prop · GZ031d36 · 2011-09-20 00:00:00 — Regeringen har gett ett uppdrag till för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, och för arbetsliv och socialvetenskap att i sam- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 verkan utforma och utlysa ett tvärvetenskapligt forskningsprogram omfattande det samiska urfolket, samerelaterade verksamheter och hälsa, arbets- och livsvillkor. Regeringens vision bruka utan att förbruka sammanfaller till stor del med arbete med landsbygdsprogrammet och livsmiljöprogram Eallinbiras. driver inom programmet flera åtgärder för företagsutveckling med fokus på hållbarhet och långsiktigt hållbart nyttjande. Regeringen gav 2009 i uppdrag att göra en översyn av klimatanpassningsåtgärder för rennäringen samt en analys om möjligheterna att teckna avtal om vinterbete utanför renskötselområdet. Uppdraget har redovisats och bereds i Eallinbiras tillfördes medel i och med antagandet av propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik (prop. 2008/2009:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300), där 2011 är slutår för ett antal insatser. Inom landsbygdsprogrammet har ett särskilt genomförandeansvar och ett tematiskt ansvar över samiska närings- och landsbygdsutvecklingsfrågor. För perioden 20072013 är den sammanlagda budgeten . har 67 ansökningar inkommit, varav 37 beviljats. har av medlen förbrukats. Renhjordens storlek uppgick till cirka 250 000 djur, vilket är i nivå med föregående år. har antalet slaktade renar fortsatt minska som avräkningspriset har ökat. 2009/2010 slaktades 52 632 renar. Det är en minskning i jämförelse med 2008/2009 och en minskning i jämförelse med säsongen . Det fortsatta arbetet med att utveckla och anpassa rennäringen och de andra samiska näringarna, bl.a. inom ramen för livsmiljöprogram Eallinbiras och landsbygdsprogrammet, utgör delar i att nå visionen bruka utan att förbruka. En ny renskötselkonvention mellan och bedöms ge förutsättningar för en långsiktigt hållbar renskötsel över . Det samiska språkets ställning i samhället är fortsatt svag. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 emellertid att insatserna, såsom utbildningsinsatser riktade mot kommuner och etablering av ett samiskt språkcentrum som påbörjats , kommer att få positiva effekter . Befolkning, sysselsättning och företagande på landsbygden landsbygder uppvisar både områden som är expansiva och områden med problem i form av befolkningsminskningar. Generellt har områden i närheten av större befolkningscentra en mer dynamisk utveckling än mer glest befolkade områden. folkmängd ökade med 530 000 personer . Av denna ökning stod de tre storstadsregionerna för . Det är framför allt i norra delarna av landet och i inlandet av riket ned till Bergslagen som har en minskande befolkningsmängd. Tabellen nedan visar befolk- nings-, företags- och sysselsättningsutveckling . Tabell 2.9 Befolknings-, företags- och sysselsättningsutveckling 20022010(tillväxt i 2009(tillväxt i antal -0,2 -7,6 Källa: SCB:s databas (uttag ) Tabellen bygger på indelning av kommuner. I skrivelsen En strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder (skr. 2008/09:167) slog regeringen fast att landsbygd är en viktig resurs för hela landets utveckling och hållbara tillväxt samt att arbetet med landsbygdsfrågor ska bedrivas fortlöpande inom alla politiska områden. Genom en förbättrad samordning av arbetet med landsbygdsfrågor inom har landsbygdsperspektivet stärkts och tydliggjorts inom ett stort antal politiska områden. Landsbygdsprogrammet för perioden 20072013 består av ett trettiotal olika åtgärder, var och en med angivna omfattnings-, resultat- och effektmål för vilka indikatorer har definierats. Här redovisas huvuddragen av resultaten från av genomförandet. Landsbygdsprogrammet är uppdelat i fyra olika åtgärdsområden, s.k. axlar. Effekten av åtgärderna kan redovisas först efter genomförda utvärderingar. En halvtidsutvärdering av det svenska landsbygdsprogrammet genomfördes av . Utvärderingen drar slutsatsen att flera delar inom programmet fungerar bra men att vissa delar, framför allt inom axel 1 (förbättra jord- och skogsbrukssektorns konkurrenskraft) och axel 3 (diversifiering och förbättrad livskvalitet på landsbygden), inte når upp till de mål som föresatts inom programmet. genomfördes en större ändring av landsbygdsprogrammet. Ändringen var bl.a. ett led i genomförandet av den s.k. hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitiken 2009. Ytterligare medel tillfördes därmed programmet från direktstöden. Ökade medel tillfördes också programmet som ett led i den europeiska ekonomiska återhämtningsplanen. Sammantaget tillfördes programmet . De tillförda medlen har använts för satsningar på klimat, förnybar energi, vattenhushållning, biologisk mångfald, omstrukturering av mjölksektorn samt bredband. Därutöver gjordes ändringar i programmet för att öka måluppfyllelsen av flera av miljöersättningarna samt ökade satsningar på det nya matlandet. Tabell 2.10 Beviljat stöd till särskilda utmaningar Källa: Sammanställning av statistik från . Vid ett jämnt budgetutnyttjande bör av hela programmets budget vara utnyttjad vid utgången av 2010, dvs. efter fyra av . Resultaten av åtgärder med syftet att förbättra miljön och landskapet (axel 2) redovisas under avsnitt 2.5.2 De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. Förbättra jord- och skogsbrukssektorns konkurrenskraft (axel 1) Det övergripande målet för åtgärderna är att de gröna näringarna ska vara miljö- och resurseffektiva och ha en nyckelroll i energiproduktion. Målgruppen för åtgärderna är företagare inom de areella näringarna och livsmedelsföretagare. Åtgärderna syftar till att stärka företagens utvecklings- och konkurrenskraft genom kompetensuppbyggnad, ny modern teknik, resurseffektiva produktionsmetoder och nya produkter. Tabell 2.11 Åtgärder för en förbättrad konkurrenskraft 1 Inklusive utmaningsmedel. Källa: Sammanställning av statistik från . Investeringsstödet är den budgetmässigt största åtgärden inom axel 1. Antalet ansökningar till investeringsstödet har ökat , vilket tyder på att investeringsviljan inom jordbruket har vänt efter en nedgång . Inom axel 1 har åtgärder för att öka samarbete och småskaliga infrastrukturinsatser inom de areella näringarna en betydligt lägre anslutning än väntat. Det genomsnittliga budgetutnyttjandet för axel 1 är . Diversifiering och förbättrad livskvalitet på landsbygden (axel 3) Det övergripande målet för åtgärderna är ett dynamiskt och livskraftigt näringsliv i hela landet som leder till fler jobb och högre tillväxt i landsbygdens ekonomi. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 inom axeln är småföretagare på landsbygden. Åtgärderna under axel 3 ska leda till en ökad diversifiering av landsbygdens näringsliv i syfte att främja jobb, en hög livskvalitet för dem som bor på landsbygden samt ett hållbart utnyttjande av landsbygdens samlade resurser. Tabell 2.12 Åtgärder för diversifiering och förbättrad livskvalitet på landsbygden antal byar/- Källa: Sammanställning av statistik från . Inom axel 3 kan särskilt satsningarna på det nya matlandet och insatsen för att öka tillgång på bredband nämnas. Efterfrågan på medel inom dessa områden har varit mycket stor . Det genomsnittliga budgetutnyttjandet var för axel 3 vid utgången av 2010. var motsvarande budgetutnyttjandet . Både antalet företag och projekt som fått stöd har ökat betydligt i förhållande till föregående år. Leader ( axel 4) Det övergripande målet för Leader är att främja ett effektivt genomförande av landsbygdsprogrammet genom förankring, inflytande och samverkan på lokal nivå. Leadermetoden ska omfatta programmets alla insatsområden med särskilt fokus på axel 3. Målet är att minst 60 Leaderområden ska bildas . var 63 Leaderområden igång med verksamheter över hela landet och beslutstakten 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 utnyttjandet för axel 4 var . Det förhållandevis svaga budgetutnyttjandet i axel 4 har sin förklaring i att flera av Leaderområdena kom igång sent i programperioden. Landsbygden i uppvisar en heterogen bild med stora variationer mellan olika områden. Den tätortsnära landsbygden har i flera avseenden en expansiv och dynamisk utveckling. finns andra områden med svag befolkningsutveckling. Konjunkturnedgången 2009 2010 präglar utvecklingen av såväl antalet arbetsställen som sysselsättningen på landsbygden. Den ökning i sysselsättning som landsbygden upplevt före konjunkturnedgången försvann i stor utsträckning i samband med den omfattande avmattningen i ekonomin. Dock förefaller det, enligt tillgänglig statistik över sysselsättning och arbetsställen, som att ekonomin återhämtade sig . Detta visar att landsbygdsområdena ger förutsättningar för fler jobb och företag, trots att folkmängden på landsbygden minskat totalt sett . För att tillvarata och stärka landsbygdernas utvecklingskraft krävs insatser av många aktörer på olika samhällsnivåer. Regeringens inriktning är därför att, i de frågor där det är relevant, fortsatt verka för att införliva landsbygdsperspektivet som en naturlig del i alla politiska områden och att skapa mervärden genom samverkan mellan olika områden. kommer detta fortsatta arbete att samordnas av Landsbygdsdepartementet. Landsbygdsprogrammet är ett viktigt verktyg för jobb och tillväxt såväl som för ett hållbart resursutnyttjande på landsbygden och omfattande insatser genomförs nu inom alla axlarna. Målet för budgetutnyttjande i axel 1 är helt uppfyllt och för axel 3 och 4 är målet i huvudsak uppfyllt. Dock finns inom programmet vissa åtgärder som fortfarande har ett lågt utnyttjande, trots riktade informationsinsatser från både och länsstyrelserna. Regeringen kommer att pröva om justeringar är nödvändiga för att öka programmets effektivitet. Den halvtidsutvärdering som genomfördes kommer att utgöra ett underlag inför den programändring som regeringen avser att göra . Flera av slutsatserna i utvärderingen är dock av mer långsiktig karaktär och utvärderingen utgör därmed också ett viktigt underlag inför utformning av framtida landsbygdsprogram. Efterfrågan har varit god på de medel som tillfördes programmet som ett resultat av den s.k. hälsokontrollen av CAP till särskilda utmaningar klimat, förnybar energi, vatten och biologisk mångfald. Även efterfrågan på de medel som tillkom genom den finansiella återhämtningsplanen inom EU för ökad tillgång till bredband har varit mycket stor. Jordbruk och livsmedelsförädling i norra Villkoren för stöd till jordbruket i norra regleras i anslutningsfördrag med EU. Den produktion som är stödberättigande har successivt minskat . Det är i de mest glesbygdsdominerade inlands- och skogsområdena som tillbakagången är störst. I dessa områden minskar såväl antalet jordbruksföretag som jordbruksproduktionen. Jordbruksföretagen är mer livskraftiga i bygder med något bättre naturgivna förutsättningar. genomfördes höjningar av ersättningsnivåerna. Detta medförde att summan av utbetalda stöd uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med . godkände kommissionen förslag om förändringar av det nationella stödet till jordbruket i norra . Förslaget innebär förenklingar och större flexibilitet i utformningen av stödet. Trots en höjning av ersättningsnivåerna sjönk den samlade produktionsvolymen i norra för alla jordbruksprodukter och särskilt för mjölk. Den tidigare oberoende utvärderingen har dock visat att stödet är betydelsefullt för jordbruket och landsbygden i norra och dess möjligheter att övervinna naturgivna nackdelar och medverkar till att bevara odlingslandskapet och dess miljövärden. Regeringen avser även, i samband med det nya regelverket för EU:s jordbrukspolitik efter 2013, göra en översyn som kan föranleda förändringar inom det nationella stödet. Programmet för fiskerinäringen i 2013 började genomföras och har som mål att bl.a. minska flottkapaciteten, öka lönsamheten för fiskerinäringen, minska miljöbelastningen orsakad av svensk fiskerinäring och förbättra förutsättningarna för naturliga bestånd. Fram till hade beviljats till olika insatser, vilket motsvarar av programbudgeten av EU-medel för sjuårsperioden. De områden där mest medel för åtgärder beviljats är skrotning av fiskefartyg, utveckling av vattenbruk och fiskehamnar, skydd och utveckling av den akvatiska faunan och samt pilotprojekt om förädlingsvärde hos sillprodukter. För att komma tillrätta med överkapaciteten inom svenskt fiske har slutfört en skrotningskampanj för bottentrålare där skrotningsstödet uppgick till uppdelat på 24 fartyg. De två genomförda skrotningskampanjerna har inneburit att segmentets totala bruttotonnage minskat med . Samtliga tillstånd kopplade till de skrotade fartygen har återgått till och har fördelats till de kvarvarande fartygen med en förväntad lönsamhetsökning som följd. har även fem ytterligare fiskeområden inrättats. Med fiskeområde avses ett geografiskt område där ett antal åtgärder inom fiskeprogrammet skapar fler arbetstillfällen, särskilt med koppling till fisketurism. Totalt är 14 fiskeområden inrättade. har presenterat en rapport om det småskaliga kustfisket, som redogör för vad som präglar ett småskaligt kustfiske, dess problem samt vilka åtgärder som skulle kunna bidra till att stärka detta fiske. Regeringen arbetar vidare med att fortsatt stärka detta fiske då småskaligt fiske bidrar till ett levande kustsamhälle. En ökning av måluppfyllelsen av fiskeprogrammet kan ses i relation till en generell ökning av beslut och utbetalningar. Det finns en fortsatt hög efterfrågan på projektmedel och totalt av utbetalningarna var genomförda. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 kampanj förväntas de ekonomiska förutsättningarna för de fiskeföretag som är kvar i den demersala flottan ha förbättrats. Vattenbruk, fritidsfisket och fritidsfiskebaserat företagande fanns det, enligt () 88 producerande odlingsanläggningar av matfisk och 76 odlingsanläggningar som producerade utsättningsfisk (s.k. sättfisk) för fiskevårdande åtgärder. Matkräftor och sättkräftor producerades i 30 respektive 8 anläggningar. På bedrevs musselodling i 12 anläggningar. Matfiskeproduktionen har ökat jämfört med . Den uppgick till slaktvikt och värdet uppskattas till , vilket är en ökning från föregående år. Merparten av matfiskproduktionen utgjordes av regnbåge som uppgick till slaktvikt till ett värde av följd av , ål och lax/öring. sysselsatte det svenska vattenbruket cirka 399 personer, varav var kvinnor. Tabell 2.13 Produktion, omsättning och antalet sysselsatta i vattenbruk För att underlätta utvecklingen av vattenbruket i har regeringen bl.a. förstärkt medfinansieringen i fiskeprogrammet. I och med att per övertar ansvaret för främjandet av vattenbruksnäringen har också myndigheten fått i uppdrag att skapa en gemensam myndighetsingång för vattenbruksföretagare och att utarbeta en handlingsplan för sektorns utveckling. Vidare har arbete med avel av odlad fisk förstärkts. Fritidsfiske och företagande inom fisketurism fick i uppdrag att stärka fritidsfisket och genomföra insatser för att öka 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 och sprida kunskaper till gagn för ett långsiktigt hållbart fritidsfiske och fisketurism. Ungefär en miljon svenskar i åldern 1674 bedriver fritidsfiske minst en gång och det sammantagna antalet fiskedagar uppgår till cirka 13,8 miljoner. Enligt SCB har fångsten minskat med till per fritidsfiskare och år. fick från då avvecklades överta det övergripande operativa ansvaret för främjandefrågor inom fritidsfiske och företagande inom fisketurism. Det svenska vattenbruket har visat på ökad omsättning och en relativt stabil sysselsättningsgrad . Regeringen gör bedömningen att det finns en fortsatt potential för vattenbruket i . Det framgår också av betänkandet SOU 2009:26 Det växande vattenbrukslandet. Både inhemsk och utländsk fisketurism växer och är en viktig del av den naturbaserade turism som bl.a. regeringen satsar på i det nya matlandet. Fisketurismföretagande har en framtida potential på landsbygden, i kustområden och våra insjöar. En nationell förvaltningsplan för vildsvin har tagits fram och utgör en kunskapsbas vid länsstyrelsernas arbete med regionala planer för vildsvin. Avskjutningen av vildsvin 2009/2010 blev cirka 65 000 djur, vilket indikerar att stammen har fördubblats , till omkring 150 000 djur. Regeringen ordnade ett möte med landshövdingar, berörda myndigheter och intresseorganisationer i syfte att utgöra avstamp för en kontrollerad förvaltning av vildsvinsstammarna . har beslutat om en ny älgförvaltning i enlighet med regeringens proposition 2009/10:239 (bet. 2010/11:MJU6, rskr. 2010/2011:49). Beslutet innebär att den nuvarande organisationen av jakten efter älg ändras med syfte att skapa en ekosystembaserad älgförvaltning lokalt. Älgskötselområdenas uppgifter och utformning ändras i jaktlagen som nuvarande bestämmelser om licensområden, s.k. A-, B- och E-områden, förenklas. En ny form av övergripande förvaltningsområden för samordning av älgjakten inrättas. Bestämmelserna om den nya älgförvaltningen träder i kraft . Eftersök av trafikskadat vilt Antalet viltolyckor ökade till 47 475. Mest ökade trafikolyckorna där älg och rådjur var inblandade. Databasen för trafikeftersök har utvecklats bl.a. genom att varje viltolycka nu har en exakt geografisk platsangivelse. låg den genomsnittliga uppklarandegraden vid eftersök på . Eftersom databasen till stora delar är tillgänglig för allmänheten kan den som vill se var viltolyckorna inträffar i sitt närområde. Detta bedöms vara en stor tillgång i det fortsatta arbetet med att förebygga viltolyckor. I syfte att främja och stärka den regionala och lokala delaktigheten i förvaltningen av viltet har regeringen beslutat inrätta en viltförvaltningsdelegation vid varje länsstyrelse. , då beslut om skyddsjakt delegerades från till länsstyrelserna, beslutar de flesta länsstyrelser själva om skyddsjakt på stora rovdjur i län med reproducerande stammar av rovdjuren. och lämnade ett förslag till regeringen om ett viltövervakningsprogram som integrerar populations- och hälsoövervakning av vilt. Förslaget bereds i . Regeringens arbete med att regionalisera viltförvaltningen har fortsatt genomförts genom att beslut om skyddsjakt på stora rovdjur har delegerats till länsstyrelserna. Det regionala ansvaret för förvaltningen av vildsvinen har tydliggjorts, vilket ökar förutsättningarna för en förbättrad kontroll av stammen. Den nya älgförvaltningen syftar till en bättre styrning och samordning av älgjakten genom en lokal ekosystembaserad adaptiv förvaltning. Målet är en livskraftig älgstam av hög kvalitet som är i balans med betesresurserna och en produktionsanpassad älgjakt. Hänsyn måste därmed tas till både förutsättningarna för skogsproduktion och den biologiska mångfalden. En anpassning måste även ske till förekomsten av rovdjur för vilka älgen är bytesdjur. Antalet trafikolyckor där viltet varit inblandat har ökat markant och samhällets kostnader för viltolyckor överstiger . Ett utvecklat datastöd har medfört förbättrade möjligheter att förebygga viltolyckor och bör leda till en ökad kvalitet och effektivitet inom eftersöksorganisationen, vilket är viktigt såväl för djurskyddet som kostnadsbilden. Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen Ett av de övergripande målen inom visionen bruka utan att förbruka är Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. Ett flertal insatser har ingått i regeringens strävan att nå målet. De stimulansåtgärder för företag som regeringen har genomfört har varit betydelsefulla för de areella näringarna. Resultatet av högnivågruppen och konkurrensverkets rapport visar att det är viktigt att fortsätta arbeta för att öka konkurrenskraften i primärproduktionen. Åtgärder för att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft har skett. Företagens administrativa kostnader inom de areella näringarna har minskat ytterligare och är minskningen med god marginal uppnådd mot det uppsatta målet. Förbättringen av styrningen och hanteringen av stödverksamheten har lett till både snabbare utbetalningar och säkrare material för jordbrukarna. Att skapa fler jobb och en livskraftig landsbygd sker bl. a. genom visionen det nya matlandet. Ökad samverkan och dialog kan i sin tur leda till nya företag över hela landet. Regeringens satsning på insatser för innovation, kompetens, logistik och mat med mervärde är viktig för att uppnå målsättningarna inom livsmedelsstrategin, något som den utvärderingen som gjordes visar på. Fler exportrelaterade problem som t.ex. godkännande av 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 svenska anläggningar för export har lösts och skapat ytterligare möjligheter för export av svenska livsmedelsprodukter. Livsmedelsstrategin, fiskeprogrammet och landsbygdsprogrammet kompletterar varandra och stärker möjligheterna att nyttja den totala potential som finns till ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv med ökat företagande, tillväxt och fler jobb i hela landet. Sammantaget bedömer regeringen att de redovisade insatserna bidragit till att nå målet om ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. 2.5.2De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion De gröna näringarnas klimatarbete För att mäta resultatet för målet används följande indikatorer: -Utsläpp av växthusgaser från jordbruksmark -Skog och skogsmarks nettoupptag av växthusgaser uttryckt som koldioxidekvivalenter hade utsläppen av växthusgaser från jordbruket minskat med i jämförelse med 1990, och med i jämförelse med 2008. genomfördes en större programändring av landsbygdsprogrammet som ett led i genomförandet av hälsokontrollen (se avsnittet Landsbygden framtidslandet). En del av programändringen gjordes i syfte att dels minska jordbrukets utsläpp av växthusgaser, dels anpassa jordbruket till ett förändrat klimat samt öka skogsbrukets kompetens kring klimatrelaterade frågor. infördes ett ekonomiskt stöd till företag för en energikartläggning av företagens verksamheter och anläggningar, inklusive förslag på åtgärder. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Diagram 2.2 Utsläpp av växthusgaser från jordbruket Källa: , National Inventory Report 2011 (exklusive nettoupptag av CO2 i jordbruksmark). har regeringen gjort ytterligare satsningar för att tillvarata skogsbrukets roll för minskad klimatpåverkan. har fortsatt att utveckla sin rådgivning i syfte att höja skogsbrukets kunskapsnivå dels om metoder för en långsiktigt hållbar ökning av tillväxten i skogen, dels om möjliga anpassningsåtgärder. Skog och skogsmark hade 2009 ett nettoupptag på koldioxidekvivalenter, vilket innebär en liten minskning () jämfört med men en ökning jämfört med . Anledningen till den kraftiga ökningen beror till stor del på en minskad avverkning . hade avverkningsnivån dock återhämtat sig. Diagram 2.3 Nettoupptag av växthusgaser inom skogsbruket Källa: , National Inventory Report 2011 (exklusive upplagring i har fortsatt att driva skogens betydelse för minskad klimatpåverkan i såväl de internationella klimatförhandlingarna som inom EU, i syfte att hitta en lämplig balans mellan möjligheten att lagra kol i växande skog och skogs- produkter och den potential som finns att öka substitutionen av fossila bränslen. nåddes en överenskommelse om ett ramverk för åtgärder i utvecklingsländer för att minska avskogning och öka arealen hållbart brukad skogsmark i syfte att minska utsläppen av växthusgaser. Inom klimatkonventionen har även diskussionerna kring framtida regelverk för hur i-länder ska bokföra kolförrådsförändringar inom skog och mark utvecklats i positiv riktning , bl.a. finns samsyn om att inkludera träprodukters kollagrande funktion. Minskningen av jordbrukets utsläpp av växthusgaser beror till stor del på en fortsatt lägre användning av mineralgödsel, minskade volymer stallgödsel samt en minskad åkerareal. Användningen av mineralgödsel har haft en svag nedåtgående trend . Dessutom kan noteras att antalet nötkreatur har minskat 2010 jämfört med vilket leder till minskade utsläpp av växthusgasen metan.