prop · GY03155 · 2011-07-06 00:00:00 — 2 kap. 2 § första stycket 2 kap. 6 § 2 kap. 3 § 2 kap. 7 § 2 kap. 7 § och 8 § 1 2 kap. 8 § 2 kap. 1 § fjärde stycket, 2 § tredje stycket och 9 § första stycket 2 kap. 9 § 2 kap. 3 a § första stycket, 9 § andra 2 kap. 10 § 2 kap. 10 § 2 kap. 8 § 2 och 9 § första stycket sista meningen och andra stycket sista meningen samt 10 § sista meningen 2 kap. 3 b § 2 kap. 13 § 2 kap. 1 § femte stycket, 2 § fjärde stycket och 3 a § andra stycket 3 kap. 1 § 3 kap. 13 §§ 3 kap. 2 § 3 kap. 4 § och 2 kap. 6 § 3 kap. 3 § 3 kap. 5 och 6 §§ och 11 § 4 delvis 3 kap. 4 § 3 kap. 5 och 7 §§ 3 kap. 5 § 3 kap. 5 och 9 §§ 3 kap. 6 § 3 kap. 10 § 3 kap. 7 § 3 kap. 5 §, 12 och 13 §§ 3 kap. 8 § 3 kap. 14 § 3 kap. 9 § 3 kap. 8 § 3 kap. 10 § 3 kap. 17 § 3 kap. 11 § 3 kap. 18 § 3 kap. 12 § 3 kap. 19 § 3 kap. 13 § 3 kap. 20 § 3 kap. 14 § 3 kap. 15 § första meningen och 25 § 3 kap. 15 § 3 kap. 16 § 3 kap. 16 § 3 kap. 24 § 3 kap. 17 § 3 kap. 21 § 3 kap. 22 § 3 kap. 19 § 3 kap. 23 § 4 kap. 1 § 4 kap. 1 och 6 §§, 6 kap 7 a § första 4 kap. 2 § 4 kap. 2 § 4 kap. 3 § 4 kap. 9 § första stycket och 6 kap. 7 c 4 kap. 4 § 4 kap. 3 § 4 kap. 5 § 4 kap. 4 § 4 kap. 6 § 4 kap. 7 och 8 §§ 4 kap. 7 § 4 kap. 7 a § första och andra stycket 4 kap. 8 § 6 kap. 7 a § andra stycket och 7 b § 4 kap. 9 § 6 kap. 7 a § tredje stycket 4 kap. 10 § 4 kap. 11 § 4 kap. 10 § 4 kap. 12 § 5 kap. 1 § 6 kap. 1 § 5 kap. 2 § 6 kap. 2 § 5 kap. 3 § 6 kap. 3 § 5 kap. 4 § 6 kap. 4 § 5 kap. 5 § 6 kap. 5 § 5 kap. 6 § 6 kap. 6 § 5 kap. 7 § 5 kap. 8 § 6 kap. 8 § 5 kap. 9 § 6 kap. 9 § 5 kap. 10 § 6 kap. 10 § 5 kap. 11 § 6 kap. 10 a § 6 kap. 1 § 5 kap. 1 § 6 kap. 2 § 5 kap. 2 § 6 kap. 3 § 5 kap. 3 § 6 kap. 4 § 6 kap. 5 § 6 kap. 7 § 6 kap. 6 § 6 kap. 12 § 6 kap. 7 § 6 kap. 11 § 6 kap. 8 § 6 kap. 13 § 7 kap. 1 § 7 kap. 1 § 7 kap. 2 § 7 kap. 2 § 7 kap. 3 § 7 kap. 3 § 7 kap. 4 § 7 kap. 4 § 7 kap. 5 § 7 kap. 5 § 7 kap. 6 § 7 kap. 6 § 7 kap. 7 § 7 kap. 7 § 7 kap. 8 § 7 kap. 8 § 8 kap. 1 § 8 kap. 1 § 8 kap. 2 § 8 kap. 2 § 8 kap. 3 § 8 kap. 3 § Bestämmelser som utgår: 2 kap. 9 a §, 4 kap. 5 och 11 §§, 6 kap. 14 § och 8 kap. 4 §. Bestämmelser som flyttas till föreskrifter på lägre nivå: 4 kap. 7 a § fjärde stycket, 7 b och 7 c §§ och 9 § andra stycket. Sammanfattning av för att skydda elkunden mot för höga elcertifikatpriser (ER 2010:27) Dagens elcertifikatsystem levererar och fungerar i huvudsak som planerat. Det bör råda viss försiktighet kring förändringar av ett sådant system. Informationen till marknadens aktörer är av central betydelse och bör förbättras ytterligare. Ytterligare åtgärder, utöver förbättrad information, behövs inte . Om det krävs förändringar av elcertifikatsystemet bör i första hand marknadsförbättrande åtgärder genomföras. Det ingår i uppdraget att undersöka hur eventuella tak- och golvpriser för elcertifikatpriserna kan utformas. Olika alternativ redovisas. Kommande kontrollstation är viktig för utvärdering av hur elcertifikatsystemet fungerar och för att belysa kostnaderna för elkunderna. Särskilt med tanke på kommande reducering av överskott på elcertifikat, utfasning av gamla anläggningar och på eventuell utvidgning av elcertifikatmarknaden. Det är eftersträvansvärt att så många som möjligt är med och betalar för utbyggnaden av den förnybara elproduktionen. Framtida förändringar av kostnader för industrin bör emeller- tid ses i ett vidare perspektiv än enbart frågan om att ta bort undantaget i elcertifikatsystemet. I bedömningen bör hänsyn också tas till effekter av energibeskattningen och utsläpps- handelsystemet. Tillståndsprocesserna för den förnybara elproduktionen behöver följas kontinuerligt. Det är viktigt att dessa fungerar utan flaskhalsproblem. Pågående regelförenklingsarbete gör det viktigt att fördelarna med att införa en åtgärd vägs mot kostnaden och administration. En gemensam elcertifikatmarknad med minskar höga elcertifikatpriser (se separat rapport En förutsättning är dock att infrastrukturen för utbyggnaden av ny förnybar elproduktion fungerar. För en gemensam elcertifikatmarknad med är det en fördel att inleda med ett känt regelverk Elcertifikatsystemet fungerar i huvudsak som planerat Elcertifikatmarknaden fungerar enligt bedömning Försiktighet bör råda kring förändringar i ett sådant Särskilt om planerna är att få ett gemensamt system med En allmän slutsats är att fördelarna med att införa en åtgärd måste vägas mot vad det kostar , administration och trovärdighet för Utgångspunkten för det svenska elcertifikatsystemet är en politiskt fastställd målnivå för förnybar elproduktion, som medför kostnader för elkunderna. Om elkunderna ska skyddas mot dessa inbyggda kostnader innebär det en risk för att produktionsmålet inte kommer att uppnås. Kostnaden för den höjda ambitionsnivån till i nivå med har i tidigare delredovisning () bedömts till i storleksordningen samma kostnadsnivå som . problem som nämns i uppdraget till är att priserna på elcertifikat kan bli oskäligt höga. I rapporten om elkundens kostnad ansåg att det inte förelåg några risker för alltför höga elcertifikatpriser om tillståndsprocesserna fungerar liksom att elcertifikatsystemet kontinuerligt följs upp. Arbetet med detta deluppdrag har stärkt den uppfattningen. Det finns en elasticitet i utbudet av elcertifikat, som består av överskottet samt produktion och I synnerhet fram till nästa kontrollstation, då ett överskott av elcertifikat bedöms finnas kvar på marknaden. Åtgärderna som beskrivs i denna rapport är av skiftande karaktär och kan inte jämföras helt med varandra. het, justerbar kvotkurva, tätare annulleringstillfällen och utökad informa- tion är alla åtgärder som närmast syftar till att effektivisera elcertifikat- marknaden, men innebär även ett skydd för elkund/investerare. golvpriser skulle innebära en hårdare reglering av certifikatmarknaden än och syftar till att skydda elkund/investerare mot pristoppar/dalar. göra förändringar för den elintensiva industrin skulle fördela kostnaden för elcertifikaten och utbygganden av den förnybara elproduktionen på anser att eventuella åtgärder som genomförs främst bör ha till syfte att förbättra marknadens funktionalitet ytterligare, snarare än att reglera den hårdare. På så sätt skapas bättre förhållanden både för investerarna och för elkunderna. Om problem uppstår i tillståndsprocesserna bör åtgärder som förbättrar dessa genomföras i Information till marknadens aktörer är av central betydelse och bör Målgrupperna inom elcertifikatsystemet omfattar olika typer av aktörer, och särskilt de små har större behov av färdiga sammanställningar och analyser från myndigheter. Vindkraftsutbyggnaden kommer att innebära nya typer av företag som investerar i vindkraft och etablerar sig som producenter på kraftmarknaden. Nya aktörer på elcertifikatmarknaden ställer nya krav på information om elcertifikatsystemet. sätt ökar informationsbehovet kring de anläggningar som är på väg ut ur systemet, liksom kring anläggningar där produktionskapaciteten kan ökas eller ges ny tilldelningsperiod. Den faktiska efterfrågan på elcertifikat blir känd en gång , vid annulleringen av elcertifikat. Den årliga kvoten ger tillsammans med den kvotpliktiga elanvändningen (en parameter som varierar) efterfrågan på har för avsikt att vid fler tillfällen än vid annulleringen presentera underlag som ger indikationer om hur den kvot- pliktiga elanvändningen utvecklas. Ett underlag som kan ligga till grund för marknadens egna analyser. Mer information skulle generellt kunna ges till elkunden. En gemensam elcertifikatmarknad med ställer särskilda krav på information och på samordnad sådan. Ytterligare förändringar behövs inte Av de åtgärder som beskrivs i denna rapport och som syftar till att förbättra elcertifikatmarknaden anser att lånemöjlig- heten (uppskov med kvotplikt) är den mest intressanta. heten bedömer dock att ytterligare åtgärder utöver förbättrad information De problem i elcertifikatmarknaden som har identifierat är en viss brist på information till aktörerna och låg likviditet på elcertifikatmarknaden. reduceringen av överskottet och framöver innebär tillsammans med ambitionshöjningen en ny situation. bristen löses genom förbättring och översyn av informationen om elcerti- Ingen av de i rapporten beskrivna förändringarna kan Istället måste fler aktörer handla på marknads- platsen, eller marknaden utvidgas. En alltför stor reducering av överskott av elcertifikat är framförallt ett problem som kan uppstå om utbygg- nadstakten slås av snabbt under de år som överskottet reduceras. myndigheten anser inte att det är sannolikt att utbyggnadstakten minskar Dessutom skulle en minskad utbyggnadstakt framförallt påverka överskottet och framåt. Därmed kan problemet, om det uppstår, rättas till vid nästa kontrollstation genom justerade kvoter. Beträffande tak och golv för elcertifikatpriset bedömer risken för långvarigt höga elcertifikatpriser som liten, särskilt fram till nästa kontrollstation, och att det inte finns behov av det skydd för elkunden som ett takpris skulle innebära. Risken för alltför låga priser bedöms som liten med tanke på ambitionshöjningen. finns ett överskott av elcertifikat En stor del av överskottet finns hos de kvotpliktiga aktörerna, vilket innebär att dessa elcertifikat kommer att börja användas för annullering i händelse av ett underskott. På så sätt bidrar det till att jämna ut priskurvan och minskar sannolikheten för en kraftig prisupp- gång på kort sikt. Införande av tak- och golvpriser brukar motiveras med att det är ett sätt att minska osäkerheterna för marknadsaktörerna. dock viktigt att komma ihåg att tak och golvpriserna också tillför osäker- het, t.ex. vad gäller måluppfyllelse. Tak- och golvpriser skulle utgöra ännu en parameter i elcertifikatsystemet som behöver bli föremål för revision vid kontrollstationerna. Risken för att ett eventuellt pristak skulle kunna bli prisstyrande är inte avgörande för bedömning avseende tak- och golvpris i elcertifikatsystemet. är att bedömer risken för höga elcertifikatpriser de närmsta år som liten. Den kommande kontrollstationen innebär att systemet åter ses över och det finns då möjlighet att bedöma framtida tillgång och efterfrågan på elcertifikat. möjlighet att på nytt pröva frågan om risken för oskäligt höga kostnader Oavsett om utgångspunkten är producentens intäkter eller elkundens kostnader för elcertifikat, är nivåer på tak- och golvpriser svåra att sätta. Kostnadsbilden kan förändras snabbt, och tak- och golv- priser som sätts riskerar att bli inaktuella innan en ny kontrollstation kan Intervallet för tak- och golvpris måste vara tillräckligt stort och takpriset tillräckligt högt för att en oönskad prisstyrning inte ska Tak- och golvpriser blir än mer besvärliga om samarbete med fler länder än ska kunna etableras. I myndighetens uppdrag ingick olika utformningar av tak- och golvpriser, vilket beskrivs i denna rapport. Elcertifikatsystemets grundtanke är inte att skydda producenter eller elkunder mot variationer i elpriset, utan både elcertifikatpris och elpriset på den avreglerade marknaden ska ge en opåverkad prissignal till aktörerna om hur de bör agera. Ett eventuellt tak inom ramen för elcerti- fikatsystemet bör därför rent principiellt baseras enbart på elcertifikat- Andra åtgärder än tak- och golvpris kan genomföras som skydd för elkunden mot höga elcertifikatpriser. Först och främst är tillstånds- processerna för ny förnybar elproduktion och för nätutbyggnad mycket viktiga i sammanhanget. Det är centralt att dessa fungerar utan flaskhals- I andra hand bör åtgärder som effektiviserar elcertifikat- marknaden genomföras snarare än sådana som reglerar den hårdare. I samband med nästa kontrollstation () behöver analyser åter Kontrollstationen är viktig för utvärdering av hur elcertifikat- systemet fungerar, för systemets aktörer och för att belysa kostnaderna för de elkunder som betalar. Särskilt med tanke på kommande reducering av överskott på elcertifikat, utfasning av gamla anläggningar och på eventuell utvidgning av elcertifikatmarknaden. undantag behöver fördjupas ytterligare när mer information om konsekvenser för den konkurrensutsatta industrin blir tillgängliga. eventuellt gemensamt elcertifikatsystem med behöver kontroll- stationen göras gemensamt. Framtida kontrollstationer blir därvid viktiga instrument för att bedöma risken för oskäligt höga kostnader för avser därutöver att kontinuerligt följa Ingen förändring föreslås för den elintensiva industrin Det är egentligen eftersträvansvärt att även den elintensiva industrin, som står för av den totala elanvändningen, ska vara med och bära kostnader för den förnybara elproduktionen. från kvotplikt kan anses motsäga de energipolitiska målen. undantaget för elintensiv industri innebär att kvotplikten för utbyggnaden av förnybar elproduktion skulle fördelas på fler. av elintensiv industri har gjorts, men framförallt finns alltför få studier och analyser över hur ökade kostnader påverkar industrins anser att en mer djupgående analys behöver göras för bedömning av hur ökade kostnader och olika styr- medel påverkar den konkurrensutsatta industrin. En sådan analys har inte varit möjlig inom ramen för detta uppdrag, och kan göras först efter Analysen bör innefatta effekter av EU:s handels- system samt behoven av att göra förändringar inom energibeskattnings- Viktigt att tillståndsprocesserna fungerar För att utbyggnaden av förnybar elproduktion ska kunna ske i den takt som krävs för att kvotnivåer ska kunna uppnås krävs att tillstånds- processer och utbyggnad av elnät och produktionsanläggningar fungerar Här krävs kontinuerlig uppföljning vilket pekat på i tidigare delrapport. Fördelarna med att införa en åtgärd måste vägas mot vad det kostar i tid och administration samt trovärdighet för elcertifikatsystemet. myndigheten har också ett pågående uppdrag kring regelförenkling i Av de åtgärder som beskrivs i denna rapport skulle ett borttagande av undantaget för den elintensiva industrin samt förbättrad information bidra till regelförenkling (regelförenkling skulle naturligtvis inte vara huvudsyftet om industrins undantag justeras). Övriga åtgärder skulle inte bidra till intentionen om regelförenkling. Lånemöjligheten ökar administrationen något men skulle inte behöva innebära så stora förändringar i regelverken. beskrivs i denna rapport skulle i de flesta fall innebära betydligt mer administration , både för myndigheter och för aktörer. En eventuell gemensam marknad med minskar riskerna för har ett parallellt uppdrag att analysera konsekven- serna av en gemensam elcertifikatmarknad med , som redovisas Att utöka marknaden till att även omfatta bidrar till att skydda elkunden mot höga kostnader. bedömer att risken är liten för långvarigt höga elcertifikatpriser. innebär troligen en gemensam marknad en viss prisdämpning Perioden för detta bedöms inte bli särskilt lång och ett prisgolv för att säkra en lägsta ersättning till investeraren bedöms inte Det är dock fortsatt viktigt att tillståndsprocesserna fungerar för utbyggnaden av den förnybara elproduktionen. anser det viktigt att elkunden inte betalar oskäligt mycket för elcertifikatsystemet. Systemet levererar förnybar elproduktion till rimliga kostnader och fungerar i huvudsak som planerat. I tidigare rapport från gjordes en analys av prisut- vecklingen för elcertifikat och konsekvenserna för elkunden i och med den ambitionshöjning som beslutades . Bland annat bedömdes elkundens kostnad till ungefär samma nivå som , men priset för elcertifikat bedömdes öka något på grund av att dyrare elproduktions- anläggningar krävs för att uppfylla målet. Prisnivån på elcertifikat förut- sätter att det inte uppstår exempelvis flaskhalsar som begränsar utbudet av elcertifikat. Arbetet med denna rapport har stärkt uppfattning om att sannolikheten är liten för begränsningar i utbud, och därmed också att risken för höga elcertifikatpriser är liten fram till nästa kontrollstation. Därför ser inte något behov av stora förändringar av elcertifikatsystemet. Dagens system med rörlig kvotpliktsavgift bör behållas tills vidare. Om kostnaden senare bedöms som orimligt hög på grund av brist på tillkommande produktion, ökade kostnader för förnybar produktion eller förändring av elanvänd- ningen kan det bli aktuellt att göra en avvägning mellan kostnader och ambition. Om ett gemensamt svensk-norskt elcertifikatsystem genomförs kan det i sig vara ett ytterligare motiv till att behålla dagens regelverk, åtminstone till att börja med. Då minskar osäkerheten om vad länderna går in i. Om några justeringar ska göras i ett eventuellt gemensamt elcertifikatsystem med , av den typ som beskrivs i denna rapport, behöver båda länderna vara överens. Eventuella förändringar får hanteras i en framtida (och gemensam) kontrollstation. För reservation avseende tak- och golvpris, se särskild bilaga i (ER 2010:27). Förslag till lag om elcertifikat 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om elcertifikat som syftar till att främja produktion av förnybar el. 2 § I denna lag betyder: 1.förnybar el: produktion av elektricitet med användande av förnybara energikällor och torv, 2.förnybar energikälla: biobränsle, geotermisk energi, solenergi, vattenkraft, vindkraft och vågenergi, 3.anläggning: elproduktionsanläggning med en eller flera produk- tionsenheter bakom samma mätpunkt, 4.elcertifikat: bevis om att förnybar el har producerats, vilket har utfärdats enligt denna lag eller av en annan stat enligt en sådan inter- nationell överenskommelse som avses i 5 §, 5.kvotplikt: skyldighet att inneha och annullera elcertifikat i för- hållande till försäljning eller användning av el, 6.beräkningsår: det kalenderår som föregår annulleringen enligt 4 kap. 11 § som sker , 7.elleverantör: den som yrkesmässigt levererar el, 8.elintensiv industri: företag eller del av ett företag som utgör en egen verksamhet eller verksamhetsgren, där det a) bedrivs och har bedrivits industriell tillverkning i en process där det använts i genomsnitt el för varje miljon kronor av förädlingsvärdet, b) bedrivs ny verksamhet med industriell tillverkning i en process där det används eller beräknas användas i genomsnitt el för varje miljon kronor av förädlingsvärdet, eller c) bedrivs verksamhet för vilken avdrag får göras för skatt på elektrisk kraft enligt 11 kap. 9 § 2, 3 eller 5 lagen (1994:1776) om skatt på energi, 9. förädlingsvärde: skillnaden mellan den elintensiva industrins sammanlagda omsättning och dess sammanlagda inköp, med den betydelse dessa termer har enligt 1 kap. 8 § lagen om skatt på energi. Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, får meddela föreskrifter om vad som avses med biobränsle i första stycket 2. 3 § Om flera produktionsenheter för vattenkraft eller vindkraft finns i närheten av varandra och gemensamt matar in el på ledningsnätet, får de anses som separata anläggningar. 4 § Den eller de myndigheter som regeringen bestämmer ska vara tillsynsmyndighet respektive kontoföringsmyndighet enligt denna lag. 5 § Elcertifikat som har utfärdats för produktion av förnybar el i en annan stat får användas för uppfyllelse av kvotplikt enligt denna lag om det svenska elcertifikatssystemet genom en internationell överens- kommelse har samordnats med elcertifikatssystemet i den andra staten i syfte att etablera en gemensam elcertifikatsmarknad. Om en gemensam elcertifikatsmarknad inrättas ska det elcertifikats- register som avses i 3 kap. 1 § utformas så, att staternas elcertifikat kan överföras och annulleras elektroniskt i registret. Den prisinformation som avses i 3 kap. 16 § ska då beräknas utifrån uppgifter för den gemen- samma elcertifikatsmarknaden. Tilldelning av elcertifikat Allmänna förutsättningar för tilldelning 1 § Innehavaren av en anläggning är berättigad att tilldelas elcertifikat om anläggningen är tagen i drift och helt eller delvis kan producera för- nybar el och om förutsättningarna i övrigt för tilldelning enligt denna lag är uppfyllda. 2 § Efter skriftlig ansökan från innehavaren av en anläggning ska till- synsmyndigheten godkänna anläggningen och fastställa en tilldelnings- period innan tilldelning av elcertifikat för produktionen får påbörjas. Detta gäller även för tilldelning vid produktionsökningar enligt 8 § eller för tilldelning efter ombyggnad enligt 9 §. 3 § får tilldela elcertifikat bara för sådan förnybar el vars inmatade mängd och dess fördelning över tiden har mätts och rapporterats till myndigheten. Om inmatningen från anläggningen görs till ett elnät som används utan stöd av nätkoncession, ska innehavaren av anläggningen svara för mätningen och rapporteringen. Innehavaren av en anläggning ska särskilt beräkna och rapportera elproduktion om 1.endast en del av elproduktionen i en anläggning berättigar till elcertifikat, eller 2.det följer av föreskrifter som har meddelats med stöd av 13 § 1. Särskilda krav för el som produceras med flytande biobränsle 4 § När el produceras med sådana flytande biobränslen som avses i lagen (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen får elcertifikat tilldelas endast om biobränslena är att anse som hållbara enligt samma lag. Särskilda krav för el som produceras med vattenkraft 5 § För el som produceras med vattenkraft får elcertifikat tilldelas endast för produktion i en anläggning som 1.tagits i drift första gången efter utgången av 2002, 2.var i drift och då hade en installerad effekt som inte var högre än , eller 3.tagits ur drift före och därefter tagits i drift efter utgången av 2002 om det har gjorts sådana omfattande ombyggnader eller andra investeringar att anläggningen ska anses som en ny anlägg- ning. Om en anläggning som avses i första stycket 1 har en installerad effekt som är högre än och produktionen vid anläggningen ersätter tidigare produktion får elcertifikat tilldelas endast för produk- tionsökningar enligt 8 § första stycket. Tilldelning enligt första stycket 3 ska ske i enlighet med 9 § tredje stycket. § För el som produceras med vattenkraft, och som inte omfattas av §, får elcertifikat tilldelas även om tillsynsmyndigheten i det enskilda 1.ett myndighetsbeslut, eller föreskrifter i annan lag eller förordning, ställer nya krav på hur verksamheten ska bedrivas eller hur anläggningen ska vara utformad och detta innebär att verksamhetens ekonomiska förut- sättningar ändras på ett sådant ingripande sätt att en långsiktigt lönsam produktion inte kan ske om innehavaren inte tilldelas elcertifikat, eller 2.innehavaren i annat fall än som avses i 1 avser att göra omfattande ombyggnader eller andra stora investeringar i en anläggning som har en installerad effekt om högst och dessa är så kostsamma att en långsiktigt lönsam produktion inte kan ske om innehavaren inte tilldelas elcertifikat. 7 § För produktion av el i en anläggning som har tagits i drift efter får elcertifikat tilldelas i högst från tillsynsmyndighetens godkännande av anläggningen. För en anläggning som har tagits i drift före får elcertifikat tilldelas 1.för produktion till och med , om elen produceras med biobränsle, vattenkraft eller vindkraft och statligt bidrag till en investering eller ombyggnad i anläggningen har getts efter enligt ett program för vissa investeringar inom energi- området, eller 2.i andra fall än de som avses i 1, för produktion till och med . 8 § I anläggningar där el produceras med vattenkraft får elcertifikat tilldelas för varaktiga produktionsökningar som genomförs efter . För annan elproduktion får elcertifikat tilldelas för varaktiga produk- tionsökningar som genomförs efter om produk- tionsökningen har skett till följd av investeringar i anläggningen. Elcertifikat för produktionsökningar får tilldelas i högst från den dag produktionen ökade. Ny tilldelning efter ombyggnad 9 § Elcertifikat får tilldelas för produktionen i en anläggning vars produktion har tilldelats elcertifikat endast om det har gjorts sådana omfattande ombyggnader eller andra investeringar i anläggningen att den ska anses som en ny anläggning.