prop · GY03135 · 2011-05-05 00:00:00 — Detta förutsätter att sådana derivatinstrument är tillgängliga på den marknad som fonden investerar i, att fondens medel enligt fondbestämmelserna får placeras i derivatinstrument samt att exponeringen som uppnås genom derivatinstrumenten ligger inom ramen för fondens placeringsinriktning. Fondbolaget kan också ta ut avgifter av de som orsakar stora flöden. Sådana avgifter tillfaller fonden och kan därför kompensera kvarvarande andelsägare för de kostnader som belastar fonden med anledning av stora flöden. Sådana avgifter är mindre vanliga på den svenska fondmarknaden, bl.a. eftersom de inte är tillåtna inom premiepensionssystemet. De fonder som finns inom det systemet får inte heller ta ut avgifter av andra andelsägare med hänsyn till likabehandlingsprincipen. Ett sätt att möta stora utflöden ur en fond är att fondbolaget tar upp kortfristiga lån. 682k kompletterande kanaler förslag till fortsatt inriktning, s. 18 f. 69Konkurrensen på fondmarknaden, Hans Fahlin, bilaga till SOU 2010:78, s. 625. I vissa länder tillåts andra modeller för att kompensera en fond för Prop. 2010/11:135 transaktionskostnader och i vissa fall priseffekter. , och är olika typer av modellen swing pricing, eller justerat fondandelsvärde, tillåtna. Modellen justerat fondandelsvärde innebär att samtliga kostnader som uppstår vid in- och utflöden i fonden, däribland transaktionskostnader och priseffekter, uppskattas och tillåts påverka fondandelsvärdet. Efter det att fondandelsvärdet beräknats på sedvanligt sätt så justeras således fondandelsvärdet i förhållande till samtliga inflöden och utflöden den aktuella dagen. Vid inflöde i fonden justeras fondandelsvärdet till ett högre värde och vid utflöde justeras fondandelsvärdet till ett lägre värde. Utredningen förordar en avgiftslösning för att komma till rätta med problematiken kring stora flöden, men föreslår också att det införs en möjlighet för fondbolag att tillämpa justerat fondandelsvärde. Modellen justerat andelsvärde innebär avsteg från normala värderingsprinciper i en fond som innebär att fondandelsvärdet fastställs på grundval av den egendom som ingår i fonden. Modellen kan vidare medföra att andelsägarna uppfattar att en viss godtycklighet uppstår vid fastställandet av fondandelsvärdet. Det justerade andelsvärdet blir föremål för uppskattningar i stället för exakta värderingar och framför allt priseffekter är svåra att uppskatta. Modellen kan uppfattas som mindre transparent och förutsägbar för andelsägarna än en avgiftsmodell. Den ställer också höga krav på löpande kontroll, uppföljning och utvärdering av fondbolaget samt information till andelsägarna. Som framgått är frågan om användning av justerat fondandelsvärde komplicerad och dess förutsättningar och konsekvenser behöver analyseras mer innan en lagändring kan bli aktuell. Det finns dessutom andra tänkbara möjligheter att komma till rätta med de negativa effekterna av massfondbyten. har , på uppdrag av regeringen, lämnat flera sådana förslag.70 I avvaktan på att förslagen behandlas inom bör det inte föreslås några bestämmelser om användning av justerat fondandelsvärde. 70 , visa- och förvaltningstjänster inom premiepensionssystemet, Dnr/Ref. Ändringar i lagen (2006:1371) om kapitaltäckning och stora exponeringar Regeringens förslag: ska besluta om förhöjt kapitalbaskrav om inspektionen i samband med en kapitalutvärdering anser att det behövs för att täcka de risker som ett kreditinstitut eller ett värdepappersbolag är exponerat för. Promemorians förslag överensstämmer i sak med regeringens förslag. Remissinstanserna: anser att lagtexten bör ändras så att det tydligt framgår att mandat avser beslut om ett ytterligare individuellt kapitalkrav utöver det som krävs enligt 2 kap. 1 § första stycket 1 kapitaltäckningslagen. ifrågasätter om det nya stycket i artikel 136.2 inte redan är genomfört genom 2 kap. 2 § kapitaltäckningslagen. menar också att den diskretionära rätt som ges genom förslaget kan vara synnerligen ingripande för det institut som omfattas av beslutet och påpekar att måste förhålla sig till proportionalitetsprincipen när ett beslut med ingripande karaktär ska fattas. Om förslaget genomförs bör det ges närmare vägledning om vilka faktorer som ska beaktas vid prövningen. anser att skrivningen om vilka krav som avses behöver förtydligas. anser att den årliga kapitalutvärderingen bör bytas ut till en hänvisning till artikel 124 i kreditinstitutsdirektivet eller till en kapitalutvärdering eftersom en kapitalutvärdering kan behöva göras oftare än . Av samma skäl anser att den årliga kapitalutvärderingen bör bytas ut till en hänvisning till artikel 124. Ändringsdirektivets innehåll: I artikel 136 i och rådets direktiv /48/EG av om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (omarbetning)71 (kreditinstitutsdirektivet) anges vilka åtgärder som den behöriga myndigheten har befogenhet att vidta i de fall som ett kreditinstitut som inte uppfyller kraven i kreditinstitutsdirektivet inte självmant, på ett tidigt stadium, vidtar nödvändiga åtgärder för att komma till rätta med situationen. Genom ändringsdirektivet 2010/76/EU (CRD III) utökas behöriga myndigheters befogenheter genom möjligheten att vidta ytterligare åtgärder. Två nya led läggs till kreditinstitutsdirektivets artikel 136.1 som (f) och (g). Led (f) innebär att behöriga myndigheter kan kräva att kreditinstitut ska begränsa den rörliga ersättningen som andel av den totala nettointäkten när denna är oförenlig med bibehållandet av en sund kapitalbas. Led (g) medför att behörig myndighet kan kräva att kreditinstitut använder nettovinsten för att stärka kapitalbasen. Vidare läggs det till ett nytt stycke i kreditinstitutsdirektivets artikel 136.2. Av det nya stycket följer att den behöriga myndigheten vid fastställande av lämplig nivå på kapitalbasen på grundval av den översyn och utvärdering som görs enligt artikel 124, ska bedöma om något 71 EUT L 177, 30.6.2006, s. 1 (Celex 32006L0048). specifikt kapitalbaskrav utöver miniminivån krävs för att täcka risker Prop. 2010/11:135 som ett kreditinstitut är eller kan bli utsatt för, med hänsyn tagen till (a)de kvantitativa och kvalitativa aspekterna av kreditinstitutets bedömningsprocess som anges i artikel 123, (b)kreditinstitutens styrformer, metoder och mekanismer som anges i artikel 22, (c)utfallet av översynen och utvärderingen som görs i enlighet med artikel 124. Skälen för regeringens förslag: Införandet av punkterna (f) och (g) i artikel 136.1 har behandlats i propositionen 2010/2011:110 Ändrade kapitaltäckningsregler. Genom det nya stycket i artikel 136.2 införs en skyldighet för den behöriga myndigheten att, med hänsyn till resultatet av löpande tillsynsåtgärder, bedöma huruvida ett institut ska påföras ett högre kapitalbaskrav än miniminivån för att täcka de risker som institutet är eller kan komma att vara exponerat för. Vid denna bedömning ska myndigheten beakta kvantitativa och kvalitativa aspekter av institutens bedömningsprocesser avseende metoder för att utvärdera om det interna kapitalet är tillräckligt med hänsyn till dess risk (artikel 123), institutets styrformer, metoder och mekanismer för riskhantering (artikel 22) samt resultat av tillsynsanalyser (artikel 124). Av 2 kap. 1 § kapitaltäckningslagen framgår att ett institut, , ska ha en kapitalbas som motsvarar summan av kapitalkraven för kreditrisker, marknadsrisker och operativa risker eller den kapitalbas som framgår av ett beslut enligt 2 kap. 2 §. Av 2 § framgår att i vissa fall kan besluta att ett institut ska ha en högre kapitalbas än den miniminivå som följer av 1 § första stycket. Ett sådant beslut kan fattas om institutet inte uppfyller kraven i 6 kap. 13, 4 a, 4 b och 5 §§ lagen om bank- och finansieringsrörelse om bl.a. soliditet och likviditet, riskhantering och genomlysning eller 8 kap. 28 §§ lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden. En förutsättning för att inspektionen ska kunna fatta ett beslut om ökad kapitalbas är att någon annan åtgärd inte är tillräcklig för att få institutet att rätta bristerna inom rimlig tid. Med annan åtgärd avses sådana åtgärder som inspektionen enligt 15 kap. lagen om bank- och finansieringsrörelse och motsvarande bestämmelser i 25 kap. lagen om värdepappersmarknaden får vidta mot ett institut som inte följer de bestämmelser som gäller för dess verksamhet. Om bristerna kan åtgärdas inom rimlig tid genom en annan åtgärd är alltså inte 2 kap. 2 § första stycket kapitaltäckningslagen tillämpligt. Av 2 kap. 2 § andra stycket framgår att första stycket inte heller är tillämpligt om bristen i institutet är så allvarlig att verksamhetstillståndet ska återkallas. Av det nya stycket i artikel 136.2 framgår att den behöriga myndigheten vid fastställande av en lämplig nivå på kapitalbasen på grundval av den översyn och utvärdering som görs vid kapitalutvärderingen, ska bedöma om något specifikt kapitalbaskrav utöver miniminivån krävs. En ny bestämmelse bör därför införas i 2 kap. 2 § kapitaltäckningslagen som stadgar att inspektionen får besluta om förhöjt kapitalbaskrav om inspektionen i samband med en kapitalutvärdering anser att det behövs för att täcka de risker som institutet är exponerat för. 2010/11:135 påpekat bör inspektionen ha tämligen vida befogenheter att vid en kapitalutvärdering besluta om ett förhöjt kaptialbaskrav och att inspektionen inte ska vara skyldig att först överväga andra åtgärder. har ifrågasatt om det nya stycket i artikel 136.2 inte redan är genomfört genom 2 kap. 2 § kapitaltäckningslagen. Genom den föreslagna bestämmelsen får möjlighet att fastställa en lämplig nivå på kapitalbasen på grundval av den översyn och utvärdering som inspektionen gör av institutets kapitalutvärdering. Bestämmelsen ger möjlighet att ingripa innan allvarliga problem uppstår i ett institut. Regeringens förslag: Ändringarna i lagen (2004:46) om investeringsfonder och lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden ska träda i kraft . Ändringarna i lagen (2006:1371) om kapitaltäckning och stora exponeringar ska träda i kraft . Utredningens förslag innebär att ikraftträdandet sker en månad tidigare än i regeringens förslag. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna har inte något att erinra mot förslaget. föreslås vissa övergångsbestämmelser, se avsnitt 16.2 och 16.3. Skälen för regeringens förslag: Enligt artikel 116.1 i UCITS IV- direktivet ska medlemsstaterna anta de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa UCITS IV-direktivet. Dessa bestämmelserna ska tillämpas . För genomförandet av UCITS IV-direktivet har kommissionen antagit direktiv /43/EU och 2010/44/EU samt förordningarna (EU) nr 583/2010 och 584/2010. Dessa direktiv och förordningar ska i huvudsak också tillämpas fr.o.m. . Lagförslagen för genomförande av UCITS IV-direktivet i kommer inte, såsom utredningen föreslår, att kunna träda i kraft , utan först . Även de förslag till ändringar i lagen (2004:46) om investeringsfonder (LIF) som inte är direkt kopplade till UCITS IV-direktivet bör träda i kraft . Fondföretag som är anmälda eller fått tillstånd för marknadsföring och försäljning i före den dag då lagen träder i kraft behöver inte lämna någon underrättelse eller söka nytt tillstånd enligt de nya reglerna. Av artikel 3 i direktiv /76/EU som rör reglerna om kapitaltäckning och stora exponeringar följer att medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga . Lagändringarna i lagen (2006:1371) om kapitaltäckning och stora exponeringar föreslås därför träda i kraft . 16.2Fondföretag som inte omfattas av UCITS IV- direktivet och som marknadsför andelar i företaget i Regeringens förslag: Ett fondföretag som inte omfattas av UCITS IV-direktivet och som vid lagens ikraftträdande driver verksamhet som inte fordrar tillstånd enligt äldre lydelse av 1 kap. 9 § LIF, men för vilken tillstånd krävs enligt den nya lydelsen av paragrafen, får fortsätta att driva verksamheten fram till den 31 eller, om en ansökan om tillstånd har getts in, till dess att ansökan har prövats slutligt. Utredningen föreslår ingen övergångsbestämmelse. Remissinstanserna: framhåller att det behövs en övergångsreglering för de fondföretag som marknadsför sina andelar i och som enligt den nya regleringen kommer att omfattas av tillståndsplikt. Skälen för regeringens förslag: Som framgår av avsnitt 6.5 föreslår regeringen att fondföretag som inte omfattas av UCITS IV-direktivet inte ska få marknadsföra andelar i företaget i förrän har meddelat tillstånd till det. De fondföretag som för närvarande bedriver marknadsföring i utan tillstånd kommer således att behöva begära tillstånd för att få fortsätta med verksamheten. Enligt uppgift har en uppskattad handläggningstid för det aktuella slaget av tillstånd. riskerar därför att behöva avbryta befintlig verksamhet under den tiden. För att ge dessa tid att komma in med ansökan och få den prövad utan att behöva avbryta verksamheten bör de få fortsätta att driva verksamheten fram till eller, om en ansökan om tillstånd har getts in till före , till dess ansökan har prövats slutligt. Särskild övergångsbestämmelse gällande faktablad Regeringens förslag: För investeringsfonder vars fondbestämmelser har godkänts av får äldre bestämmelser om faktablad tillämpas fram till . sådana investeringsfonder behöver faktabladet inte upprättas enligt bestämmelserna i kommissionens förordning (EU) nr 583/2010 förrän Utredningen föreslår ingen övergångsbestämmelse. Remissinstanserna: , Fondbolagens förening och anser att den särskilda övergångsperioden som medges i UCITS IV-direktivet för upprättande av nya faktablad bör genomföras i svensk rätt. De framhåller att de svenska fondbolagen bör ges samma möjligheter att anpassa sina faktablad till det nya regelverket som övriga fondförvaltare i EU. Skälen för regeringens förslag: Enligt artikel 118.2 i UCITS IV- direktivet ska medlemsstaterna se till att fondföretagen ersätter sina faktablad möjligt och under alla omständigheter senast tolv månader efter utgången av tidsfristen för att i nationell lag införliva kommissionens genomförandebefogenheter enligt artikel 78.7. Kommissionen har i enlighet med artikel 78.7 antagit förordning (EU) nr 583/2010 vilken träder i kraft . UCITS IV-direktivet får anses innebära möjlighet att i nationell rätt föreskriva att de nya reglerna om faktablad som genomför direktivet och det som föreskrivs i förordningen inte behöver tillämpas förrän Enligt uppgift från har, såvitt känt, samtliga medlemsstater i EU utom valt att inte genomföra Regeringen anser att de svenska fondbolagen bör ges rimlig tid att anpassa befintliga faktablad till det nya regelverket. Den övergångstiden som medges i direktivet utsträckning utnyttjas i svensk rätt. En övergångsperiod bör gälla investeringsfonder bör däremot upprättas med tillämpning av de nya investeringsfonder vars fondbestämmelser ändras efter . En värdepappersfond som t.ex. omvandlas till en matarfond eller som inför andelsklasser bör upprätta faktabladet för fonden med tillämpning av den nya bestämmelserna. Fondbolag för investeringsfonder vars fondbestämmelser har godkänts av bör således inte behöva upprätta faktablad enligt de nya reglerna förrän . Fondbolag som väljer att ändra fondbestämmelserna efter men före och får godkännande av ändringen måste därmed ändra även faktabladen. Övergångsbestämmelsen innebär att fondbolagen får välja huruvida faktablad för befintliga investeringsfonder vars fondbestämmelser inte ändras, ska följa äldre eller nya bestämmelser om faktablad. 16.4Särskild övergångsbestämmelse beträffande specialfonder som liknar matarfonder Regeringens förslag: Kravet på avtal mellan fondbolag, förvaringsinstitut respektive revisorer ska inte gälla beträffande de specialfonder som har en placeringsinriktning som innebär att av specialfondens medel placeras i andelar i en viss investeringsfond och vars fondbestämmelser har godkänts av före ikraftträdandet. Om fondbestämmelserna ändras efter ikraftträdandet så att specialfondens medel ska placeras i en annan investeringsfond, ska dock bestämmelserna gälla. Utredningen föreslår ingen övergångsbestämmelse.. Remissinstanserna har inte kommenterat frågan. Skälen för regeringens förslag: Det finns ett fåtal specialfonder som uppfyller kriterierna för att omfattas av de nya bestämmelserna om matarfonder och mottagarfonder. Beträffande de flesta av bestämmelserna är detta inte något problem. Däremot är det enligt regeringens mening olämpligt att kräva att fondbolagen för dessa fonder och fondernas förvaringsinstitut och revisorer ingår de avtal som krävs enligt de nya bestämmelserna. Det är naturligtvis en fördel om så sker, men tillåtligheten av specialfondernas verksamhet bör inte göras beroende av att avtal ingås. Dessa specialfonder bör därför undantas från kraven på avtal. Skulle fondbolaget efter ikraftträdandet vilja ändra fondbestämmelserna för specialfonden så att placering ska ske i en annan investeringsfond, bör dock tillståndsfrågan behandlas på samma sätt som för andra matarfondsliknande specialfonder, dvs. de avtal som normalt krävs ska finnas. Förslagen i propositionen gäller i huvudsak genomförandet av EU- direktiv72, som i stort inte lämnar utrymme för andra nationella regleringar än de som följer av direktivens bestämmelser. understryker i sitt remissvar vikten av att lagstiftaren vid beslut om nya regler alltid prioriterar de regelalternativ som medför lägst kostnader för företagen och uppnår syftet med regleringen. Regeringen har eftersträvat att i förslagen till genomförande inte gå utöver vad direktiven kräver, om det inte finns särskilda skäl för det. De bestämmelser som föreslås för att genomföra UCITS IV-direktivet syftar främst till att öka möjligheterna till effektiv förvaltning av fondföretag, men även till förbättringar för konsumenter genom ökad harmonisering av informationen om fondföretag. De förändringar som föreslås vid sidan av genomförandet av direktivet syftar även de till att ge ökade möjligheter till kostnadseffektiv och konkurrenskraftig fondförvaltning, med ett bibehållet gott konsumentskydd för fondsparande. De nya bestämmelser som föreslås för att genomföra UCITS IV-direktivet syftar framför allt till att underlätta gränsöverskridande verksamhet och omstruktureringar. Direktivets genomförande innebär att nya möjligheter öppnas för fondbolag att förvalta fondföretag i andra länder inom EES, att fusionera fonder och att förvalta matarfonder. Vidare förenklas förfarandet för att marknadsföra fondandelar i andra länder inom EES. Dessa nya möjligheter torde ha allmänt positiva effekter för fondbolag. I vilken utsträckning möjligheterna kommer att utnyttjas av bolagen är svårare att förutse. Detta gör det även svårt att, såsom efterfrågas av och , uppskatta hur förslaget påverkar företagens kostnader och konkurrenssituation i detalj. Nedan redogörs emellertid för de mer generella effekter på fondbolagens kostnader och konkurrenssituation som förväntas av förslaget. För fondbolagen kan föreslagna lagändringar förväntas medföra lägre administrationskostnader och kapitalkostnader i den mån synergieffekter kan uppnås genom reglerna om förvaltningsbolagspass, fusioner av fonder, mottagar- och matarfonder samt enklare förfarande vid gränsöverskridande marknadsföring. Det ska noteras att det är frivilligt för fondbolag att använda sig av dessa nya möjligheter. Det bolag som väljer att förvalta fonder i andra länder, att fusionera fonder eller att etablera en matarfond kommer inledningsvis att få stå för vissa administrativa kostnader, t.ex. i samband med en tillståndsprocess. De nya möjligheterna torde dock inte komma att användas om inte fondbolagen kan beräkna att de innebär minskade kostnader eller har andra positiva effekter på verksamheten. 72 och rådets direktiv /65/EG samt kommissionens direktiv /43/EU och 2010/44/EU. Genomförandet av UCITS IV-direktivet innebär också att vissa nya Prop. 2010/11:135 bestämmelser som ska tillämpas av samtliga fondbolag införs i svensk Det gäller nya rörelseregler för bolagen, vilka i huvudsak föreslås införas i föreskriftsform. Det gäller också nya krav på faktablad som innebär att samtliga faktablad kommer att behöva ändras. Dessa nya krav kan förväntas medföra ökade kostnader för bolagen framför allt initialt, bl.a. för att genomföra systemförändringar. När det gäller faktabladen föreslås en övergångsbestämmelse som ger bolagen mer tid att byta ut befintliga faktablad vilket kan förväntas minska kostnaderna för detta i viss utsträckning. Krav på avtal mellan förvaringsinstitut och fondförvaltare som reglerar förhållandet dem emellan föreslås gälla generellt, även om det i direktivet endast krävs när institutet och förvaltaren inte är etablerade i samma land. Eftersom avtal regelmässigt upprättas mellan och fondförvaltare medför inte kravet annan merkostnad än den som krävs för att följa bestämmelsen om vilka uppgifter som ska anges i avtalet. Enligt förslagen i propositionen ska värdepappersinstitut och försäkringsförmedlare vidarebefordra information till andelsägare. Det uppstår kostnader för bolagen när de ska organisera rutiner för detta. Dessutom får de ökade kostnader för pappersutskick. Förslagen om ökade möjligheter att ändra fondbestämmelser och om möjlighet att införa andelsklasser innebär att fondverksamheten kan effektiviseras och torde även kunna medföra minskade kostnaderna för den. Också förslaget att ett fondbolag inte behöver lösa in fondandelar i en börshandlad fond innebär möjlighet till kostnadsbesparingar. Förslagen om att ta bort kravet på särskilt tillstånd för s.k. insourcing, att minska kraven på distributionsavtal och att förenkla avveckling av fond i vissa fall innebär minskade administrativa bördor för fondbolag. avstyrker förslagen med hänvisning till att det, i avsaknad av beloppsmässiga uppskattningar av de ekonomiska effekterna, inte kan bedöma om de minst administrativt betungande lösningar har valts. anför vidare att konsekvensutredningen är bristfällig. Regeringen vill i det sammanhanget framhålla att UCITS IV-direktivet, som tidigare anförts, med något undantag föreslås genomföras i svensk rätt utan några nationella påslag. Det bör också framhållas att förslagen huvudsakligen innebär ökade valmöjligheter för fondbolagen. Fondbolagen kan således välja att inte utnyttja dessa möjligheter, i vilket fall förslagens påverkan på bolagen är begränsad. De betungande nya kraven på bolagens organisation och drift av verksamheten genomförs i huvudsak i föreskrifter och behandlas därför i annat sammanhang. De betungande kraven på nytt innehåll i faktablad framgår av en direkt gällande EU-förordning. De rent nationella förslagen är inte betungande för svenska företag. I propositionen föreslås ökade möjligheter att ändra fondbestämmelser, vilket kan innebära en viss försämring av skyddet för investerarna. i samband med en fondfusion kommer en fond att kunna ändra karaktär. Stor vikt har därför lagts vid att det av informationen till andelsägarna Prop. 2010/11:135 tydligt framgår vad en ändring av fondbestämmelserna eller en fusion kommer att få för effekter för andelsägaren. Föreslagna lagändringar kan också leda till positiva effekter för investerarna, eftersom de kan få en bättre produkt inom ramen för sitt befintliga innehav. Fondbolagen kommer att få lättare att anpassa fonderna och fondutbudet så att de bättre svarar mot kundernas efterfrågan. Vidare kommer andelsägarna vid såväl väsentliga fondbestämmelseändringar som fondfusion att ha rätt till inlösen av sina fondandelar innan förändringen genomförs utan att andra kostnader tas ut än kostnader för avveckling av värdepappersinnehavet. De nya reglerna om faktablad kommer att innebära att investerare får bättre information om investeringsfonder och fondföretag. Framför allt kommer faktabladen att ha ett enhetligt innehåll vilket underlättar för investerare att jämföra fonder.