prop · GY03165 · 2011-09-20 00:00:00 — Enligt uppfattning är konsekvenserna av det föreslagna systemet om ersättning för biträdes- kostnader ofullständigt belysta och systemets administrativa effekter outredda. Det kan enligt ifrågasättas om utredningens förslag är den från administrativ synpunkt lämpligaste lösningen. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen föreslår i avsnitt 14.2 att rätten till ersättning för kostnader för ombud, biträde eller utredning ska omfatta alla ärenden och mål enligt skatteförfarandelagen. Det innebär att ersättning ska kunna beviljas i fler typer av ärenden och mål än vad som är möjligt enligt nuvarande regler. Rätten till ersättning utvidgas till bl.a. ärenden och mål om kontrollavgifter samt undantag av uppgifter och handlingar från kontroll. Utöver nyssnämnda utvidgning av rätten till ersättning föreslår regeringen, till skillnad från utredningen, att gällande regler i princip överförs oförändrade. Regeringens förslag innebär alltså att ersättning kommer att kunna beviljas i fler ärenden och mål än . Eftersom dagens förutsättningar för rätt till ersättning bibehålls kommer dock antalet ytterligare ärenden och mål där ersättning faktiskt beviljas bli litet. betalade ut ca i ersättning enligt lagen (1989:479) om ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt, m.m., benämnd ersättningslagen. Den allra största andelen av det utbetalda beloppet torde avse sådana kostnader som framöver kommer att ersättas med stöd av skatteförfarandelagens bestämmelser om ersättning för kostnader för ombud, biträde eller utredning. Regeringen gör den bedömningen att ökningen av det allmännas kostnader för ersättning för kostnader för ombud, biträde eller utredning kommer att bli ytterst liten. Antalet ärenden och mål där ansökan om ersättning för kostnader för ombud, biträde eller utredning görs kan visserligen antas öka något eftersom antalet ärenden och mål där ersättning kan komma i fråga ökar. Det föreslås dock att framgångskravet som är den viktigaste Prop. 2010/11:165 förutsättningen för rätt till ersättning bibehålls. ersättningsfrågan i de tillkommande ärendena och målen torde därför bli förhållandevis snabb och enkel. Det kan därför förutsättas att förslagen bara i någon liten mån ökar arbetsbördan för och de allmänna förvaltningsdomstolarna. Inte heller när det gäller bedöms förslagen medföra några beaktansvärda merkostnader. Regeringens bedömning: Förslagen bör inte påverka antalet ärenden hos . De bör inte heller få några märkbara effekter på antalet mål i domstol. För företag och andra enskilda är förslagen till övervägande del positiva eftersom sanktionssystemet mildras. Det ökade utrymmet för frivillig rättelse innebär att det straffsanktionerade området minskar marginellt. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning (se betänkandet s. 726 f.). Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har yttrat sig i denna fråga. Skälen för regeringens bedömning Effekter för det allmänna De förändringar av bestämmelserna om skattetillägg som regeringen föreslår i avsnitt 17.7 innebär att skattetillägg kommer att påföras i något mindre omfattning vilket innebär minskad administration för . I de fall skattetillägg tas ut kan de ökade möjligheterna till nyanserade bedömningar möjligen leda till att fler begär omprövning och överklagar. Bestämmelsen om skattetillägg vid omprövning av skönsbeskattning kan också leda till fler ärenden (avsnitt 17.9). Ett ökat utrymme för frivillig rättelse kommer att leda till ett ökat antal rättelser (avsnitt 17.7.2). Sammantaget kan antalet ärenden inte antas påverkas av förslagen. Förslagen bör inte heller få några märkbara effekter på antalet mål i domstol. Effekter för företag och enskilda personer Förslagen att ta bort nivåerna för delvis befrielse (avsnitt 17.7.1), öka utrymmet för frivillig rättelse (avsnitt 17.7.2), ge normalt tillgängligt kontrollmaterial större betydelse (avsnitt 17.7.3 och 17.7.4) och att sänka procentsatsen för skattetillägg på grund av att skatteavdrag inte har gjorts (avsnitt 17.7.5) är positiva för företag och andra enskilda eftersom de innebär att skattetillägg kommer att tas ut i färre fall och med lägre I avsnitt 17.9 föreslås en bestämmelse om skattetillägg vid omprövning Prop. 2010/11:165 av skönsbeskattning. Förslaget innebär att den som trots sköns- beskattning inte lämnar deklaration och därefter får skönsbeskattningen höjd drabbas av ett skattetillägg som han eller hon inte kan bli av med genom att lämna deklaration. Bestämmelsen innebär en skärpning av sanktionssystemet. Företagens och andra enskilda personers administrativa kostnader påverkas inte. Förslaget i avsnitt 17.7.2 om att öka utrymmet för frivillig rättelse innebär att det straffsanktionerade området minskar. Antalet anmälningar som gör om misstänkta skattebrott bör kunna minska något. Å andra sidan innebär förslaget om skattetillägg vid omprövning av skönsbeskattning viss skärpning av sanktionssystemet (avsnitt 17.9). Effekterna bör bli marginella. 24.10Betalning och återbetalning av skatter och avgifter 24.10.1Tidpunkt för betalning av skatt för andra juridiska personer än dödsbon Regeringens bedömning: Förslagen leder när det gäller betalning av den preliminära skatten till en varaktig positiv offentligfinansiell effekt på ca och när det gäller betalning av den slutliga skatten till en varaktig positiv offentligfinansiell effekt på ca . Övergångsbestämmelserna avseende preliminär skatt leder till en varaktig negativ offentligfinansiell effekt på ca . Denna varaktiga effekt uppkommer på grund av en negativ engångseffekt på ca fördelat om och om . För företag med brutet räkenskapsår är förslagen negativa eftersom skattebetalning ska ske tidigare än enligt gällande regler. Sammantaget är förslagen dock till fördel för företagen eftersom en icke konkurrensneutral skattekredit försvinner. Utredningens bedömning: Utredningens bedömning gäller ett förslag (se betänkandet s. 721 f.) som inte har följts av regeringen. innebär bl.a. att betalningsfristen för slutlig skatt ska kortas till drygt 30 För fysiska personer ska dock den tidigaste förfallodagen vara den året efter beskattningsåret. Ränta på den slutliga skatten ska räknas på hela beloppet fr.o.m. den 13 i andra månaden efter be- skattningsåret till och med beslutsdagen. basräntan, dock lägst . Ränta ska inte beräknas för tiden mellan beslutsdagen och förfallodagen. Basräntan fastställs på grundval av räntesatsen för sexmånaders statsskuldväxlar. Remissinstanserna: Flera remissinstanser har avstyrkt utredningens förslag eftersom betalningsfristen anses vara för kort. Företagarna som anser att det inte hjälper att ränta inte ska tas ut mellan beslutsdagen och förfallodagen. För många småföretag är, enligt Före- tagarna, den avgörande frågan inte räntan utan om de har tillräcklig likviditet för att på så kunna betala den slutliga skatten. tagarna anser dessutom att betalningstiden bör beräknas så att alla får lika lång betalningstid, oavsett vilket faktiskt beslutsdatum som gäller. Skälen för regeringens bedömning Effekter för det allmänna Enligt regeringens förslag ska andra juridiska personer än dödsbon lämna inkomstdeklaration , , eller Deklarationstidpunkten beror på vilket beskattningsår den juridiska personen har. Om deklarationen sker elektroniskt får deklarationen lämnas en månad senare (avsnitt 11.8.3). får till följd att också betalningen av slutlig skatt tidigareläggs för dem som har brutet räkenskapsår. De begränsningar som har gällt för andra räkenskapsår än kalenderår (brutna räkenskapsår) har tagits bort 2009/10:235). Ett brutet räkenskapsår ska dock även fortsättnings- vis påbörjas i en kalendermånad och omfatta tolv Med hänsyn till att de nya reglerna har gällt så och att det kan antas att det vid ikraftträdandet av skatteförfarandelagen bara är ett fåtal företag som har begagnat sig av möjligheten att ha ett annat brutet räkenskapsår än de tre som var tillåtna före 2011 har beräkningarna i det följande utgått från att de företag som har ett brutet räkenskapsår vid ikraftträdandet har ett räkenskapsår som slutar I avsnitt 19.6.2 föreslås att betalningen av preliminär skatt ska tidigareläggas med 8, för personer med brutet Förslaget innebär en varaktig positiv offentligfinansiell effekt på ca . Det bör betonas att beräkningarna är ungefärliga då vissa antaganden måste göras. I avsnitt 19.6.3 föreslår regeringen att andra juridiska personer än dödsbon som har ett brutet räkenskapsår ska betala slutlig skatt tidigare Beroende av vilket räkenskapsår som tillämpas tidigareläggs betalningen med 8, . Förslaget innebär en varaktig positiv offentligfinansiell effekt på ca . De särskilda övergångsbestämmelser som föreslås i avsnitt 22 får också offentligfinansiella effekter. När de nya reglerna om betalning av preliminär skatt träder i kraft finns det skattskyldiga som har ett pågående beskattningsår. Det gäller sådana juridiska personer som har ett brutet räkenskapsår. senareläggning av en andel av preliminärskattebetalningen för dessa Senareläggningen gäller en del av den preliminära skatten för det beskattningsår som pågår . skatten som senareläggs beror på vilket räkenskapsår som tillämpas. det första brutna till det tredje är det i ordning räknat 8, 6 respektive Senareläggningen sker med 1424, . Senareläggningen innebär att en extra stor inbetalning kommer att ske i samband med betalningen av slutlig skatt för det aktuella Övergångsbestämmelsen innebär en negativ offentligfinansiell engångseffekt på ca samt ytterligare ca . Den varaktiga negativa offentligfinansiella effekten är ca . Även dessa beräkningar är ungefärliga. Effekter för företag och andra enskilda personer De nya deklarationstidpunkterna påverkar som redan har nämnts också betalningstidpunkten för slutlig skatt för juridiska personer med brutet räkenskapsår. En följd av att de ska lämna deklaration tidigare är att beslut om slutlig skatt ska fattas tidigare och att den slutliga skatten därmed ska betalas tidigare. Betalningen tidigareläggs med 8, beroende av vilket brutet räkenskapsår som tillämpas. Den skattekredit som denna grupp får jämfört med juridiska personer som har kalenderår som räkenskapsår försvinner alltså. Förslaget att den preliminära skatten ska beräknas och betalas för beskattningsår innebär att också betalningen av den preliminära skatten tidigareläggs med 8, för juridiska personer med brutet räkenskapsår. Den skattekredit som juridiska personer med brutet räkenskapsår har när det gäller betalning av preliminär skatt försvinner alltså också. Regleringen blir likformig vilket är positivt. 24.10.2Enhetliga regler för ränteberäkning Regeringens bedömning: Förslaget om en betalningsfrist för slutlig skatt med kostnadsränta innebär en varaktig positiv offentligfinansiell effekt på ca . Förslaget om en enhetlig kostnadsränta vid betalning av slutlig skatt beräknas dessutom leda till en varaktig positiv offentligfinansiell effekt på ca . Förslaget om ny beräkning av basräntan påverkar också räntor som betalas beträffande arbetsgivaravgifter, mervärdesskatt och punktskatt och beräknas i denna del leda till en varaktig positiv effekt på ca . Förslaget om beräkning av intäktsränta beräknas leda till en varaktig negativ offentligfinansiell effekt på ca . administrativa kostnader minskar något. Företagens administrativa kostnader minskar påtagligt. Förslaget om att behålla en betalningsfrist för slutlig skatt är till fördel för företagen som därigenom inte får större krav på sin likviditet än . Utredningens bedömning: Utredningens bedömning gäller ett förslag som inte har följts av regeringen (se betänkandet s. 727 f.). Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte yttrat sig i denna Skälen för regeringens bedömning Effekter för det allmänna I avsnitt 19.6.4 föreslår regeringen att basräntan ska fastställas på grundval av av räntesatsen för sexmånaders statsskuldväxlar. Basräntan får dock beräknas till lägst . I samma avsnitt föreslås enhetliga regler för ränteberäkning inom skattekontosystemet. I avsnittet föreslås dessutom att kostnadsräntan ska, om inte annat sägs, beräknas efter en räntesats som motsvarar basräntan. I avsnitt 19.6.3 föreslår regeringen att slutlig skatt ska betalas senast den förfallodag som infaller närmast efter det att har gått för beslutet om slutlig skatt. Det innebär att betalningsfristen blir densamma som . Kostnadsränta ska utgå fram till och med den dag betalning sker. Förslagen beräknas ge upphov till en varaktig positiv offentligfinansiell effekt på ca . I samma avsnitt föreslår regeringen att på slutlig skatt att betala ska kostnadsränta beräknas från och med den 13 i andra månaden efter be- skattningsåret till och med den dag betalning senast ska ske. På belopp till och med ska dock kostnadsränta tas ut först från och med den 4 efter beskattningsåret. Detta innebär att ränta på slutlig skatt att betala kommer att börja beräknas tidigare än för juridiska personer med brutna räkenskapsår. Förslagen ger upphov till en varaktig positiv offentligfinansiell effekt på ca . Det bör påpekas att det rör sig om en mycket osäker uppskattning. Förslaget om ny beräkning av basräntan påverkar också räntor som betalas beträffande arbetsgivaravgifter, mervärdesskatt och punktskatt och beräknas i denna del leda till en varaktig positiv effekt på ca . Förslaget om hur basräntan ska beräknas påverkar inte bara kostnadsräntan utan också hur intäktsräntan ska beräknas. Förslaget i denna del beräknas ge upphov till en varaktig negativ offentligfinansiell effekt på ca . De enhetliga regler för ränteberäkningen som regeringen föreslår innebär att det blir enklare att beräkna ränta på slutlig skatt. Förslagen innebär därför att kostnader för att löpande administrera ränta på slutlig skatt i skattekontosystemet minskar något. När det gäller kostnader för utveckling av skattekontosystemet hän- visas till avsnitt 24.10.4. Effekter för företag och andra enskilda personer Förslagen om mer enhetliga regler för ränteberäkningen innebär att enskilda får lättare att förstå hur räntan beräknas. Effekten är störst för företag eftersom de har många transaktioner på skattekontot och därmed komplicerade ränteberäkningar. Förslagen leder därför till att företagens administrativa kostnader minskar påtagligt. En fördel för företag och andra är att på de första av slutlig skatt att betala kommer ränta att börja beräknas först från och med den 4 efter beskattningsåret. Vid en samlad bedömning får förslagen om enklare ränteregler anses Prop. 2010/11:165 vara till fördel för såväl företag som andra enskilda. Förslaget om att behålla en betalningsfrist för slutlig skatt är till fördel för företagen som därigenom inte får större krav på sin likviditet än . Regeringens bedömning: De statsfinansiella effekterna är svåra att beräkna, men det är rimligt att anta att effekterna blir marginella. För företag och andra enskilda personer är förslagen positiva eftersom förutsättningarna för anstånd och ersättning för ställd anståndssäkerhet blir något generösare. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens bedöm- ning (se betänkandet s. 730). Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har yttrat sig i denna fråga. Skälen för regeringens bedömning Effekter för det allmänna Förslagen i avsnitt 19.12 att öka utrymmet för anstånd innebär att skatter och avgifter i vissa fall kommer att betalas senare än . Å andra sidan är ett förslag att anstånd ska kunna medges om det är till fördel för det allmänna, dvs. om det förbättrar förutsättningarna för det allmänna att få betalt. Denna nya anståndsbefogenhet, som är en följd av nya borgenärsroll, kan därför innebära att skatter och avgifter betalas som annars inte skulle ha betalats. Det är svårt att i siffror beräkna de statsfinansiella effekterna av förslagen men det finns fog för att anta att effekterna blir marginella. Även när det gäller förslaget att utvidga rätten till ersättning för ställd anståndssäkerhet (avsnitt 19.12.3) är det svårt att beräkna de statsfinansi- ella effekterna. Allt talar dock för att det rör sig om en ytterst marginell effekt. Det bör även nämnas att befogenheten att bevilja anstånd på grund av att det är till fördel för det allmänna innebär att ges förutsättningar att utöva sin borgenärsroll på ett mer effektivt sätt. Effekter för företag och andra enskilda personer Att förutsättningarna för anstånd och ersättning för ställd anståndssäker- het blir generösare är positivt för företag och andra enskilda personer. 24.10.4Övriga betalnings- och återbetalningsfrågor Regeringens bedömning: Förslagen har marginella effekter för det allmänna, företag och andra enskilda personer. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens bedöm- ning (se betänkandet s. 731 f.). Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har yttrat sig om dessa frågor förutom som anser att det är angeläget att förslagen genomförs. anför bl.a. att förslaget om återtagande av indrivningsuppdrag då anstånd medges eller skatt undanröjs eller sätts ned efter att skatten har lämnats till för indrivning leder till att ett omfattande utvecklingsarbete får göras i myndighetens it-stöd, till en kostnad av ca . Trots kostnaden anser att fördelarna med att ha en bättre möjlighet att följa upp vad den restförda skatteskulden består av överväger nackdelarna. Det blir bl.a. enklare i samband med handräckning i andra länder eftersom Kronofogde- myndigheten kommer att på ett enklare sätt kunna identifiera vilka skatter som en viss skattekontoskuld består av. Vidare slipper myndigheten oklarhet om hur stort det indrivningsbara beloppet är när t.ex. anstånd har meddelats. Skälen för regeringens bedömning Effekter för det allmänna I avsnitt 19.3.2 och 21.3 föreslås att mindre överkott och underskott på skattekonton som inte längre används ska tillfalla staten respektive falla bort. En effekt av förslagen är att skattekonton som inte längre används kommer att kunna avslutas. Att konton som inte längre används finns kvar i de tekniska systemen innebär administrativa och tekniska kostnader för . Dessa kostnader kommer att minska till följd av förslaget. Den särskilda avräkningsbestämmelse som föreslås i avsnitt 19.4.3 för skatt eller avgift som har satts ned genom ackord kommer att innebära en marginell ökning av administrationen för . Förslagen i avsnitt 19.5 för att motverka skattebyten innebär att får lättare att avgöra om en viss skatt är betald, vilket bör göra det lättare att hantera vissa frågor, som t.ex. ansökning om företrädaransvar. Å andra sidan kan förslaget att återta indrivnings- uppdrag för skatter och avgifter för vilka anstånd har beviljats eller som har satts ned leda till visst merarbete. Regeringen föreslår i avsnitt 19.9.2 förändrade ränteregler för sido- betalningsansvar. Jämfört med gällande regler innebär förslagen förenklingar för . I det underlag som har gett in till utredningen anger verket kostnaderna för förslagen i betalnings- och återbetalningsfrågor till . Kostnaderna avser utveckling av skattekonto- systemet för att möta förslagen och nya blanketter och broschyrer. I sitt underlag framhåller verket att flera av förslagen överensstämmer med Med hänsyn till att förslagen leder till Prop. 2010/11:165 betydande förenklingar, särskilt när det gäller ränteberäkningen, och till att en del av förslagen redan förefaller genomförda tekniskt anser regeringen att det är rimligt att utgå från att eventuella engångskostnader täcks av de resurser som frigörs genom förslagen. Regeringen föreslår i avsnitt 21.2 att i vissa situationer ska återta indrivningsuppdraget, nämligen då anstånd medges med inbetalning av skatt som redan har lämnats över till för indrivning eller då sådan skatt undanröjs eller sätts ned. Detta förslag kommer att underlätta för att hantera restförda skattekontoskulder. Det kräver dock att myndighetens it-stöd utvecklas. Effekter för företag och andra enskilda personer Förslagen i avsnitt 19.3.1 innebär att skattekonton som inte längre används kommer att kunna avslutas. Att ett konto som inte längre används inte har kunnat avslutas har gett upphov till en del irritation, särskilt då kontot tillhör en avliden. För anhöriga och andra berörda är förslaget därför positivt. En särskild avräkningsbestämmelse för skatt eller avgift som har satts ned genom ackord föreslås i avsnitt 19.4.3. Förslaget är en skärpning eftersom en nedsättning av en skatt eller avgift som omfattas av ett villkor om avräkning i ett beslut om ackord kommer att räknas av mot den ackorderade fordran och därmed inte kommer att kunna användas för att betala nya skatter och avgifter. Förslagen i avsnitt 19.5 för att motverka skattebyten innebär att vissa effekter som är minst sagt svåra att förklara för enskilda försvinner, som t.ex. att en skatt måste betalas trots att anstånd har beviljats på grund av att anståndet har betalat en annan skatt. I avsnitt 19.9.2 föreslår regeringen förändrade ränteregler för sidobetalningsansvar som är till fördel för den som ett beslut om ansvar gäller eftersom ränta inte ska beräknas för tid före beslutet. Det blir också lättare att förstå vad det belopp som ska betalas består av. 24.11Omprövning samt överklagande och ändring i beslut på grund av skatteavtal 24.11.1Skattenämnderna ersätts av särskilt kvalificerade besluts- fattare Regeringens bedömning: administration bedöms minska. Den administrativa bördan för företag och andra enskilda påverkas inte. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning (se betänkandet s. 732 f.). Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har yttrat sig i denna del. Skälen för regeringens bedömning Effekter för det allmänna Regeringen föreslår i avsnitt 20.2.3 att skattenämnderna ska avskaffas på inkomsttaxeringsområdet. Allmänhetens behov av inflytande och insyn i verksamhet ska tillgodoses genom informella organ. administration minskas eftersom skattenämnd inte längre ska sammankallas och inga nämndmöten ska hållas. användes 38 årsarbetskrafter för arbete i skattenämnd. De nya informella formerna för allmänhetens inflytande och insyn kommer att innebära en mycket begränsad administration. Förslaget innebär vidare minskade kostnader för arvode och annan ersättning till ledamöterna i skattenämnden. betalade ut i arvoden till lekmannaledamöter. Skattenämndernas medverkan i beslutsprocessen ska ersättas av en ny beslutsordning. Den nya ordningen innebär att vissa omprövningsbeslut ska fattas av en särskilt kvalificerad beslutsfattare efter föredragning. Beslutsordningen gäller fler beslut än sådana där skattenämnd medverkar. Eftersom bara tjänstemän är involverade bör dock administrationen ändå sammantaget inte bli större än . bedömer att den sammantagna effekten av att ersätta skattenämnderna med en särskilt kvalificerad beslutsfattare är en nettobesparing på 20 årsarbetskrafter, dvs. Möjligheten till personlig inställelse inför skattenämnd försvinner i och med att nämnderna avskaffas. kan dock muntliga uppgifter lämnas till tjänstemän. Den administrativa bördan kommer inte att förändras. Eftersom skattenämnderna på fastighetstaxeringsområdet inte omfattas av regeringens förslag kommer (kommun- fullmäktige i ) även i fortsättningen att få förrätta val av ledamot i skattenämnd. Ett färre antal ledamöter kommer dock att behövas. Effekter för företag och andra enskilda personer Förslaget att ersätta skattenämnderna med informella kontakter för allmänhetens insyn och inflytande samt omprövning av en särskilt kvalificerad beslutsfattare innebär för företag och andra enskilda effektivare insyn och inflytande samt ett rättssäkrare omprövnings- förfarande. De administrativa kostnaderna kommer inte att påverkas. 24.11.2Ändringar av skatte- eller avgiftsbeslut i efterhand Regeringens bedömning: Förslaget bör sammantaget få positiva offentligfinansiella effekter, eftersom efterbeskattning genom följdändring även kommer att kunna ske mellan skatteslag samt då antalet domstolsprocesser på området kommer att minska.