prop · GZ031d33 · 2011-09-20 00:00:00 — I propositionen används den nya bedömningsgrunden vilken redovisades i budgetpropositionen . Sammanfattningsvis bedöms det vara möjligt att skapa förutsättningar för att nå tio miljökvalitetsmål om ytterligare åtgärder vidtas till 2020. Ett mål, Skyddande ozonskikt, bedöms vara möjligt att nå med redan vidtagna och planerade åtgärder. För fem av miljökvalitetsmålen bedöms det som mycket svårt att till 2020 skapa förutsättningar för att nå det miljötillstånd som målen uttrycker. Dessa mål är Begränsad klimatpåverkan, Giftfri miljö, Hav i balans samt levande kust och skärgård, God bebyggd miljö och Ett rikt växt- och djurliv. För fem av miljökvalitetsmålen rapporteras en positiv trend för tillståndet i miljön, vilket är tre fler än i tidigare uppföljningar. De tre nya är luft, Ingen övergödning samt Levande sjöar och vattendrag och de övriga två är Bara naturlig försurning och Skyddande ozonskikt. Endast Begränsad klimatpåverkan har en negativ 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Det baseras på att utsläppen av växthusgaser fortsätter att öka i världen och att den globala årsmedeltemperaturen fortsätter att stiga. Myndigheterna visar på vissa gemensamma svårigheter för flera miljökvalitetsmål. Till exempel så är möjligheten att nå flera miljökvalitetsmål starkt beroende av minskade utsläpp från transporter och energiproduktion. Det gäller exempelvis luft, Bara naturlig försurning och Ingen övergödning. Dagens nyttjande av naturresurser inom fiske, skogsbruk och jordbruk samt fysiska störningar lyfts fram som problem i flera naturtypsmål. Å andra sidan är ett fortsatt brukande i en del fall avgörande för att vissa naturtyper och en biologisk mångfald ska bevaras. Även brister i skydd av och hänsyn till kulturmiljöer påpekas. rådighet för måluppfyllelse ser olika ut för miljökvalitetsmålen. För ungefär hälften av miljökvalitetsmålen dominerar behov av insatser på internationell nivå, medan nationella insatser bedöms som viktigast för lika många miljökvalitetsmål. I flera fall lyfts det dock fram att nationella och internationella insatser samverkar och att åtgärder behövs på olika nivåer. För många av naturtypsmålen lyfts däremot nationellt arbete med ökat skydd och skötsel fram som avgörande för måluppfyllelsen. har även slutredovisat samtliga 72 delmål. Verket bedömer att av dessa har 26 delmål redan nåtts eller bedöms möjliga att nå till sitt målår, medan 39 delmål inte har nåtts eller inte bedöms möjliga att nå till sitt målår. Andelen mål som nås skiljer sig markant utifrån vilket målår delmålen har. Av de 14 som passerat målåret har 10 uppnåtts. En- dast en dryg fjärdedel av de som har 2010 som slutligt målår bedöms ha uppnåtts och endast 2 av de 14 som har målår senare än 2010 bedöms uppnås inom avsedd tid. För många delmål har åtgärder och ny lagstiftning eller åtgärdsprogram bidragit till en förbättring, men utvecklingen går för långsamt för att delmålen ska kunna nås till sina målår. Delmålen kommer att upphöra att gälla. För att underlätta möjligheterna att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen kommer etappmål att fastställas inom prioriterade områden. Ett etappmål för Begränsad klimatpåverkan har fastställts. Regeringen delar i allt väsentligt de bedömningar om måluppfyllelse som myndigheterna gör för miljökvalitetsmålen, delmålen och etappmålet, förutom för miljö- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 kvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård där regeringen gör en mer positiv bedömning. I avsnitt 3.4.13.4.16 redovisas miljökvalitetsmålen. I avsnitt 3.4.17 redovisas övergripande miljöarbete. Miljökvalitetsmålet är att halten av växthusgaser i atmosfären i enlighet med för klimatförändringen ska stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Målet ska uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länder ett ansvar för att det globala målet kan uppnås. Ett delmål och ett etappmål har beslutats till miljökvalitetsmålet. Delmålet gäller utsläpp av växthusgaser för och etappmålet gäller utsläpp av växthusgaser för . Globalt förändras tillståndet i miljön i en negativ riktning. Det baseras på att de globala utsläppen av växthusgaser fortsätter att öka och att den globala årsmedeltemperaturen fortsätter att stiga. De svenska utsläppen av växthusgaser har däremot minskat . Regeringen bedömer att delmålet för perioden 20082012 kommer att nås med marginal. Delmålet innebär att de svenska utsläppen av växthusgaser ska som ett medelvärde för perioden 20082012 vara lägre än utsläppen . Ut- släppen ska räknas som koldioxidekvivalenter och omfatta de sex växthusgaserna enligt Kyotoprotokollet och IPCC:s definitioner. Delmålet ska uppnås utan kompensation för upptag i kolsänkor eller med flexibla mekanismer. För att målet ska nås får utsläppen i snitt vara högst . var utsläppen av växthusgaser ca koldioxidekvivalenter vilket är lägre än utsläppen var 1990. var utsläppen ca koldioxidekvivalenter vilket är lägre ut- släpp än 1990. Den stora minskningen kan, till viss del, tillskrivas den globala nedgången i ekonomin. Regeringen bedömer att delmålet kan uppfyllas och att även etappmålet till 2020 ligger inom räckhåll. Etappmålet innebär att ska utsläppen av växthusgaser i , från verksamheter som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter, minska jämfört med . Detta innebär att utsläppen av växthusgaser från dessa verksamheter ska vara koldioxidekvivalenter lägre jämfört med nivå. Minskningarna ska ske i och i form av investeringar i andra EU-länder eller flexibla mekanismer som Clean Development Mechanism (CDM). För de verksamheter som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter bestäms ambitionen för minskningen av utsläppen gemensamt på EU-nivån inom ramen för handelssystemets regler. Tillsammans med de internationella klimatinsatser som genomför och som ska uppgå till en tredjedel av utsläppsminskningarna visar prognosen att målet är inom räckhåll. har i sin rapportering av regeringsuppdraget att med utgångspunkt i klimatpolitiska beslut precisera hur internationella klimatinsatser bidrar till att uppfylla det nationella klimatmålet föreslagit att detta bidrag räknas . Myndigheten uppskattar då att det totala bidraget från internationella insatser behöver uppgå till omkring koldioxidekvivalenter. Internationella klimatinsatser är ett viktigt element i svensk klimatpolitik. Investeringar i och förvärv av utsläppsminskningscertifikat för att uppfylla klimatmålet ombesörjs av . /2011 förvaltade myndigheten en portfölj med 40 enskilda projekt och deltog dessutom i sju multilaterala fonder. Sammantaget har myndigheten anvisats för ändamålet. ingick myndigheten avtal avseende sju CDM-projekt och har gått med i två fonder. har ytterligare projekt tillkommit. Sammantaget har det kontrakterats eller förvärvats utsläppsminskningscertifikat motsvarande omkring koldioxidekvivalenter. Den genomsnittliga kostnaden har beräknats till per ton vilket framstår som mycket kostnadseffektivt jämfört med andra åtgärder. har publicerat ett komplement till sin årsredovisning som redovisar projektportföljens utveckling, levererad och kontrakterad volym utsläppsminskningsenheter m.m. Regeringen avser att utveckla återrapporteringen till inom detta område och att uppdra åt att lämna förslag om ytterligare förbättringar av rapporteringar. Utvecklingen visar att EU-15 är på väg att uppfylla sitt gemensamma åtagande att minska utsläppen för perioden 20082012 jämfört med . För EU-27 har utsläppen minskat med (rapport från EEA miljö, Tillstånd och utblick ). Beslut fattades vid klimatkonventionens sextonde partsmöte i om att etablera en ny grön fond. Som ett led i att göra fonden operativ beslutades om en s.k. övergångskommitté, som inför klimatkonventionens sjuttonde partsmöte i ska utarbeta förslag och rekommendationer om fondens utformning. är representerat i övergångskommittén, som består av 15 utvecklade länder och 25 utvecklingsländer. har samtliga länsstyrelser i uppgift att strategiskt samordna och leda det regionala arbetet med att förverkliga den statliga politiken för minskad klimatpåverkan och energiomställning. Länsstyrelserna ska i bred samverkan utveckla och genomföra regionala klimat- och energistrategier, samt stödja både näringslivets och kommunernas klimat- och energiarbete. För att samordna det regionala klimat- och energiarbetet har länsstyrelserna i de tre storstadslänen fått och de övriga . För att ytterligare stödja och utveckla det regionala klimat- och energistrategiska arbetet utsågs , och till pilotlän för grön utveckling för en treårsperiod. Länsstyrelserna i pilotlänen får ett extra stöd om vardera . Arbetet för att förändra ohållbara konsumtions- och produktionsmönster bidrar till att begränsa klimatförändringar och till resurseffektivisering bl.a. genom effektivare energianvändning i produktionsprocesser, design av produkter och genom åtgärder på konsumtionssidan. Europeiska kommissionen ska revidera sin handlingsplan för hållbar konsumtion och produktion och 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 hållbar industripolitik till 2012 och arbetet har inletts gemensamt av och DG Miljö. Internationellt ska beslut tas om ett globalt 10-årigt ramverk av program för hållbar konsumtion och produktion. har utvecklats i den s.k. Marrakesh-processen, som startade i efter världstoppmötet i . Arbetet har letts av ett och engagerat såväl utvecklingsländer som utvecklade länder, näringslivet och frivilligrörelser. antog kommissionen meddelandet Ett resurseffektivt flaggskeppsinitiativ under 2020-strategin. Det är ett av sju flaggskeppsinitiativ som ska genomföra 2020-strategin för tillväxt och jobb som antogs . Prioriteringar i strategin kretsar kring innovation, digitalisering, ungt entreprenörskap, resurseffektivitet, en ny näringspolitik, kampen mot fattigdom och det livslånga lärandet. En ökad fokusering på kostnads- och resurseffektivisering ger möjlighet till ökad produktivitet, sänkta kostnader och stärkt konkurrenskraft som den möter miljö- och klimatutmaningar. I flaggskeppet resurseffektivitet ingår olika områden och kommande initiativ t.ex. en färdplan till 2050 på klimatområdet, vitboken om transporter och energieffektivitetsplanen. Kommissionen ska också ta fram en färdplan för resurseffektivitet. Som ett led i arbetet med klimatanpassning arbetar Lantmäteriet med uppbyggnaden av en ny nationell höjdmodell. Höjdmodellen framställs med hjälp av laserskanning från flygplan. Med bra höjdinformation ökar möjligheterna att ange riskområden för bland annat översvämningar och skred och därmed kan bebyggelse i sådana riskområden undvikas. har Lantmäteriet skannat ungefär en tredjedel av yta, det vill säga . Trots hinder i form av stora snömängder, kraftig vårflod och askmoln har årets plan för skanningen kunnat följas. Hindren har dock lett till att skanning i första hand gjorts i andra områden än de högst prioriterade områdena kring och , samt . levererar Lantmäteriet nya höjddata till externa användare. Regeringen bedömer att det är mycket svårt att inom en generation skapa förutsättningar för att 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 De globala utsläppen av växthusgaser måste minska jämfört med och vara nära noll vid seklets slut för att miljökvalitetsmålet ska kunna nås. En omställning till fossilbränslesnål energitillförsel och effektivare energianvändning behövs. Regeringen bedömer att delmålet för perioden 20082012 kommer att nås med marginal och att etappmålet ligger inom räckhåll. Genom åtgärder inom ramen för Kyotoprotokollets flexibla mekanismer och liknande styrmedel kan utsläppsminskningar åstadkommas genom kostnadseffektiva åtgärder även utanför och EU:s gränser. I sin granskning av klimatinsatser utomlands statens inköp av utsläppskrediter, har funnit att statens kostnad per utsläppskredit är lägre än för andra åtgärder att minska utsläppen. En kontrollstation genomförs i syfte att analysera den faktiska utvecklingen av energibalans och kostnader, samt klimatpåverkan i förhållande till målen, liksom kunskapsläget vad gäller klimatförändringar. Kontrollstationen gäller inte politikens grundläggande inriktning, men kan komma att leda till justeringar av styrmedel och instrument. Kyotoprotokollets första åtagandeperiod tar slut . Förhandlingarna om en ny klimatregim ledde till att den politiska överenskommelsen från om inriktningen för en framtida klimatregim kunde formaliseras och byggas på genom beslut av samtliga klimatkonventionens parter vid det sextonde partsmötet i . Många svåra frågor återstår dock att lösa i klimatförhandlingarna. De samlade utsläppsåtagandena är alltjämt otillräckliga för att tvågradersmålet ska kunna nås och möjligheterna att i närtid nå ett rättsligt bindande avtal av det slag som Kyotoprotokollet utgör får anses små. EU:s och regeringens mål är fortsatt ett rättsligt bindande ramverk. Regeringen verkar för höjda ambitioner vad gäller åtagandena. En framtida internationell klimatregim under klimatkonventionen kommer att behöva fortsätta byggas steg för steg och stödjas av ett flertal olika externa processer, initiativ och alliansbyggande. Insatser inom andra politikområden bidrar till att skapa synergier och har i vissa fall stor betydelse för framsteg i klimatarbetet. Inte minst gäller detta energi-, närings- och utvecklingspolitiken. I de internationella förhandlingarna verkar genom EU. Regeringen verkar för att EU ska befästa sin ledande roll. Inom unionen fortsätter arbetet med att genomföra EU:s klimat- och energipaket. EU:s system för utsläppshandel är centralt för att uppfylla EU:s klimatpolitiska mål. Systemet omfattar närmare hälften av unionens utsläpp av växthusgaser och omkring en tredjedel av de svenska utsläppen. De förändringar av systemet som beslutats och genomförs inom ramen för EU:s energi- och klimatpaket innebär att det blir mer kraftfullt och effektivt. Utsläppsutrymmet inom den handlande sektorn inom EU ransoneras och minskar kontinuerligt och förutsägbart . Systemets omfattning vidgas och tilldelningen av utsläppsrätter till företagen kommer inte längre att ske helt utan kostnad utan i ökande grad genom auktionering. Auktioneringen ska ske på en EU-gemensam plattform. Enskilda medlemsstater kan välja att ha en nationell plattform, men det är inte intention. För att kunna genomföra auktioneringarna ska en EU-gemensam upphandling genomföras av såväl en auktionsövervakare som av en auktionsplattform. Kommissionen har därför tagit fram ett avtal för hur respektive upphandling ska gå till som ska undertecknas av såväl medlemsländerna som kommissionen. Att utsläppsrätterna inte längre fördelas fritt leder till ökande medvetenhet hos företagen om kostnaderna som är förenade med utsläpp och att utsläppsminskningar kan ge intäkter. omfattas luftfart inom, samt till och från EU av handelssystemet. EU eftersträvar att systemet efter hand ska kopplas till andra framväxande system och att en tydlig global prissignal ska etableras till industrin och andra samhällssektorer. Utvecklingen av ett globalt marknadssystem för utsläppsminskningar går långsammare än önskvärt, men vid mitten av innevarande decennium kan flertalet av OECD- länderna komma att ha etablerat åtminstone nationella system. Även redovisar framskridna planer på att utveckla utsläppsmarknader. För att det så kallade tvågradersmålet ska kunna nås behöver utsläppen minska i alla stora utsläppsländer och utsläppsökningar begränsas i de fattigaste länderna. Inom EU pågår arbete med att staka ut färdriktningen för klimatpolitiken på . Rådet beslutade under det svenska ordförande- skapet 2009 om målet att EU:s utsläpp bör minska till 2050. Kommissionen antog ett meddelande om hur EU ska nå den målsättningen på ett kostnadseffektivt sätt. Enligt meddelandet titulerat Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050 bör EU:s utsläpp minska till till 2040. Vidare kan en omprövning av villkoren bli aktuell för att unionen ska åta sig att minska utsläppen till 2020. Detta stämmer väl överens med kommissionens meddelande om en färdplan till 2050. Vid klimatkonventionens 16:e partsmöte (COP 16) i uttalades att parterna skulle ta fram sådana färdplaner. Regeringen har uppdragit åt att ta fram underlag för en svensk färdplan för ett utan klimatutsläpp . En av flera nödvändiga åtgärder för att klara tvågradersmålet är att minska utsläppen av kortlivade, klimatpåverkande ämnen. Det handlar främst om vad som benämns black carbon (dvs. sotpartiklar) samt marknära ozon och metan. Genom att minska utsläppen av de kortlivade klimatämnena vinns viktig tid i åtgärdsarbetet. Dessutom har utsläppsminskningarna en starkt positiv hälsoeffekt. De arktiska regionerna är särskilt utsatta och man räknar med att av uppvärmningen i beror på sotpartiklar. Inom kommer att tillsammans med och leda ett arbete kring de kortlivade klimatämnena som syftar till att kartlägga problematiken och föreslå åtgärder i de arktiska länderna. Parallellt med detta arbete driver frågan om att inkludera sotpartiklar i ett reviderat Göteborgsprotokoll och i EU:s s.k. takdirektiv. är ordförande i . Arktiska områdena är några av världens mest utsatta områden för klimatförändringarna. Den årliga ökningen av genomsnittstemperaturen är dubbelt så hög i som i resten av världen. Därmed ökar även riskerna för miljön. Det kräver ökad kunskap om hur ekosystem påverkas av människan. Under svenska ordförandeskapet förstärks därför forskningsinsatserna och miljöövervakningen i . Fokus läggs också på att skyddet för särskilt känsliga områden stärks och att miljöhänsynen vid nyttjande av naturresurser både på land och till havs ökar. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Flera av miljöfrågorna som hanteras i har kopplingar till andra internationella miljöfrågor som ligger inom miljöministrarnas ansvarsområden. avser därför att stå värd för ett ministermöte under det svenska ordförandeskapet. innehar också ordförandeskapet i där miljö och klimat står högt på agendan. En fråga som framgångsrikt drivit är ett systematiskt arbete med s.k. hot spots i . Ett arbete med en aktionsplan för klimat har startat upp och expertgruppen för vatten arbetar med anpassning till ett förändrat klimat. miljögrupp har initierat ett arbete med skyddade områden i kallat BPAN. Utsläppsutvecklingen för EU-27 är positiv och EU-27 gör framsteg på väg mot sitt åtagande 2020. Europeiska kommissionens prognos tyder på att med gällande styrmedel (2011) skulle utsläppen i EU 2020 vara års nivå. Om klimat- och energipaketet genomförs fullt ut förväntas EU minska utsläppen till 2020 enligt kommissionens beräkningar. En verkningsfull klimatpolitik förutsätter att och andra industriländer tar ledningen och ansvaret för åtgärder inte blott inom de egna landgränserna utan också i utvecklingsländer. har en pionjärroll när det gäller internationella klimatinsatser. anger i rapporten av sitt uppdrag att det svenska CDM- och JI-programmet bör fortsättas och förstärkas. Myndigheten pekar också på att internationella klimatinsatser kommer att behövas för att uppnå mål och åtaganden även efter 2020. Hög miljöintegritet behöver löpande säkerställas och CDM reformeras bl.a. med sikte på geografisk fördelning och underlättande av projekt i de minst utvecklade länderna. Marknadsbaserade mekanismer i nuvarande och nya former kommer att vara centrala element i internationell klimatsamverkan även efter 2012. avser att medverka i utvecklingen av sådana mekanismer i multilateralt samarbete med andra länder. Regeringen avser också att verka för att den spirande internationella handeln för utsläppsminskningar länkas samman, förstärks och fördjupas så att möjligheterna att nå tvågradersmålet kommer inom räckhåll. När det gäller internationella klimatinsatser avser regeringen bl.a. med anledning av rekommendationer att utveckla återrapporteringen till på detta område 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 och att uppdra åt att lämna förslag om ytterligare förbättringar av rapporteringen. Arbetet med de regionala klimat- och energistrategierna utvecklas men skillnaderna mellan länen är relativt stora både när det gäller hur långt man kommit i processen att genomföra åtgärder och ambitionsnivå och kvalitet i arbetet. En av huvuduppgifterna för pilotlänen för grön utveckling är att stödja och inspirera andra län, att utveckla arbetsmetoder och vägledningar samt sprida erfarenheter mellan länen. Det är väsentligt att det strategiska planeringsarbetet går vidare i ett mer operativt genomförande av åtgärder i samverkan med berörda aktörer i länet. Miljökvalitetsmålet är att luften ska vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas. Sex delmål har beslutats till miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller halter av svaveldioxid, kvävedioxid och marknära ozon, minskning av utsläppen av flyktiga organiska ämnen, halt av partiklar samt halt av bens(a)pyren. Tillståndet i miljön förändras i en positiv riktning. Luftkvaliteten blir allt bättre, även om luftföroreningar alltjämt orsakar betydande skador på människors hälsa, växtlighet och kulturföremål. Återstående problem beror på lokala utsläpp från vägtrafik, arbetsmaskiner och vedeldning samt utsläpp som kommer hit från andra länder. Delmålen om halten av svaveldioxid och utsläpp av flyktiga organiska ämnen är uppnådda medan delmålet om halten av bens(a)pyren (med målår 2015) är möjligt att nå om ytterligare åtgärder vidtas. Delmålen om halten av kvävedioxid, marknära ozon och partiklar nåddes inte . I ett par områden i har miljökvalitetsnormera för större partiklar (PM10) och kvävedioxid överskridits. I , och har gränsvärdena för högsta tillåtna halt av PM10 i EU:s luftkvalitetsdirektiv (2008/50/EG) överskridits under en följd av år, främst på grund av användningen av dubbdäck. Kommissionen stämde därför vid EU- domstolen. Regeringen medgav kommissionens talan och kom fällande dom. Regeringen bedömer att det är möjligt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet med en kombination av åtgärder som beslutas antingen internationellt, inom EU, nationellt eller lokalt. På det internationella planet verkar för att det så kallade Göteborgsprotokollet inom konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar, CLRTAP, uppdateras. Protokollet, som omfattar länderna i , inklusive samt och , innehåller nationella utsläppstak för kväveoxider, kolväten, svaveldioxid och ammoniak. I ett nytt protokoll bör det anges skärpta utsläppstak för de aktuella luftföroreningarna. Dessutom bör protokollet kompletteras med nationella utsläppstak för partiklar, bland dessa s.k. black carbon, dvs. Inom motsvaras Göteborgsprotokollet av takdirektivet (2001/81/EG). Kommissionen förbereder nu en översyn av detta direktiv som troligen kommer att kombineras med en översyn av övrig luftvårdslagstiftning, främst luftkvalitetsdirektivet. Sotpartiklar och ozon (som bildas från kväveoxider och kolväten) påverkar inte bara hälsan och ekosystemen utan är även viktiga kortlivade klimatgaser som har framför allt en regional verkan. Översynen av Göteborgsprotokollet och takdirektiv kan därför lämna ett viktigt bidrag till insatserna inom klimatpolitiken. De beslut om utsläppskrav för vägfordon, arbetsmaskiner och stora förbränningsanläggningar m.m. som har tagits inom EU skapar förutsättningar för utsläppsminskningar både i och våra grannländer, vilket är viktigt för luftkvaliteten i . Även åtgärder som har till syfte att minska utsläppen av klimatgaser, som EU:s utsläppshandelssystem, bidrar till att minska utsläppen av miljö- och hälsopåverkande gaser. Bland annat med syfte att klara EU:s gränsvärden för luftkvalitet har regeringen genomfört åtgärder för att sänka halterna av större partiklar i tätorter. Kommunerna har fått möjligheter att förbjuda fordon med dubbdäck på vissa gator, vilket , och kommuner utnyttjat.