningsstöden från uppgifter från och inte, som , från regeringens propositioner. Detta för att det inte har gått att uttyda i dokument från regeringen hur stora insatserna har varit. 2007/08:1, UO 21, s. 74, bet. 2007/08:NU3, rskr. 2007/08:100. 2008/09:1, UO 21, Budgetpropositionen , s. 48, bet. 2008/09:NU2, rskr. 2008/09:139. Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? De biodrivmedel som finns på marknaden produceras huvudsakligen med tekniker som har varit kända , trots forskningsstöd (om än till att börja med i begränsad omfattning). nu pågående stöd går till forskning och utveckling som syftar till att utveckla produktionstekniker som möjliggör en uthållig produktion av drivmedel som är kostnadseffektiva och kan fungera kommersiellt på marknaden i framtiden.198 Huruvida de pågående insatserna kommer att ge önskat resultat går att utvärdera först efter 20152016.199 Detta visar att det tar tid för forskningen och utvecklingen att ge resultat. I uppföljningar av skattebefrielsen för biodrivmedel har myndigheten tidigare konstaterat att skattebefrielsen gått till biodrivmedel som produceras med redan kända tekniker och med liten utvecklingspotential.200 menar därför att det finns anledning att vara försiktig i prognoser om när andra generationens biodrivmedel kan komma att finnas på marknaden. 8.4Möjligt att främja ytterligare utsläppsminskningar på nationell nivå EU:s förnybarhetsdirektiv innehåller hållbarhetskriterier för biodrivmedel och andra flytande biobränslen. Hållbarhetskriterierna innebär krav som biodrivmedel måste uppfylla för att en skattebefrielse ska vara tillåten och för att biodrivmedel ska få tillgodoräknas mot 10-procentsmålet.201 Till en början ställer EU krav på att utsläppen av växthusgaser ska vara lägre än motsvarande användning av fossila drivmedel. Biodrivmedel som produceras i befintliga anläggningar är undantagna från kravet på 35 procents utsläppsminskningar . utsläppsminskningar kommer dock successivt att skärpas till för biodrivmedel som produceras i nya anläggningar som tas i drift 2017 eller senare.202 Ett kontrollsystem som ska garantera att bestämmelserna följs förväntas finnas . kommer att vara tillsynsmyndighet.203 198Statens energimyndighet, hemsida , Transportforskning1/Alternativa-drivmedel/. 199Statens energimyndighet, telefonsamtal, . 200Se avsnitt 3.5.1. 201Artikel 1721 i förnybarhetsdirektivet. Hållbarhetskriterierna har implementerats i svensk lagstiftning. 2009/10:164, bet. 2009/10:MJU26, rskr, 2009/10:299, lag (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen. 202Artikel 17 i förnybarhetsdirektivet. 2009/10:164, Hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen, s. 34. Det går inte att uttala sig om ifall kraven i hållbarhetskriterierna kommer att påverka utsläppen från användningen av biodrivmedel. till hur stora utsläppsminskningar biodrivmedel har medfört i , jämfört med fossila drivmedel, har dessa överstigit de miniminivåer som EU ställer. Av detta skäl kommer hållbarhetskriterierna sannolikt inte att påverka utsläppen från svensk produktion och konsumtion av biodrivmedel. Därmed kommer de troligen inte heller att bidra till att skattebefrielsen blir mer kostnadseffektiv.204 Mot bakgrund av att EU:s hållbarhetskriterier är lågt satta ur ett svenskt perspektiv finns anledning att analysera möjligheten att nationellt reglera kraven till en högre nivå. I samband med att fattade beslut om hållbarhetskriterierna konstaterade miljö- och jordbruksutskottet att förnybarhetsdirektivet inte är utformat som ett minimidirektiv med avseende på kriterierna.205 får medlemsstaterna inte undanta biodrivmedel som uppfyller hållbarhetskriterierna från vare sig stöd eller från att tillgodoräknas mot målen i direktivet.206 Däremot ger direktivet möjlighet att på olika sätt gynna biodrivmedel som innebär extra fördelar i förhållande till Till exempel ska sådana biodrivmedel räknas dubbelt gentemot förnybarhetsmålet.207 I ingressen (preamblarna) till direktivet framhålls också att medlemsstaterna har möjlighet att främja användningen av biodrivmedel som medför extra fördelar i sina stödsystem. Detta gäller särskilt om dessa biodrivmedel har högre produktionskostnader.208 Det bör därmed vara möjligt att på nationell nivå främja ytterligare utsläppsminskningar genom att ge extra stöd till biodrivmedel som är mer klimatvänliga, särskilt om produktionskostnaden för ett mer klimatvänligt biodrivmedel är högre än det mindre klimatvänliga alternativet. Ett problem med en sådan lösning är att den innebär mer administration eftersom stödet, skattebefrielsen i detta fall, då behöver differentieras utifrån hur stora utsläppsreduktioner olika biodrivmedel för med sig. 204Intervju, , . 2009/10:MJU26, Hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen m.m., s. 10. 206Se artikel 17.8 i förnybarhetsdirektivet där det anges att medlemsstaterna inte får, med avseende på syftena med hållbarhetskriterierna, av andra skäl som rör hållbarhet vägra att beakta biodrivmedel och flytande biobränslen som erhållits i enlighet med artiklarna om hållbarhetskriterierna. 207Artikel 21 i förnybarhetsdirektivet. 208Preambel 89 och preambel 95 i förnybarhetsdirektivet. Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? 8.5Behövs en alternativ modell till skattebefrielsen? 8.5.1EU:s mål om 10 procents förnybar energi i transportsektorn 2020 är bindande Vid Europeiska rådets vårtoppmöte beslutades att målet om 10 procents förnybar energi i transportsektorn 2020 skulle göras bindande.209 I budgetpropositionen uttalade regeringen att ett bindande mål innebär en osäkerhet om det över huvud taget är möjligt att ha kvar skattebefrielsen för biodrivmedel.210 Energiskattedirektivet innehåller nämligen en bestämmelse om att medlemsstaterna inte får skattebefria biodrivmedel för att uppnå bindande mål.211 Enligt kommissionens rättstjänst är målet om 10 procents förnybar energi i transportsektorn bindande i energiskattedirektivets mening.212 Detta följer av att målet kommer att bli mycket svårt att nå utan biodrivmedel.213 Kommissionens bedömning innebär att medlemsstaterna måste sluta skattebefria biodrivmedel från den dag 10-procentsmålet ska vara uppfyllt, det vill säga 2020. Mycket tyder därför på att kommer att tvingas sluta skattebefria både låginblandade och höginblandade biodrivmedel . Det pågår dock diskussioner om en översyn av energiskattedirektivet som kan innebära ändrade förutsättningar.214 En förändring av direktivet skulle kunna innebära att medlemsländerna även efter 2020 har möjlighet att stödja biodrivmedel genom skattebefrielse. En sådan process kan dock ta och det är oklart vad den ger för resultat. Det kan även konstateras att satsning på höginblandad etanol ännu inte har sin motsvarighet i andra i EU-länder, även om det finns exempel på att det är på gång.215 8.5.2 Kvotplikt som ett alternativ till skattebefrielsen Skattebefrielsen för biodrivmedel är ett driftsstöd som syftar till att göra biodrivmedel konkurrenskraftiga gentemot fossila alternativ. Syftet med skattebefrielsen är att den ska ge konsumenterna incitament att använda biodrivmedel som ett alternativ till fossila bränslen. 209Se till exempel preambel 13 i förnybarhetsdirektivet. 2008/09:1, avsnitt 6.2.5.4 samt prop. 2007/08:1, avsnitt 5.6.13. 211Artikel 16.6, i rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (energiskattedirektivet). 212Commission of communities (2008), SEC(2008) 85, VOL. II, s. 158159. 213Däremot bedömer kommissionens rättstjänst att målet inte är bindande i relation till statsstödsreglerna. 214Statens energimyndighet (2009a), Kvotpliktssystem för biodrivmedel, s. 90. 215Se 2009/10:RFR7, Pumplagen Uppföljning av lagen om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel. Se även kapitel 6 i denna rapport. Regeringen angav i budgetpropositionen att den generella skattebefrielsen bör gälla längst till och med utgången av 2013, då statsstödsgodkännandet för den nuvarande svenska skattestrategin löper ut. Regeringen menade att ett system med en så kallad kvotplikt i stället skulle kunna vara ett alternativ för att främja användningen av biodrivmedel och bidra till att nå målet om 10 procents förnybar energi i transportsektorn. Regeringen gav därför i uppdrag att analysera förutsättningar för och konsekvenser av ett kvotpliktssystem.216 En kvotplikt är ett rättsligt styrmedel som innebär att bensinbolagen förpliktigas att sälja en viss andel biodrivmedel. har utrett olika alternativa lösningar utifrån regeringens uppdrag.217 I sin rapport föreslår att leverantörerna ska förpliktigas att leverera en viss procent (en kvot) biodrivmedel. Kvotplikten ska gälla bensin och diesel och nivån ska sättas i relation till inblandningsnivåerna i bränslekvalitetsdirektivet. menar att förslag troligen inte kommer att genomföras, såsom det är utformat. är att bedömer att det är mycket svårt att använda skattebefrielse tillsammans med tvingande kvotplikt eftersom det då blir svårt att försvara att skattebefrielsen behövs i ett statsstödsperspektiv.218 har även i kontakt med EU-rättslig expertis fått liknande besked.219 En bindande kvotplikt gör det obligatoriskt för företag att leverera en viss andel biodrivmedel och en skattebefrielse påverkar då inte företagens Utifrån statsstödsreglerna kan en skattebefrielse därför inte betraktas som nödvändig eller proportionell. Ur ett EU-rättsligt perspektiv bör det dock vara möjligt att komplettera en kvotplikt i form av till exempel obligatorisk låginblandning med en skattebefrielse för höginblandning. I ett sådant fall bidrar ju inte användningen av höginblandade biodrivmedel till att uppnå någon kvotplikt. En sådan lösning innebär dock en rad administrativa utmaningar eftersom beskattningen kommer skilja sig åt mellan biodrivmedel som används för låg- respektive höginblandning. 2009/10:1, samt prop. 2008/09:162, s. 86. 217Statens energimyndighet (2009a), Kvotpliktssystem för biodrivmedel. 219Se utlåtande från , professor i europeisk integrationsrätt vid , . Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? Syftet med denna granskning har varit att undersöka i vilken utsträckning, och till vilka kostnader, som skattebefrielsen för biodrivmedel bidrar till att uppnå klimatmål. Skattebefrielsen är ett dyrt och trubbigt sätt att minska utsläppen av växthusgaser. Kostnaden för skattebefrielsen har också ökat kraftigt , som skattebefrielsen medför flera motverkande effekter. Regeringens beslut om skattebefrielse har varit kortsiktiga och oförutsägbara och inte gett förutsättningar för avsedd teknikutveckling. Regeringen har inte heller följt upp och kommenterat den totala omfattningen av skattebefrielsen eller dess effekter . Det faktum att skattebefrielsen ska uppnå flera syften bidrar till brist på transparens. 9.1Skattebefrielsen för biodrivmedel bidrar till att uppnå klimatmål men inte till rimliga kostnader Skattebefrielsen har framför allt bidragit till ökad låginblandning kan regeringen besluta om skattelättnader eller skattebefrielse för biodrivmedel efter ansökan från enskilda leverantörer eller företag. Skattebefrielsen är det enskilt viktigaste styrmedlet för att öka användningen av biodrivmedel, särskilt biodrivmedel för låginblandning. Det finns en stor samvariation mellan regeringens beslut om skattebefrielse för biodrivmedel och hur användningen av biodrivmedel utvecklats. Användningen av biodrivmedel började öka från omkring 2002 när regeringen började bevilja fullständig skattebefrielse för alla biodrivmedel. innehåller så gott som all bensin och diesel upp till 5 volymprocent biodrivmedel. Skattebefrielsen har varit avgörande för denna utveckling. I budgetpropositionen föreslår regeringen även att det ska vara möjligt att få skattebefrielse för högre låginblandningsnivåer jämfört med tidigare.220 2010/11:1, avsnitt 6.6.2. Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? men har inte varit tillräcklig för att hålla uppe konsumtionen av Biodrivmedel kan även användas som höginblandade drivmedel. I används till exempel drivmedlet E85 som består av etanol och bensin. För att en marknad för höginblandade biodrivmedel ska etableras räcker det dock inte med enbart skattebefrielse eftersom det också behövs investeringar i fordon och infrastruktur. är, i stort sett, det enda land i EU som skapat en marknad för E85. Antalet bilar som kan köras på förnybara bränslen har ökat kraftigt . Detsamma gäller för antalet tankställen som erbjuder försäljning av biodrivmedel. Enligt enkät till etanol- och gasbilsägare har både önskan om att minska klimatpåverkan och ekonomiska faktorer, såsom olika miljöbilsstöd och förväntan om högre bensinpriser, betydelse för valet av miljöbil. Enkäten visar också att de flesta etanolbilsägare varierar mellan att tanka E85 eller bensin. Priset har betydelse för valet av drivmedel, medan avstånd till tankstation numera har mindre betydelse. har det funnits en stark samvariation mellan den ökade konsumtionen av , antalet etanolbilar och antalet tankställen för E85. Denna samvariation har dock brutits . Trots att antalet tankställen för E85 och antalet etanolbilar fortsatt att öka, om än i något lägre takt, har konsumtionen av minskat. Detta kan till stor del förklaras av att många etanolbilsägare tankat bensin i stället för E85 som en följd av lägre priser på bensin och ökade priser på . Trots att skattebefrielsen är fullständig har den alltså inte varit tillräcklig för att hålla uppe konsumtionen av när bensinpriset sjunkit. Användning av biodrivmedel innebär minskade utsläpp av växthusgaser Beräkningar av utsläpp från biodrivmedel är till stor grad beroende av vilka antaganden som görs, hur olika steg beräknas och var gränsen dras för vilka steg som ska räknas med. Olika studier kommer därför fram till olika resultat. Inom ramen för granskningen har beräknat hur stora utsläppsreduktioner svensk användning av biodrivmedel kan innebära i förhållande till fossila alternativ. Beräkningarna utgår bland annat från ett livscykelperspektiv. I beräkningarna används samma utsläppsvärden som i index över nya bilars klimatpåverkan och i EU:s Vidare har utsläppen även beräknats utifrån ett antagande om att biodrivmedel är fullständigt koldioxidneutrala samt ett antagande om att biodrivmedel ska minska utsläppen med i ett livscykelperspektiv jämfört med fossila drivmedel. Det senare är gränsen för Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? om ett biodrivmedel kan betraktas som hållbart enligt EU:s hållbarhetskriterier. Sammantaget har därmed uppskattat att användningen av biodrivmedel kan ha inneburit minskade utsläpp på omkring 0,41,koldioxidekvivalenter för åren 20072009. De minskade utsläppen motsvarar av totala utsläpp av växthusgaser, eller av utsläppen i transportsektorn. Skattebefrielsen är ett relativt dyrt sätt att minska utsläppen av växthusgaser Skattebefrielsen har varit en förutsättning för att användningen av biodrivmedel ska öka. Därmed har skattebefrielsen även varit en förutsättning för de utsläppsreduktioner som kan kopplas till användningen av biodrivmedel. Det skattebortfall som uppstår till följd av skattebefrielsen har ökat stadigt och uppgår till . Beloppen varierar beroende på om man utgår från budgeterade belopp eller försålda volymer biodrivmedel. Utifrån den totala kostnaden för skattebefrielsen innebär de utsläppsreduktioner som användningen av biodrivmedel gett upphov till en kostnad för staten på per kilo koldioxidminskning. I jämförelse med till exempel koldioxidskatten på per kilo koldioxid är en fullständig skattebefrielse för biodrivmedel därmed en relativt dyr åtgärd för att minska utsläppen av växthusgaser.221 För att en fullständig skattebefrielse för biodrivmedel ska resultera i en åtgärdskostnad i nivå med koldioxidskatten skulle biodrivmedel behöva resultera i utsläppsminskningar på en bra bit i ett livscykelperspektiv. 9.2Regeringens hantering av skattebefrielsen har inte främjat långsiktighet och förutsägbarhet Skattebefrielsen har inte inneburit långsiktiga och förutsägbara villkor för alla företag För att ge biodrivmedel långsiktiga och förutsägbara villkor har regeringen utformat principer som grund för beslut om skattelättnader. har regeringens motiv för beslut om skattlättnader varierat över åren, vilket lett till att olika företag inte behandlats lika. Trots ambitioner om att biodrivmedel 221Alternativa jämförelsegrunder är genomsnittlig CO2-skatt på /kilo CO2 samt EU- kommissionens uppskattning av kostnaden för att uppnå EU:s utsläpps- och biodrivmedelsmål med kostnadseffektiva åtgärder på /kilo CO2. Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? ska ges långsiktiga och förutsägbara villkor har regeringens beslut om skattelättnader för biodrivmedel i de flesta fall avsett relativt korta perioder ett till . Flera företag har dock ansökt om skattebefrielse för längre perioder än så. En olikformig hantering och korta beslutsperioder är problematiskt av flera skäl. Olika villkor mellan företag är dåligt ur konkurrenssynpunkt och garanterar inte teknikneutralitet mellan biodrivmedel. Att villkoren förändras och att besluten om skattebefrielse bara gäller för begränsar också företagens möjligheter att förutse marknadens spelregler. Detta har betydelse för företagens investeringsvilja för kostsamma tekniker som först kan ge utdelning. Enligt en nyligen publicerad studie222 av upplever många företag existerande miljöskatter och regleringar som ineffektiva, inkonsistenta och oklara. Företagen efterfrågar därför stabila och väl utformade riktlinjer och styrmedel som bidrar till rättvisande konkurrens och långsiktiga planeringsvillkor. Skattebefrielsen har inte haft någon större teknikdrivande effekt När skattebefrielsen för biodrivmedel infördes var avsikten att den skulle användas för pilotprojekt med syfte att utveckla mer miljövänliga bränslen. Merparten av regeringens beslut om skattelättnader avser dock generell skattebefrielse och inte pilotprojekt.