prop · GZ031d26 · 2011-09-20 00:00:00 — 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Integration och jämställdhet................................................................................ Uppföljning av integrationspolitiken .................................................. Nyanlända invandrares etablering........................................................ Andra insatser för integration.............................................................. EU-arbete och internationell samverkan............................................. Analys och slutsatser ............................................................................ 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande.............................. 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare................... 3.6.41:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända 3.6.61:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av Resultat av insatser inom området....................................................... Resultat av insatser hos .................. Analys och slutsatser ............................................................................ 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. ............................. Analys och slutsatser............................................................................. En jämn fördelning av makt och inflytande......................................... Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet ............... 5.5.5Mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer................................................................... 3.1 Särskilda jämställdhetsåtgärder....................................................... Bilaga 1 Könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser och insynsråd m.m....... 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet ... Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20122015. Utgiftsområde 13 Integration och Tabell 2.3 Ramnivå 2012 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 13 Integration och Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom område Integration................................................ Tabell 3.2 Andel utrikes födda som är sysselsatta efter folkbokföring. 2064, procent ...................................................................................................... Tabell 3.3 Andel i arbetskraften bland inrikes respektive utrikes födda , Tabell 3.4 Andel sysselsatta bland inrikes respektive utrikes födda , Tabell 3.5 Andel arbetslösa bland inrikes respektive utrikes födda , Tabell 3.6 Andel eftergymnasialt utbildade som har ett arbete som kräver eftergymnasial kompetens, uppdelat efter födelseregion. Tabell 3.7 Andel elever med gymnasiebehörighet efter årskurs 9 bland utrikes födda som har folkbokförts före skolstart, uppdelat efter födelseregion samt inrikes Tabell 3.8 Andel elever med gymnasiebehörighet efter årskurs 9 bland utrikes födda som har folkbokförts efter skolstart, uppdelat efter födelseregion samt inrikes Tabell 3.9 Andel elever med gymnasiebehörighet efter årskurs 9 bland födda utanför EU/EFTA som har folkbokförts efter och före skolstart, samt inrikes födda, Tabell 3.10 Studieresultat för de som påbörjat sfi 2007 och 2008, prioriterade efter högsta godkända studievägskurs............................................ Tabell 3.11 Mottagna nyanlända åren 20012015 ......................................................... 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 3.12 Utbetalda ersättningar 20082010............................................................... Tabell 3.13 Andel som förvärvsarbetar bland boende i områden med lokala utvecklingsavtal (LUA-områden), uppdelat efter födelseregion ....................... Tabell 3.14 Andel elever som är behöriga till gymnasieskolans nationella program i LUA-områden och i hela riket1 ............................................................................ Tabell 3.15 Förhållande mellan andel förvärvsarbetande bland utflyttare och bland inflyttare i befolkningen i LUA-områden 1 .......................................................... Tabell 3.16 Anslagsutveckling......................................................................................... Tabell 3.17 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:1 Integrationsåtgärder ...... Tabell 3.18 Anslagsutveckling......................................................................................... Tabell 3.19 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:2 Kommunersättningar vid Tabell 3.20 Anslagsutveckling......................................................................................... Tabell 3.21 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare ................................................................................... Tabell 3.22 Anslagsutveckling......................................................................................... Tabell 3.23 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden.................................... Tabell 3.24 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare............................ Tabell 3.25 Anslagsutveckling......................................................................................... Tabell 3.26 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:5 Hemutrustningslån........ Tabell 3.27 Anslagsutveckling......................................................................................... Tabell 3.28 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden.................................... Tabell 3.29 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare......................... Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom området Diskriminering ........................................ Tabell 4.2 Anslagsutveckling........................................................................................... Tabell 4.3 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 2:1 Tabell 4.4 Anslagsutveckling........................................................................................... Tabell 4.5 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m............................................................................ 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Utgiftsutveckling inom område Jämställdhet.............................................. Anslagsutveckling 3.1 Särskilda jämställdhetsåtgärder................................ Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden ..................................... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 3.1 Särskilda 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 3.1 Andel utrikes födda som förvärvsarbetar efter folkbokföring efter Ålder 2064. procent.................................................................................... 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och 2014 (avsnitt 3.6.4), 2.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och 2014 (avsnitt 3.6.6), 3.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och 2014 (avsnitt 5.6.1), 4.godkänner regeringens förslag om ändrad finansiering av hemutrustningslån (avsnitt 3.6.5), 5.godkänner regeringens förslag om föreskrifter om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar (avsnitt 3.6.5), 6.för anvisar anslagen under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet enligt följande uppställning: 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 2 Integration och jämställdhet Utgiftsområdet omfattar integrationspolitik, politik mot diskriminering, jämställdhetspolitik och myndigheterna och . Utgifterna 2010 blev lägre än 2009 främst därför att ersättningen till kommunerna för flyktingmottagande minskade. sker en ökning och på ändringsbudget i samband med denna budgetproposition föreslås att anslag 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande inom området Integration höjs med . Utfallet beräknas ändå bli lägre än ursprungligt anvisade medel i statens budget på grund av lägre utbetalningar för etableringsersättning och etableringslotsar m.m. Ramen för utgiftsområdet beräknas dock kommande år överstiga den beräknade anslagsnivån i budgetpropositionen med 2012 och 2013 och 2014. Anledningen är främst ökade utgifter för mottagandet av ensamkommande barn. Förslaget om att verksamheten med lån till hemutrustning ska finansieras via anslag i stället för lån hos innebär att utgifterna ökar med 2012, 2013, 2014 och 2015. (se avsnitt 3.6.5). Den kraftiga ökningen 2012 beror på engångseffekten av att nuvarande lån hos amorteras. Jämfört med ekonomiska vårproposition blir utgifterna lägre 2011. Därefter sker dock en ökning med 2012, 2013, 2014 och 2015. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Anslag inom området Integration Anslag inom området Diskriminering Anslag inom området jämställdhet Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Inkluderar äldreanslagen 11:1 Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna (2004), 10:1 för integrationsverket (2008), 10:5 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (2008), 10:6 (2008), 10:7 Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (2008) och 10:8 (2008). 2Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20122015. Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 Överföring till andra utgifts- Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Statens budget enligt beslut 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. Tabell 2.3 Ramnivå 2012 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella och finansiella tillgångar. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall och kända förändringar av anslagens användning. Huvuddelen avser transfereringar i form av ersättning till kommuner för flyktingmottagande samt etableringsersättning och etableringslotsar m.m. för vissa nyanlända invandrare. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Området omfattar verksamhetsområden som rör allas lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter oavsett etnisk och kulturell bakgrund, nyanlända invandrares etablering i samhället, ersättning till kommunerna för flyktingmottagande, främjande av integration, urbant utvecklingsarbete samt svenskt medborgarskap. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom område Integration Anslag inom område Integration 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Utgifterna på anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande är sammantaget i stort sett oförändrade jämfört med och 2010. Utgifterna för ersättning för kostnader för mottagandet av barn och ungdomar utan egna vårdnadshavare (ensamkommande barn) har dock ökat ytterligare jämfört med . Antalet kommunmottagna nyanlända beräknas minska 2015 jämfört med beräkningarna i budgetpropositionen vilket generellt medför minskade utgifter. Antalet ensamkommande barn antas dock inte minska och de ökande utgifterna för mottagandet av ensamkommande barn får effekt på anslaget. För anslagen 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare och 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare beräknas ett lägre utfall jämfört med anvisat anslag i budgetpropositionen . Det innebär även ett minskat anslagsbehov för anslaget 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare jämfört med beräkningar i budgetpropositionen . För anslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare beräknas ett oförändrat anslagsbehov. Verksamheten med lån till hemutrustning har varit finansierad genom upplåning av kapital för lånen hos . föreslår regeringen att låneverksamheten anslagsfinansieras. Förändringen innebär ett ökat behov av medel på anslaget 1:5 Hemutrustningslån (se avsnitt 3.6.5). Målet för integrationspolitiken är: -Lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Målet beslutades av (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:155). Redovisningen i följande avsnitt avser i huvudsak resultat av verksamheter för integration inom utgiftsområdet. Resultat av insatser med betydelse för integrationen inom andra utgiftsområden redovisas under respektive utgiftsområde i denna budgetproposition. I budgetpropositionen presenterade regeringen 27 indikatorer för att följa upp tillståndet och utvecklingen avseende integrationspolitiken. Regeringen har lämnat en redovisning av utfallet för samtliga indikatorer (skr. 2009/10:233). De flesta av indikatorerna förändras långsamt. I detta avsnitt presenteras därför endast några av de indikatorer som speglar utvecklingen inom de mest väsentliga områdena för integrationspolitiken som nyanländas etablering på arbetsmarknaden, sysselsättning, utbildning och svenskundervisning för invandrare (sfi). Nyanländas etablering på arbetsmarknaden Andelen sysselsatta bland dem som vistats i landet i två till ger ett mått på hur väl etableringen fungerar under den allra i . Andelen sysselsatta ökade , särskilt bland personer födda inom EU/EFTA. En ökad invandring av arbetskraft inom ramen för den fria rörligheten har sannolikt påverkat utvecklingen. Det finns dock stora skillnader mellan olika grupper. Andelen sysselsatta i gruppen har ökat även bland personer födda utanför EU/EFTA, men från betydligt lägre nivåer. Dock minskade andelen sysselsatta för både grupper födda inom och utanför EU/EFTA jämfört med och 2008. Detta beror på att utvecklingen följer den rådande konjunkturen. Utrikes födda drabbas hårt av ett minskat antal arbetstillfällen, men gynnas också då konjunkturen vänder uppåt. (Tabell 3.2). Statistikuppgifter från registerbaserad arbetsmarknadsstatistik, som redovisas i tabellen, och () arbetskraftsundersökningar () skiljer sig åt på ett flertal sätt, varför sysselsättnings- och arbetslöshetsnivåerna inte är jämförbara. Tabell 3.2 Andel utrikes födda som är sysselsatta efter folkbokföring. Ålder 2064, procent Födda inom EU/EFTA Födda utanför EU/EFTA -2,1 Källa: SCB, Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik, RAMS Kvinnor födda utanför EU/EFTA har lägst andel förvärvsarbetande bland de som vistats i landet i två till . Skillnaderna mellan män och kvinnor är störst i gruppen födda utanför EU/EFTA. (Diagram 3.1). Diagram 3.1 Andel utrikes födda som förvärvsarbetar efter folkbokföring efter kön. Ålder 2064. procent Födda inom EU/EFTA (exkl. ) män Födda inom EU/EFTA (exkl. ) kvinnor Födda utanför EU/EFTA Män Födda utanför EU/EFTA kvinnor Källa: SCB, Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik, RAMS Statistik från () visar att ökade det totala antalet utrikes födda i arbetskraften med 42 977 personer jämfört med . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 födda uppgick till (71,för inrikes födda). Ökningen var starkast för personer födda utanför . För personer födda i var det i stället en svag minskning. Det relativa arbetskraftsdeltagandet bland utrikes födda () har ökat både bland utrikes och inrikes födda män 2010 jämfört med . Den största ökningen var bland utrikes födda män. (Tabell 3.3). Tabell 3.3 Andel i arbetskraften bland inrikes respektive utrikes födda , procent -0,3 -0,2 Källa: SCB, årsmedeltal 20052010 Andelen sysselsatta är den viktigaste indikatorn på arbetsmarknadsutfallet. SCB:s arbetskraftsundersökningar visar att andelen sysselsatta har ökat bland alla grupper på arbetsmarknaden , men därefter sjunkit. uppgick antalet sysselsatta utrikes födda personer () till 668 200, vilket är en ökning med 31 200 personer jämfört med . Andelen sysselsatta uppgick till för utrikes födda (67,för inrikes födda). Det är stor skillnad i andel sysselsatta mellan utrikes födda kvinnor och utrikes födda män. De senaste utfallet från avseende personer , visar att antal sysselsatta bland utrikes födda kvinnor var 319 800 och 348 400 bland utrikes födda män. Sysselsättningsgraden bland utrikes födda kvinnor var jämfört med utrikes födda män som var . (Tabell 3.4). Sysselsättningsgraden varierar även mellan olika regioner i landet och variationen är betydligt större för utrikes födda än för inrikes födda. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 3.4 Andel sysselsatta bland inrikes respektive utrikes -0,2 -0,2 -2,1 Källa: SCB, årsmedeltal 20052010 Arbetslösheten bland utrikes födda är generellt högre än bland personer födda i . Andelen arbetslösa har gått ner bland både inrikes- och utrikes födda, men ökat för båda grupperna. Vad gäller könsskillnaderna minskade andelen arbetslösa 2010 jämfört med bland inrikes födda oavsett kön. Även bland utrikes födda män minskade andelen medan den ökade bland utrikes födda kvinnor. (Tabell 3.5). Tabell 3.5 Andel arbetslösa bland inrikes respektive utrikes födda , procent -0,5 -0,5 -0,1 Källa: SCB. Både ur den enskildes perspektiv och ett samhällsekonomiskt perspektiv är det viktigt att invandrare kan omsätta sitt humankapital, dvs. sin utbildning och sina yrkeserfarenheter, i inkomster. Ett sätt att mäta detta är att studera hur stor andel av personer med eftergymnasial utbildning i olika födelselandsgrupper som också har ett arbete som kräver eftergymnasial kompetens. Andelen högutbildade i samhället ökar men efterfrågan på högutbildad arbetskraft ökar inte lika snabbt. Det kan vara en av orsakerna till att andelen med eftergymnasial utbildning som också har ett arbete som kräver sådan kompetens minskat i alla födelselandsgrupper jämfört med (Tabell 3.6). Tabell 3.6 Andel eftergymnasialt utbildade som har ett arbete som kräver eftergymnasial kompetens, uppdelat efter födelseregion. -0,9 -1,1 -3,6 -0,7 Andelen elever som lämnar med behörighet för fortsatta studier i gymnasieskolan är ett viktigt mått på måluppfyllelse i . Uppföljning och forskning visar att, utöver elevernas socioekonomiska bakgrund, har åldern vid invandringstillfället stor betydelse för skolresultatet. Barn födda i med utländska föräldrar och barn som anlänt till före skolstart har lika goda förutsättningar att klara av svensk grundskola som barn med svensk bakgrund. Av dem som folkbokförts före skolstart varierar andelen behöriga till gymnasieskolans nationella program marginellt . För elever födda utanför EU/EFTA har andelen behöriga varierat mellan åren, även om andelen ökat . Gymnasiebehörigheten för gruppen som är född utanför EU/EFTA har ökat . (Tabell 3.7). Tabell 3.7 Andel elever med gymnasiebehörighet efter årskurs 9 bland utrikes födda som har folkbokförts före skolstart, uppdelat efter födelseregion samt inrikes födda -0,6 -0,6 Vad gäller elever som invandrat efter skolstart visar statistiken tydligt på sämre förutsättningar att klara av . Dessa elever når i mindre utsträckning målen i matematik, engelska och svenska eller svenska som andraspråk, vilket krävs för behörighet till gymnasieskolans nationella program. Andelen behöriga till gymnasieskolan har också minskat kraftigt såväl bland dem som är födda inom som utanför . (Tabell 3.8). Tabell 3.8 Andel elever med gymnasiebehörighet efter årskurs 9 bland utrikes födda som har folkbokförts efter skolstart, uppdelat efter födelseregion samt inrikes födda -0,6 -12,4 -20,2 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Det finns skillnader mellan pojkar och flickor födda utanför EU/EFTA och som kommit till före eller efter skolstart. Flickorna klarar sig bättre än pojkar oavsett om de kommit till före eller efter skolstarten. Trots detta har andelen behöriga till gymnasieskolan bland flickor födda utanför EU/EFTA som kommit till efter skolstart minskat under 20002010 jämfört bland inrikes födda flickor. (Tabell 3.9). Tabell 3.9 Andel elever med gymnasiebehörighet efter årskurs 9 bland födda utanför EU/EFTA som har folkbokförts efter och före skolstart, samt inrikes födda, procent -1,5 -1,7 -19,0 -21,4 Svenskundervisning för invandrare (sfi) Antalet personer som deltar i svenskundervisning för invandrare (sfi) har ökat kraftigt . deltog 96 100 personer i sfi och knappt 37 700 var nybörjare. Antal deltagare har ökat jämfört jämfört med . Antalet har fördubblats jämfört med . Bland dem som påbörjat sfi 2008, har fått godkänt i minst en kurs efter start. Det är en större andel kvinnor som får godkänt på någon kurs än män. av kvinnorna respektive av männen fick godkänt. (Tabell 3.10). 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 3.10 Studieresultat för de som påbörjat sfi 2007 och 2008, prioriterade efter högsta godkända studievägskurs resultat (%) Reformen om nyanländas etablering beslutade om propositionen Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering egenansvar med professionellt stöd (prop. 2009/10:60, bet. 2009/10:AU7, rskr. 2009/10:208). Reformen trädde i kraft . Reformen innebär att staten genom Arbetsförmedlingen har fått ett tydligare ansvar för vissa nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering. Arbetsförmedlingen har ett samordnande ansvar för etableringsinsatserna och upprättar tillsammans med den nyanlände en etableringsplan med insatser för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering i arbets- och samhällslivet. Etableringsplanen ska som huvudregel motsvara verksamheter på heltid och minst innehålla sfi, samhällsorientering och arbetsförberedande insatser. Den nyanlände har rätt att välja en etableringslots. Lotsen är en fristående aktör som ska vara stödjande och pådrivande och tillsammans med den nyanlände utveckla etableringsplanen. Vid aktivt deltagande i etableringsinsatser utgår etableringsersättning som är lika för alla nyanlända. Ansvaret för olika insatser inom ramen för reformen är fördelat mellan flera statliga myndigheter och landets kommuner.