prop · GZ031d33 · 2011-09-20 00:00:00 — mångfald under konventionen om biologisk mångfald. ska vara pådrivande för skydd av värdefull natur och ett hållbart brukande av skogar över hela världen. Genombrotten inom konventionen om biologisk mångfald banar väg för globala ansträngningar för att hushålla med det gemensamma globala naturkapitalet. Detta kommer att underlätta framsteg inom flera områden, som klimathotet, energi- och livsmedelsförsörjning och ekonomisk utveckling. Den stora utmaningen framöver blir att säkra Nagoyaplanens genomförande, bl.a. genom förbättrad finansiering. Regeringen verkar fortsatt för att öka finansieringen av arbete med biologisk mångfald internationellt. Detta hänger nära samman med arbetet för ökat engagemang hos näringslivet och för att höja effektiviteten i biståndsarbetet. Väl fungerande nationalparker, naturreservat och biotopskyddsområden utgör basen för det formella skyddet av värdefulla naturområden. och kommer tillsammans med Natura 2000-om- råden och en ökad användning av naturvårdsavtal vara en fortsatt viktig del av svensk naturvård. Skyddsformen nationalstadsparker är även ett viktigt komplement för att skydda värdefull natur i och kring tätorter. Förra mandatperioden, bl.a. genom överenskommelse med , avsattes så mycket skog att det i det närmaste motsvarade delmålet för formellt skydd . På skogsbolagens mark finns stora områden skyddsvärda skogsarealer. Genom överenskommelse med ska markbyten genomföras med dessa ägare för att nå delmålet om formellt skydd av skog. Regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras antingen som formellt skydd eller frivilliga avsättningar. Ytterligare värdefulla områden, såsom gammelskog, ska ges ett långsiktigt skydd och förvaltas väl. I regeringens proposition Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155) får den parlamentariska miljövårdsberedningen i uppgift att ta fram besluts- underlag för ett nytt etappmål för långsiktigt skydd av skogsmark till 2020 i syfte att bidra till uppfyllelse av miljökvalitetsmålet levande skogar. Arbetet ska ske i samarbete med markägare och andra berörda. Fler kompletterande metoder behöver utvecklas som tar till vara markägares egna initiativ, engagemang och kunskap vid tillämpningen av de skyddsformer som finns för att bevara värdefull natur. Regeringen är positiv till det arbete som görs inom Komet-programmet (Kompletterande metoder för skydd av skog), som har initierats i fem län. Givet att det bedöms vara ett effektivt arbetssätt är det regeringens ambitionen att verksamheten ska genomföras även i övriga län och omfatta fler naturtyper. Åtgärder för att göra naturen tillgänglig för människor, inte minst genom att bevara och utveckla tätortsnära natur, står i fokus. Den tätortsnära naturen har betydelse, inte bara för den biologiska mångfaldens skull, utan också för att främja friluftsliv, värna en god livsmiljö och säkra tillgången till rekreationsmarker. Det gäller såväl i de nära tätorterna som i våra stora nationalparker. Regeringen verkar för ett aktivt och intensivt arbete med skydd av värdefull natur. Totalt omfattas i Natura 2000-nätverk i , både på land och i vatten. Regeringen fortsätter nu arbetet med att färdigställa Natura 2000-nätverket. har totalt 3 722 Natura 2000-områden i enlighet med art- och habitatdirektivet utsetts som särskilda bevarandeområden. plan är att kunna inrätta 13 nya och sju utvidgningar av nationalparker tillsammans med boende och brukare. Regeringen avser att verka för att instifta fler nationalstadsparker i landet. Regeringen ser positivt på utvecklingen av biosfärområden som modellområden för hållbar utveckling och ansöker till om att utse femte biosfärområde . Förvaltning för livskraftiga rovdjursstammar Regeringens mål med rovdjurspolitiken är att ska ha livskraftiga rovdjursstammar i arternas naturliga utbredningsområden som beslut som rör förvaltningen av rovdjuren fattas nära människor som lever i rovdjurens närhet. är ett av de länder i där 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 rovdjursstammarna har haft den starkaste tillväxten. Regeringen har tagit ett antal steg för en politik där rovdjursförvaltningen utformas nära de som berörs, de som närmast upplever konsekvenserna av rovdjursstammarnas tillväxt. Beslut om förvaltning av rovdjursstammarna har förts ned från den centrala nivån till regional nivå. Bo- ende i närheten av rovdjur har därmed fått möjlighet att påverka sin situation och få inflytande. har haft en kraftig tillväxt av vargstammen. ska uppfylla art- och habitatdirektivets förpliktelser när det gäller vargarna, och slå vakt om människors livsförutsättningar i hela landet. Politiken grundar sig på tre delar: För att minska inaveln bland vargarna genomförs åtgärder som ökar den genetiska mångfalden. och har i uppdrag att genomföra den genetiska förstärkningen. flyttades två genetiskt värdefulla vargar från renskötselområdet till platser i respektive . Arbete pågår med försök av utsättning av djurparksvalpar. Vargstammens tillväxt bör begränsas. Därför har en mycket noggrant kontrollerad licensjakt införts. Rovdjurspolitiken blir trovärdig om den förenar olika intressen och förankras bland människor. Därför utvecklas samarbetet med människorna på landsbygden, med jägarna och de olika naturvårdsorganisationerna i viltförvaltningsdelegationerna och samverkansråden. Ett omfattande och aktivt arbete sker nu i vargförvaltningen runt om i landet. Detta involverar myndigheter på central nivå, länsstyrelser, forskare, djurparksansvariga och i det samarbete mellan miljöorganisationer, jägare, markägare och lokala politiker som successivt växer fram i viltförvaltningsdelegationerna. Regeringen har haft en kontinuerlig och konstruktiv dialog med som har framfört kritik mot att har begränsat antalet vargar till 210 stycken. ska uppfylla de internationella förpliktelser vi gemensamt har förbundit oss till, inom EU, som besluten om rovdjursförvaltningen måste fattas i . För att inte hamna i en situation där frågorna om jakt och vargstammens storlek ska avgöras i EU- domstolen har regeringen beslutat om ett antal steg, som ska skapa förutsättningar att behålla besluten i . Dessa innefattar bl.a. att regeringen utser en nationell kommitté med 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 uppgiften att bistå regeringen i arbetet med en hållbar rovdjurspolitik. I kommittén ska det finnas en bred sammansättning av intresseorganisationer, med naturorganisationer, jägarorganisationer, djurägarintressen, samer och kommunrepresentanter. görs ett tillfälligt uppehåll för licensjakt efter varg så som den utformades . Jakt efter varg får endast ske utifrån ett skyddsmotiv. Nya beslut om licensjakt behöver komma i fas och integreras med de övriga åtgärder som är nödvändiga, såsom bättre genetisk mångfald. Licensjakten upptas därefter . Kommittén kommer också att bistå i det arbete som rovdjursutredningen gör för att föreslå det långsiktiga målet för antalet vargar i . ska enligt riksdagsbeslutet nya målnivåer presenteras för samtliga rovdjursarter dels med beaktande av att gynnsam bevarandestatus ska föreligga, dels med beaktande av de olika förutsättningarna i förvaltningsområdena, de socioekonomiska förutsättningarna samt rovdjurens funktion och ekologiska roll i ett ekosystemperspektiv. Det kommer att krävas ett brett förankringsarbete för att nå gynnsam bevarandestatus för vargen. Det framtida antalet vargar ska bestämmas med hänsyn både till förpliktelsen att nå gynnsam bevarandestatus, vargens roll i ekosystemet och till människorna som bor i de berörda landsbygdsområdena. som vi tar vår andel av en vargstam i bältet , , och , ska vi värna möjligheterna för människor att leva, arbeta och få sin utkomst i landsbygd och glesbygd. kommer att överlämna sitt slutbetänkande om mål för rovdjursstammarnas utveckling . För att ytterligare stärka arbetet med en vargstam med gynnsam bevarandestatus har , och ingått en överenskommelse på politisk nivå om ett utökat och stärkt samarbete mellan de tre länderna. Regeringen har i länsstyrelsernas regleringsbrev givit länsstyrelserna i uppdrag att följa upp och redovisa det första årets arbete i de regionala viltförvaltningsdelegationerna. Regeringen bedömer att det kan finnas behov av att genomföra vissa justeringar och förtydliganden i den förordning som reglerar viltförvaltningsdelegationernas arbete (SFS 2009:1474) och återkommer till det i annan ordning. I regleringsbrev fick verket i uppdrag att utarbeta ett åtgärdsprogram för kungsörn. Uppdraget har redovisats och omfattar åtgärder för att kungsörnen ska ha en gynnsam bevarandestatus. Programmet ska, inom ramen för den nationella rovdjurspolitiken, vara vägledande för förvaltningen av kungsörn. Regeringen kommer att återkomma i särskild ordning med förslag till åtgärder för att förbättra situationen för kungsörnen i . Landsbygdens möjligheter till utveckling och tillväxt ska förbättras. Det ska även i mindre tätorter finnas förutsättningar att utveckla attraktiva boendemiljöer och verksamheter. Det är ett viktigt mål för regeringen att åstadkomma ett mer ändamålsenligt strandskydd, som beaktar behovet av utveckling i hela , särskilt i många landsbygder, som ett långsiktigt skydd av strändernas natur- och friluftsvärden inte äventyras. Trycket på ytterligare byggnation är stort i områden som redan har exploaterats i hög grad. är bebyggelsetrycket lågt och tillgången till orörda stränder ofta god i kommuner som har problem med avfolkning. De nya strandskyddsbestämmelserna som har trätt i kraft syftade bl.a. till att stödja utveckling av landsbygden genom att strandnära bebyggelse blir möjlig i särskilt utpekade områden i översiktsplanen. De nya strandskyddsreglerna innebär att det lokala och regionala inflytandet över strandskyddet har ökat. Kommunerna har fått huvudansvaret för att pröva frågor om upphävande av och dispens från strandskyddet. roll har stärkts genom de nya bestämmelserna om att ska bevaka strandskyddets intressen vid och överpröva kommunala beslut om upphävanden och dispenser. Kommunala insatser när det gäller planering är en grundförutsättning för en attraktiv boendemiljö och vad det innebär i form av bl.a. tillgången till strandnära lägen i landsbygdsområden. Brister i tillämpningen av strandskyddsreglerna har förekommit och var också en av anledningarna till att regeringen valde att göra förändringar i reglerna. Det finns indikationer som tyder på att den ändring av strandskyddsreglerna som trädde ikraft och 2010, med syfte att bland annat underlätta för viss byggnation i strandnära lägen, inte har fyllt sitt syfte, har tillämpats olika över landet och har lett till oavsedda effekter. Medel avsätts för att underlätta för attraktivt boende på landsbygden. En översyn av utfall och tillämpning av det nya regelverket ska göras. Regeringen avser att ge och i uppdrag att göra en översyn av utfall och tillämpning av det nya regelverket och vid behov föreslå förändringar. Förslaget innebär även en informations- och kompetensinsats vad gäller strandskyddsreglerna, kompletterat med ett planeringsstöd till landsbygdskommuner. Regeringen har gjort giftfri miljö till en av de miljöpolitiska huvuduppgifterna . Mer pengar satsas och flera nya initiativ tas för att kemikalier som skadar miljön eller riskerar människors hälsa ska fasas ut eller oskadliggöras. Barn och ofödda barn är generellt sett mer sårbara än vuxna för exponering av farliga kemikalier p.g.a. sitt beteende och att de äter, dricker och andas mer luft än vuxna i förhållande till sin kroppsvikt. Genom den ökande konsumtionen av leksaker, kläder, elektronik, kosmetika och andra varor utsätts barnen för kemikalier med t.ex. cancerframkallande, fortplantningsstörande eller allergiframkallande egenskaper. Regeringens ambition är att minska riskerna för att utsättas för farliga kemikalier i vår vardagsmiljö. Föräldrar måste kunna känna sig trygga i att deras barn inte kommer i kontakt med kemiska ämnen som kan ge allvarliga skador senare i livet. Kemikalieinspektionen får en resursförstärkning på sammanlagt för genomförande av en handlingsplan för en giftfri vardag. Även andra myndigheter, näringsliv, forskning samt konsument- och miljöorganisationer kommer att engageras i genomförandet. Både Kemikalieinspektionen och regeringen kommer att etablera dialoger med företag för att främja och stödja dem att i högre utsträckning byta ut farliga ämnen i kemiska produkter och varor. Kemikalieinspektionen kommer att väsentligt öka sin tillsyn över farliga ämnen i leksaker och andra varor. Tillsammans med kommer myndigheten att öka informationen om kemiska risker till konsumenter och inköpare så 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 att deras möjligheter till medvetna miljöval stärks. Det behövs vidare ett intensifierat och effektivare arbete med att få bort hälsoskadliga kemikalier i livsmedel. Regeringen har till kommissionen ansökt om att få halvera det nuvarande gränsvärdet för kadmium i mineralgödsel och kommer att överväga en ytterligare sänkning beroende på vad m.fl. myndigheter föreslår inom pågående uppdrag. Kemikalieinspektionen kommer att överväga begränsningsförslag inom Reach för sådan användning av kadmium som är av betydelse för förorening av . och Kemikalieinspektionen kommer att utöka sitt samarbete kring rester av växtskyddsmedel, i livsmedel samt farliga ämnen i utrustning som kommer i kontakt med livsmedel. Regeringen bedömer att den sammantagna skyddsnivån i EU:s lagstiftning och de internationella överenskommelserna är otillräcklig, framför allt för att skydda barn och ungdomar i vardagen. Därför har Miljömålsberedningen givits i uppdrag att till ta fram en strategi för kommande arbete inom EU och internationellt. I direktivet till beredningen pekar regeringen bl.a. på nya utmaningar i form av kombinationseffekter och hormonstörande ämnen samt nanomaterialens möjliga risker för människa och miljö. Det ingår också i beredningens uppdrag att analysera hur det kan säkerställas att läkemedelsrester som kommer ut i miljön inte hotar växt- och djurliv eller dricksvattnets kvalitet. Som ett stöd till beredningens överväganden kommer Kemikalieinspektionen att tillsammans med andra berörda myndigheter göra en bred genomgång av EU:s lagstiftning för att identifiera förbättringsområden. Regeringen var framgångsrik i att driva på för skärpta kemikaliekrav i det nya leksaksdirektivet (2009/48/EG), som träder i kraft . Regeringen kommer noggrant att bevaka att den praktiska tillämpningen blir i linje med lagstiftarens intentioner att i hög grad skydda barn mot risker orsakade av kemiska ämnen, framför allt vad gäller cancerframkallande ämnen. Regeringen ger fortsatt prioritet åt att driva på att lägga fram förslag till hur kemikalielagstiftningen behöver anpassas för att hantera riskerna med hormonstörande ämnen och med kombinationseffekter av kemikalier, utifrån rådsslutsatser . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 mer regeringen att överväga olika nationella och EU-initiativ mot specifik användning av kända hormonstörande ämnen. Regeringen var drivande för att EU förbjöd användningen av bisfenol A i nappflaskor. Behovet av och förutsättningarna för att genomföra ett brett förbud mot ämnet analyseras och ärendet bereds i . EU:s kemikalielagstiftning Reach innehåller verktyg för att identifiera, begränsa och fasa ut farliga kemikalier. Regeringen anser att arbetet på EU- nivå har gått för långsamt. Genom resursförstärkningen till Kemikalieinspektionen skapas förutsättningar för att bli ett av de ledande medlemsländerna i EU när det gäller att ta fram förslag till åtgärder för en effektivare tilllämpning av gemensam lagstiftning, samt vid behov verka för en strängare lagstiftning. Företag och institutioner bör i större utsträckning än aktivt bidra till en giftfri vardag genom fler medvetna produktval. Det är därför angeläget att utveckla lagstiftning och standarder, inom EU och internationellt, om vilken slags information som för ett givet varuslag ska föras vidare till vem och i vilket format. Inom EU avser regeringen att verka för dels att reglerna i Reach även i praktiken leder till att väsentlig information sprids längs hela distributionskedjan, dels att möjligheten till specifika krav på information analyseras i översynen av andra rättsakter. fortsätter också att verka för att högnivåmötet inom den globala kemikaliestrategin (SAICM) fattar beslut om att utveckla ett globalt ramverk för överföring av information om farliga ämnen i varor. Mötet kommer även att behandla frågor om kemikalier i läkemedel, hormonstörande ämnen samt kemikalier i elektroniska och elektriska produkter. Den globala kemikalieregimen behöver utvecklas från sin nuvarande fragmenterade form till att bli mer effektiv, framåtsyftande och robust. En sådan regim skulle bygga på existerande instrument och erfarenheter av samverkan men också innehålla möjligheten att i en ramkonvention reglera fler farliga ämnen av globalt intresse. Regeringen kommer att verka för att UNCSD 2012 (eller annat lämpligt forum) ger en tydlig politisk signal om att lansera en process för utveckling. Förhandlingarna om en ny global kvicksilverkonvention går in i ett slutskede . Regeringen kommer att fortsätta att verka för en konvention som omfattar hela livscykeln från brytning till slutförvar av kvicksilver. En prioriterad fråga för är strikta regler för användning av kvicksilver i produkter, där bidrar med kompetens och erfarenheter från sitt nationella totalförbud. tillhör ett av de länder som kommit längst i omställningen till en giftfri och resurseffektiv avfallshantering som en följd av ett brett engagemang hos svenska folket och olika aktörer i samhället. Dock finns det fortfarande en stor potential att utveckla hushållens avfallshantering så att avfallet i större utsträckning kan användas som en resurs. Regeringen beslutade därför att utse en särskild utredare för att göra en allmän översyn av avfallsområdet (dir. 2011:66). Översynen ska utgå från att avfallshanteringen ska ske på ett resurseffektivt och miljömässigt sätt, vara effektiv för samhället och enkel för konsumenter och andra användargrupper. Utredningen ska vara färdig . Avsikten är att systemet ska bli enklare och tydligare för alla inblandade oavsett var man bor i landet. Det ska vara enkelt och nära att bidra till att samla in och återvinna avfall. Utredaren ska göra en översyn av avfallsområdet främst avseende utformningen och ansvaret för insamlingen och omhändertagandet av hushållens avfall, inklusive producentansvaret för förpackningar och returpapper. Utredningen ska innehålla en översyn av ansvaret för näringslivets avfall, särskilt avseende hushållsavfall, förpackningar och returpapper. Utifrån detta ska utredaren föreslå hur avfallshanteringen bäst bör utformas. Utredaren ska även undersöka om det bör införas ytterligare styrmedel för att bättre möjliggöra utsortering av matavfall för att utöka biogasproduktionen, samt omhänderta farligt avfall, grovavfall och textilavfall. Nedskräpningen i samhället har ökat . Regeringen anser att åtgärder för en minskning av nedskräpningen är prioriterade. Mot bakgrund av detta gjordes en lagändring så att en s.k. nedskräpningsförseelse kan leda till ordningsbot. Vidare har regeringen gett i uppdrag att utöka informationen till allmänheten för att minska nedskräpningen, men också genom att utveckla vägledningen till kommunerna och att föra dialoger med berörda aktörer. Regeringen följer noggrant detta arbete. Regeringen har fått in en redovisning av ett regeringsuppdrag från om en översyn av omhändertagandet av bilar. konstaterar att det är mycket varierande kvalitet på det omhändertagande av uttjänta bilar som görs. Vissa verksamheter följer mycket väl de krav som ställs, medan andra inte alls gör det. Underlaget har sänts på remiss till berörda instanser och regeringen avser därefter att ta ställning till förslagen som på olika sätt avser att förbättra omhändertagandet av bilar. Regeringen har även fått in en redovisning av ett regeringsuppdrag från om nedskräpande av uttjänta fritidsbåtar. Underlaget har sänts på remiss till berörda instanser och regeringen avser därefter att ta ställning till förslagen som bl.a. handlar om att införa ett producentansvar för fritidsbåtar och att införa ett fritidsbåtsregister. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Regeringen anser att miljömålssystemet har gett en bra uppföljning och redovisning av tillståndet i miljön. Systemet behöver däremot utvecklas till att ge tydligare vägledning om hur miljökvalitetsmålen mest effektivt ska nås. Regeringen genomför nu de förändringar i miljömålssystemet som föreslogs i propositionen Svenska miljömål (prop. 2009/10:155). Ett tydligare fokus läggs på genomförande och åtgärdsarbetet. Bl a har en parlamentarisk kommitté, Miljömåls-beredningen, tillsatts som på regeringens uppdrag ska ge förslag till strategier med etappmål, styrmedel och åtgärder för att nå miljökvalitetsmålen (dir. 2010:135). Beredningen ska utveckla en bred dialog med länsstyrelser och andra myndigheter, företrädare för regionala och kommunala samverkansorgan eller landsting, kommuner, näringsliv, ideella organisationer och forskarsamhället. Syftet med dialogen är att inhämta kunskap och förankra beredningens förslag till strategier. Även de 25 myndigheterna med ansvar i miljömålssystemet har getts en tydligare roll i åtgärdsarbetet. Arbetet med att uppnå de av antagna miljökvalitetsmålen utgör grunden för den nationella miljöpolitiken. Det miljöarbete som genomförs av alla samhällets aktörer bidrar till att miljökvalitetsmålen nås. Regeringen har ett ansvar gentemot kommande generationer att aktivt arbeta för att lösa miljöproblem och att få en uthållig användning av naturens resurser. De 16 miljökvalitetsmålen uttrycker den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling och konkretiserar även mål om att främja en hållbar utveckling. Miljökvalitetsmålen är väletablerade och har stor acceptans i det nationella, regionala och lokala miljöarbetet. Regeringen har gjort en översyn för att finna möjliga effektiviseringar och förenklingar i systemet och få en ökad samhällsekonomisk effektivitet. Regeringen har i propositionen Svenska miljömål (prop. 2009/10:155) presenterat ett modernare och effektivare miljömålssystem som bygger på att kunna svara upp mot de miljöpolitiska utmaningar som finns för att inom en generation kunna skapa möjligheter att lösa de stora miljöproblemen i och kunna skapa en hållbar samhällsutveckling. Den snabba temperaturökningen i och spridningen av kemikalier till de arktiska områdena är en global angelägenhet. Ett varmare hotar inte bara den sårbara arktiska miljön och levnadsbetingelserna i norr utan påverkar också det globala klimatsystemet. Spridningen av sotpartiklar och kemikalier i och utanför förorsakar redan allvarliga konsekvenser för människor, djur och natur i . Under sitt ordförandeskap i (20112013) uppmärksammar särskilt kopplingen mellan den arktiska miljön och behovet av ett kraftfullt globalt agerande inom klimat- och kemikaliearbetet. Arbetet för en global kvicksilverkonvention är ett sådant exempel. Be- varandet av biologisk mångfald och ekosystemtjänster ett annat och blir också en huvudfråga. Ett helhetsgrepp måste tas med fokus på naturmiljön i allmänhet och klimatfrågan i synnerhet. ska verka för att öka skyddet för den känsliga arktiska miljön, genom skydd av känsliga områden och ökade miljökrav på näringsverksamhet i regionen, exempelvis genom att utveckla minimikrav för miljökonsekvensbeskrivningar. Miljösamarbete i närområdet, däribland med , ges särskild prio- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 ritet genom det svenska ordförandeskapet i miljösamarbete (20102012). Det svenska ordförandeskapet i Helcom () som pågår till ger regeringen stora möjligheter att vara pådrivande för att förbättra miljö. En av ordförandeskapets prioriteringar är att stärka genomförandet av Helcoms aktionsplan för .