prop · GZ031d37 · 2011-09-20 00:00:00 — Vidare anslås medel för svenskt deltagande i internationella handelsorganisationer och bidrag till (). är inom ansvarigt för verksamhetsområdena. 88ExportfrämjandeExportfrämjandet syftar till att stärka framför allt små och medelstora företags förmåga till internationalisering. Exportfrämjandet sker i huvudsak genom , vars verksamhet finansieras av staten och näringslivet gemensamt.Utlandsmyndigheterna har i många länder en viktig roll i arbetet, särskilt i de länder där inte är representerat.Handels- och investeringsfrämjandeHandels- och investeringsfrämjandet syftar till att förbättra förutsättningarna för svenska företag att ta tillvara de möjligheter som globaliseringen ger.4.4.1 Handels- och investeringsfrämjande4.4 stödjer och främjar svenska företag att växa internationellt. Inom ramen Målet för utrikeshandel, handels- och för det statligt finansierade exportfrämjandetinvesteringsfrämjande under utgiftsområde 24 har informationstjänster och rådgivning på Näringsliv är högsta möjliga grad av frihandel, en hemmaplan till små och medelstora företag en effektiv inre marknad och en öppen handelsframträdande plats. har (den 1 politik i EU, ett förstärkt multilateralt handelsmaj ) egen utlandsrepresentation på drygt system inom 60 orter i över 50 länder. I länder där (WTO), ökande handelsutbyte mellan saknar kontor företräds man av och världen samt ökade utländska investeringar i ett exportrådskontor i ett näraliggande land. har även nationell närvaro iSverige genom 21 regionala exportrådgivare. verksamhet delas in i fyra om-råden: grundläggande exportservice, kompetensutveckling för företag, riktade satsningar för internationellt affärsfrämjande och företagsspecifik affärsutveckling.Den grundläggande exportservicen finansieras i huvudsak med statliga medel och är därmed kostnadsfri för företagen. Den riktar sig till små och medelstora företag. Viktiga aktiviteter har varit att ta emot och utforma program för inkommande och utgående delegationer samt att fortsätta utvecklingen av elektroniska verktyg för exportfrämjandet.Kompetensutveckling för företag riktar sig framför allt till små och medelstora företag. De regionala exportrådgivarna täcker samtliga län. nådde genom dessa cirka 1 300 företag för personlig kontakt varav 700 företagskontakter ledde till fördjupad rådgivning kring internationalisering. Inom området riktade satsningar för internationellt4.3 MålAnmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan.1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: 2:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer 2:6 Bidrag till standardiseringen Summa Utrikeshandel, handels- och affärsfrämjande har inom sitt statliga uppdrag genomfört en rad aktiviteter för att främja i första hand små och medelstora företags exportmöjligheter. Det har skett på ett flertal marknader och inom affärssektorer där står starkt. Särskilda satsningar gjordes i samband med med bl.a. presentationer av svenskt kunnande på miljö-, hälso- och sjukvårdsområdet. erbjuder även företagsspecifik affärsutveckling, vilket innebär skräddarsydda konsulttjänster som helt finansieras av företagen. genomfördes 2 345 konsultuppdrag åt såväl små och medelstora företag som stora företag. Omsättningen uppgick till . Verksamheten, som är helt avgiftsfinansierad, bedrivs endast vid utlandskontoren. och har utvecklat ett samarbetskoncept för att kunna erbjuda en mer komplett service genom att samarbeta kring internationalisering av svenska företag. Dessa och andra myndigheter och organisationer har inlett ett samarbete för att ytterligare tydliggöra sina roller gentemot företagen. Processen att utöka samarbetet mellan aktörerna har bl.a. konkretiserats i det s.k. Exportlånet för att främja små och medelstora företags export, se nedan Exportfinansiering, och i den s.k. Internationaliseringsguiden. Främjande av projektexport sker bl.a. genom strategisk projektutveckling. bedöms insatserna ha deltagit i arbetet med svenska företag som slutit kontrakt med en exportvolym på . Insatserna bidrar även till export och internationalisering från små och medelstora företag, med bred regional spridning i , i egenskap av underleverantörer. Vidare genomförs främjandeinsatser för att befästa och stärka svenska företags andel av upphandling inom internationella finansinstitutioner, regionala utvecklingsbanker, FN och EU. är en viktig aktör för genomförandet av den handlingsplan 20102012 som antagits för agerande på upphandlingsområdet i de multilaterala utvecklingsorganisationerna. agerar som kontaktpunkt för företagen och bistår med bl.a. information, rådgivning och kontaktskapande verksamhet. Arbetet med kommunikationsplattformen SymbioCity, som lanserades 2008, har 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 vidareutvecklats bl.a. genom att konkretisera ett antal färdiga erbjudanden. Arbetet leds av i samarbete med Utrikes-, Miljö- och . Konceptet är nu ett samlande paraply för marknadsföring av svensk miljöteknik i utlandet. har departementen intensifierat arbetet med att utarbeta en miljöteknikstrategi, vilket leds av . lanserades i samarbete mellan och även en motsvarande plattform för marknadsföring av svensk vård och omsorg internationellt, SymbioCare. De näringslivs- och Sverigefrämjande aktiviteter som svenska ambassader och generalkonsulat har genomfört 2010 och tillsammans med framför allt , Invest (Myndigheten för utländska investeringar i ), svenska företag, regionala aktörer samt lokala partners i anställningslandet m.fl. har inneburit goda möjligheter för exponering på olika marknader. Det gäller framför allt inom områden som miljö, klimat, energi och särskilda handelspolitiska frågeställningar. Insatserna har kompletterat en omfattande basverksamhet på främjandeområdet, bl.a. ett aktivt arbete med handelsfrågor. Utlandsmyndigheterna arbetar efter en samlad främjandeplan för varje land som sträcker sig och som omfattar både handels- och investeringsfrämjande och Sverigeinformation. De svenska honorärkonsulerna har liksom föregående år varit en resurs för den Sverigefrämjande verksamheten i utlandet. Regeringen har genom projektet fortsatt arbetet med att bättre tillvarata den resurs som utgörs av svenska företagare med utländsk bakgrund eller utländsk kompetens, vilka har unika kunskaper om affärskultur, politik, religion och språk samt kontakt med de länder som de har varit bosatta i. och har och fortsatt det gemensamma arbetet kring små och medelstora företags internationalisering, bland annat för att följa upp den s.k. (Svensk export och internationalisering utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande, SOU 2008:90). Departementen har genomfört en kartläggning av de offentliga insatser som görs och vilka 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 hinder för internationalisering som dessa syftar till att avhjälpa. I arbetet har synpunkter inhämtats från företagen och deras organisationer genom bl.a. remissförfarande och hearingar om relevanta utredningar samt dialogmöten. Utifrån kartläggningen har departementen tagit fram en handlingsplan över åtgärder för att ytterligare stärka små och medelstora företags internationalisering. Implementeringen av dessa åtgärder har påbörjats . beslutade att genomföra en översyn av myndighetsstrukturen för Sverige-, handels- och investeringsfrämjandet. Utredaren ska lämna förslag till en mer preciserad och ändamålsenlig uppgifts- och ansvarsfördelning mellan de handels- och investeringsfrämjande samt Sverigefrämjande verksamheterna på exportråd (), Myndigheten för utländska investeringar i (Invest ) och . Uppdraget ska redovisas . beslutade regeringen att tillsätta en kommitté för att förbereda och ansvara för det svenska deltagandet i i (dir. 2007:142) på temat , Better Life. deltog med paviljong, utställning och kringaktiviteter på temat - Spirit of Innovation. Kommittén lämnade sin slutrapport of Innovation (SOU 2011:22). Bakom det svenska deltagandet stod 110 samarbetspartners, 82 programaktörer och inom ramen för programverksamheten genomfördes 450 aktiviteter. Det svenska deltagandet i var största främjandesatsning utomlands och genererade bland annat 3 500 inslag i kinesiska medier. Fem officiella utmärkelser tilldelades det svenska deltagandet. Samspelet mellan främjandets aktörer när det gäller profileringen av i utlandet har stärkts ytterligare inom ramen för i utlandet (NSU). Genom att erbjuda marknadskompletterande exportkredit- och investeringsgarantier ger () verksamhet svenskt näringsliv goda konkurrensförutsättningar på de internationella marknaderna. Verksamheten ska bedrivas så att den är självbärande . EKN har upplevt en kraftigt ökad efterfrågan på garantier, bland annat till följd av finanskrisen, som begränsade riskkapaciteten på den privata marknaden. Den ökade efterfrågan har i lika hög grad gällt för stora som små och medelstora företag. För att underlätta kreditgivningen till svenska exportföretag beslutade att höja EKN:s exportkreditgarantiram från till och till . bibehölls exportkreditgarantiramen på samma nivå. EKN lämnade 2010 garantier till ett värde av samt garantiofferter till ett värde av . Garantierna avsåg garantier för affärer i 147 länder (2009: 134). EKN noterade 124 nya kunder 2010 (2009: 121), varav 104 var små och medelstora företag (2009: 99). Den tillfälliga lösningen med rörelsekreditgarantier till stora företag med anledning av den finansiella krisen upphörde . lämnades garantier till ett värde av och garantiofferter till ett värde av , vilket är en minskning med respektive en minskning jämfört med . EKN noterade 26 nya kunder , varav 22 var mindre företag. var ett rekordår för EKN med garantier för 1 603 affärer omfattande . Totalt uppgick EKN:s ramutnyttjande per till (2009: ), varav var garantier (2009: ), den största volymen . Ramutnyttjandet per hade minskat till , varav var garantier. EKN:s resultat uppvisade 2010 ett underskott på (2009: överskott på ). Underskottet beror på att garantigivningen har varit större än någonsin, vilket lett till ett ökat reserveringsbehov. redovisade EKN ett överskott på (: underskott på ). Det förbättrade resultatet förklaras i allt väsentligt av att EKN:s reserveringar för koncentrationsrisker i garantiportföljen har kunnat minskas och reserveringar därmed lösas upp. Myndighetskapitalet uppgick i slutet av 2010 till och till cirka De små och medelstora företagens ansökningar ökade jämfört med . Av de sökande företagen var 104 nya kunder hos EKN. Offertvolymen ökade med . EKN har samverkat med andra exportfrämjande organisationer och genomfört regionala exportseminarier samt kund- och bankträffar i . För att bredda kontaktytorna har en särskild satsning på inletts, där EKN arbetar lokalt ifrån . Denna lokala närvaro har mottagits mycket positivt. En utvärdering ska göras för att ta ställning till om satsningar i flera regioner ska genomföras. Det s.k. Exportlånet (till små och medelstora företag) som introducerades , är ett resultat av samarbetet mellan EKN, , Aktiebolaget (), och , liksom den gemensamma webbportalen Internationaliseringsguiden som lanserades 2008 för att underlätta för företag att hitta rätt kontakt. beviljades tio företag lån för sammanlagt , varav EKN garanterade . EKN och samarbetar i flera regioner i . SEK erbjuder som marknadskompletterande aktör långfristiga finansiella lösningar på kommersiella grunder till svensk exportnäring. På så sätt bidrar SEK till att stärka svenska näringslivets internationalisering och konkurrenskraft. Därutöver administrerar SEK det statsstödda exportkreditsystemet, det så kallade CIRR- systemet (Commercial Interest Reference Rate), dvs. enligt tillåten statsstödd exportkredit. lämnade SEK nya kundfinansieringar på , varav utgjorde utlåning till exportföretag. Nyutlåningen till svenska exportföretag uppgick till . Nyutlåningen bestod av både direktutlåning till svenska exportföretag (10,1 miljarder) och exportkrediter till köparna av svenska varor och tjänster (15,4 miljarder). stärkte SEK sitt samarbete med befintliga kunder, som bolaget gjorde affärer med ett 20-tal nya kunder. kännetecknades marknaderna av en återgång till normaltillstånd jämfört med den extraordinära situation som rådde , 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 vilket även innebar att företagens tillgång till finansiering var betydlig bättre än . Trots en mer normal marknad var SEK:s direktutlåning till de svenska exportföretagen och deras kunder betydligt högre än före finanskrisen. påverkas marknaden av krisen i och andra länder. Med stöd av styrelsen och ägaren har inlett ett förändringsarbete i bolaget. beslutade att en utdelning om ska lämnas till ägaren staten. Årsstämman beslutade även om nya ägaranvisningar som innebär att SEK, inom ramen för bolagsordningens ändamålsparagraf, ska fokusera sin verksamhet till att som marknadskompletterande aktör erbjuda svenska exporterande företag eller exporterande företag med svenskt intresse, eller exporterande företags slutkunder finansiering. Verksamheten ska fokusera på CIRR-krediter, exportkrediter med långfristig löptid, företagskrediter med långfristig löptid med direkt koppling till exportverksamhet, utlåning i lokala udda valutor, långfristig projektfinansiering och rådgivning för internationellt upphandlade och finansierade projekt. Under hela den globala finanskrisen spelade SEK en direkt avgörande roll för de svenska exportföretagens möjligheter att få långfristig finansiering och därmed få konkurrera om viktiga exportaffärer. Rörelseresultatet var 3 2010 och . SEK:s resultat efter skatt var 2 2010 och 739,5 . Det höga resultatet 2010 berodde främst på en avyttring av aktieinnehav. SEK hade en kapitaltäckningsgrad på . Systemet med statsstödda exportkrediter gav 2010 ett överskott på (jämfört med ett underskott på ). gav ett överskott på . Systemet med statsstödda exportkrediter är mycket beroende av världsmarknadsläget och utvecklingen av räntorna på världsmarknaden. För att motverka finanskrisens effekter på företagens möjligheter att finansiera exportaffärer beslutade regeringen och att öka kapaciteten hos SEK att finansiera exportkrediter av svenskt intresse. Det skedde genom ett kapitaltillskott som ökade bolagets förmåga att finansiera affärer som privata banker tidigare skulle ha tagit hand om 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 2008/09:73). För att ytterligare stärka bolagets upplåningskapacitet skapades en möjlighet att mot marknadsmässiga villkor ta upp lån i (Riksgälden) och att erhålla statliga garantier för upplåning upp till högst . Åtgärderna förlängdes till att gälla även med ändringen att SEK:s s.k. kreditgaranti för att erhålla statliga garantier för upplåning sänktes till . Låneramen hos Riksgälden, motsvarande , behölls oförändrad. Även om ingen av faciliteterna har utnyttjats har de haft betydelse som stödjande åtgärder för SEK:s tillgång på kapital och möjligheter att finansiera ett stort antal viktiga exportaffärer, vilket kraftfullt har påtalats av representanter för det svenska näringslivet. EKN och SEK följer gemensamma riktlinjer för statlig exportfinansiering beträffande miljöfrågor/social hänsyn, korruptionsfrågor samt långsiktigt hållbar långivning till fattiga skuldtyngda länder. Riktlinjerna om hänsyn till miljö, klimat, sociala och mänskliga rättigheter ses över inom . EKN har också en intern policy för etiska överväganden i garantigivningen. har varit drivande i för att harmonisera premienivåerna inom statsstödd exportfinansiering mellan olika . har även drivit på för att utöka de gemensamma riktlinjerna inom avseende miljöhänsyn, korruption, sociala och mänskliga rättigheter, klimathänsyn och en hållbar utlåning till låginkomstländer. träffades ett nytt avtal om gemensamma minimiregler för kommersiella , som har trätt ikraft . Diskussionerna inom om en ny sektorsöverenskommelse för förnybar energi fortsätter; sektorsöverenskommelse för förnybar energi och vattenprojekt kommer att vidareförhandlas och utökas som arbete att ta fram riktlinjer för hänsyn till de mänskliga rättigheterna kommer att påbörjas. Ansträngningarna fortsatte med dialog om OECD-reglerna med länder utanför OECD-kretsen. Stort fokus låg på statsstödda exportfinansiering och på att försöka få att implementera kring statsstödd exportfinansiering. Investeringsfrämjandet bidrar till att attrahera utländska direktinvesteringar till . har betydelsen av utländska investeringar ökat. Globaliseringen innebär att nya aktörer som tillväxtländer, t.ex. , och , börjar bli betydelsefulla investerare. Huvudaktör i detta arbete är Myndigheten för utländska investeringar i (Invest ) som aktivt verkar för att utländska företag investerar eller samverkar med svenska företag och regioner för att få till stånd investeringar i . öppnade Invest ett nytt kontor i (São ). Utöver detta har myndigheten egna utlandskontor i , och samt i med filialkontor i . Invest har dessutom ett visst samarbete med ett 40-tal utlandsmyndigheter och med samt genom samarbetsavtal med 18 regionala partners. och tillhandahöll myndigheten liksom tidigare tjänster och informationsmaterial, besvarade förfrågningar från utländska investerare eller företag samt hjälpte dessa att kostnadsfritt etablera kontakter med relevanta aktörer. En central del av investeringsfrämjandet är att i en årlig rapport identifiera de möjligheter och hinder som finns när det gäller utländska investeringar. Invest lämnade en översikt över investeringar i den globala och den svenska ekonomin . Invest marknadsför spetskompetens i sektorer som kan erbjuda attraktiva investeringsmöjligheter för utländska företag. Myndigheten har tillsammans med andra aktörer bedrivit fokusprojekt inom områden där har särskilda förutsättningar, bl.a. , Cleantech, ICT, Life Science och Materials Science. medverkade myndigheten till 126 nya investeringar, vilket var en minskning jämfört med . som antalet investeringar minskade ökade kvaliteten. Myndigheten bedömer att investeringarna har inneburit 1 517 nya och 900 övertagna arbetstillfällen. Insatser inom andra verksamhets- och utgiftsområden Ett flertal offentliga och privata aktörer, både nationella och regionala, är verksamma inom företags- och näringslivsutveckling där internationalisering utgör en viktig aspekt. rådet och Invest samarbetar med dessa inom sina respektive verksamhetsfält, t.ex. , , Verket för innovationssystem (), , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) och handelskamrar. Med finansiering från utgiftsområde 23, Areella näringar, landsbygd och livsmedel, genomför särskilda insatser för främjande av export av svenska förädlade livsmedel. Målgruppen är i första hand små och medelstora livsmedelsföretag. En särskild satsning för att lyfta fram det svenska köket, både nationellt och internationellt, lanserades 2008 av Landsbygdsdepartementet genom projektet det nya matlandet. I projektet deltar flera departement, myndigheter och organisationer. Med finansiering från utgiftsområde 24 Näringsliv, verksamhetsområde Näringspolitik, genomför särskilda insatser för att främja export av svensk miljöteknik och förnybar energi. Målgruppen är i första hand små och medelstora företag. Från samma utgifts- och verksamhetsområde finansieras insatser avseende hållbart stadsbyggande och miljötekniksamarbete inom ramen för det avtal som tecknades mellan och vid statsministerns besök i , liksom programmet Cleantech, som Invest har bedrivit . utsåg regeringen en särskild samordnare inom för miljö- och energitekniksamarbetet med (MTK). Initiativet har tagits väl emot av företagen och har lett till affärskontakter och affärer för ett antal företag. Sammantaget ökade varuexporten av miljöteknik till . är därmed på miljöteknikområdet andra största marknad för varuexport efter . Statistik för tyder på att exporten har stabiliserats på denna högre nivå. Den särskilda samordnarens arbete har utvärderats och visar ett gott resultat. Erfarenheter från satsningen visar bl.a. att det är viktigt att ha ett nav på hemmaplan för att samordna främjandeinsatserna mot företagen. Det bör också finnas en god mottagarkapacitet i de prioriterade länderna, gärna knuten till ambassaden. Regeringen beslutade att förlänga och bredda samordnarens 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 uppdrag med fokus på miljötekniksamarbete med såväl och som (IMT). I internationella utvecklingssamarbete spelar ömsesidigheten i handeln en viktig roll. Handeln med utvecklingsländer står i fokus i de pågående WTO-förhandlingarna. Trade vid hjälper till att lösa de hinder som exportörer från utvecklingsländer kan möta på den svenska marknaden. Med finansiering från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd genomförs särskilda insatser inom vid i syfte att bidra till utveckling i samarbetsländerna. Insatserna koncentreras främst till samarbetsländernas behov av projektutveckling för skräddarsydda systemlösningar inom till exempel miljö- och energiområdet. har samarbete inletts med med inriktning på utbildningsinsatser i vattensektorn inom ramen för . Arbetet leds av som samarbetar med (). har väl uppfyllt de målsättningar som och regeringen fastställt för dess verksamhet genom det statliga uppdraget till . Små och medelstora företag har fått tillgång till grundläggande exportservice, kompetensutveckling och rådgivning, till exempel genom de regionala exportrådgivarna. Räckvidden för exportfrämjandet utomlands har ökat som tillgängligheten till exportrådgivning i och kompetensutveckling för små och medelstora företag har bibehållits på god nivå, vilket har inneburit bra möjligheter för dessa företag att få stöd i sitt agerande på internationella marknader. Den finansiella och ekonomiska krisen har påverkat arbete och resultat vad avser den företagsfinansierade verksamheten. Ett antal utlandskontor har, bland annat till följd av lägre företagsintäkter, sammanförts till större operativa enheter med subregionalt ansvar. Samarbetet mellan myndigheter, organisationer och regionala aktörer som arbetar med företags- och näringslivsutveckling samt 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 främjande har väsentligt vidareutvecklats och förbättrats i viktiga hänseenden. Främjandet av svensk projektexport bedöms vara framgångsrikt med stor hävstångseffekt för svensk export och sysselsättning. Den gemensamma satsningen som regeringen gör på kommunikationsplattformen SymbioCity har inneburit att marknadsföringen av svensk miljöteknik i utlandet med offentliga medel har samordnats och blivit tydligare för företagen. De svenska utlandsmyndigheterna har bidragit till att främja svenska ekonomiska intressen och svenska företags affärsmöjligheter i utlandet genom en löpande basverksamhet och vissa särskilda aktiviteter i samverkan med framför allt . Ett aktivt arbete för att hjälpa svenska företag att lösa handelshinder innebär förbättrade möjligheter att genomföra affärer. De främjandeplaner som har införts för varje land har bidragit till att öka långsiktigheten och effektiviteten i främjandet och har stärkt samplaneringen av aktiviteter runt om i världen. deltagande i i har varit ett framgångsrikt samarbetsprojekt mellan stat och näringslivets intressenter, där näringslivet har tagit en mycket aktiv del. Deltagandet speglade ett brett politiskt och ekonomiskt engagemang med särskild betoning på klimat- och miljöfrågor. Såväl de offentliga som de privata intressenternas deltagande har bidragit till att stärka en allsidig och positiv bild av i och har bidragit till att utveckla långsiktiga relationer. () har 2010 och på ett framgångsrikt sätt förenat målet om garantigivning för svensk exportindustri på gynnsamma villkor med restriktionen att verksamheten ska vara självbärande och i enlighet med gällande statsstödsregler.