prop · GY0347 · 2011-01-10 00:00:00 — -ett samordnat stöd utvecklas för kompetens- och metodutveckling av studenthälsans ANDT-förebyggande arbete, -primärvården, psykiatrin samt studenthälsan i större utsträckning nå unga vuxna som har ett begynnande riskbruk. Skälen för regeringens bedömning: En viktig riskfaktorer för att en ung person ska skadas av eller börja missbruka alkohol är att tidigt ut- veckla ett riskbruk. Ungdomar och unga vuxna som regelbundet inten- sivkonsumerar alkohol får också problem att klara studierna, vilket kan leda till ett utanförskap långt upp i åldern. Dessutom visar flera studier på att risken att hamna i gäng och kriminalitet ökar väsentligt. Studier visar att ungdomar som börjar studera vid universitet och hög- skolor ökar sin alkoholkonsumtion när de påbörjar sina studier. Ett område som uppmärksammats särskilt är den ökande psykiska ohälsan hos framför allt flickor. Det har blivit vanligare att ungdomar uppger att de är nedstämda, oroliga, har svårt att sova och har värk. har också visat att det finns ett starkt samband mellan psykisk ohälsa och hög alkoholkonsumtion och att detta samband är mest tydligt hos unga pojkar. Det finns många vägar in i hälso- och sjukvården för ungdomar och unga vuxna. Några exempel är primärvården, psykiatrin samt studenthälsan. Dessa verksamheter har unika möjligheter att fånga upp personer som har ett begynnande riskbruk av något slag. Även en sjuk- husvistelse kan vara ett bra tillfälle för rådgivning till patienter som van- ligtvis inte kommer till t.ex. ungdomsmottagningar eller studenthälso- vården. Kompetensen att tidigt identifiera och arbeta med personer som har ett begynnande riskbruk bör därför utvecklas på alla dessa arenor. En verksam metod är motiverande samtal. Detta arbetssätt bör ges fortsatt spridning inom hälso- och sjukvården. Det påbörjade arbetet med att utveckla ett samordnat stöd för kompe- tens- och metodutveckling för studenthälsans ANDT-förebyggande ar- bete behöver fortsatt utvecklas. Förutsättningarna för tandvården att arbeta med Regeringens bedömning: Tandvården har en mycket fördelaktig utgångsposition för att arbeta med tobaksprevention. bör bättre förutsättningar ges för tandvården att arbeta med tobaksprevention bl.a. genom ökade utbildningsinsatser Skälen för regeringens bedömning: Tandvården möter alla barn och ungdomar samt de flesta vuxna patienter på regelbunden basis och har därmed möjlighet att identifiera riskbeteende och påverka normer. vården har dessutom erfarenhet av att hjälpa patienter att ändra skadliga beteenden och kommer ofta i kontakt med patienter innan de påbörjar tobaksbruk eller innan de utvecklat symptom på sjuklighet på grund av sitt tobaksbruk, vilket möjliggör ett förebyggande arbete i ett tidigt sta- När tobaksrelaterade skador väl uppkommer i munnen är de direkt synliga, det blir en påtaglig skada. Något som också kan verka moti- verande för att avsluta alternativt minska tobaksbruket. En enkätundersökning visade att av tandläkarna och av tandhygienisterna regelbundet ställde frågor om patienternas tobaksbruk, och journalförde svaret41. personalen mer kunskap och informationsmaterial. den bör tandvården ges bättre förutsättningar att arbeta med tobakspre- vention bl.a. genom ökade utbildningsinsatser för tandvårdspersonal. Förutsättningarna att i ett tidigt skede kunna uppmärksamma och åtgärda ANDT-problem i Regeringens bedömning: Företagshälsovården och arbetsplatserna kan aktivt bidra till att risk- och missbruksproblem av olika slag upptäcks tidigt och att stödjande insatser kommer till stånd. och de fackliga organisationernas stödjande roll är central. -fler arbetsplatser anta och aktivt arbeta utifrån en ANDT-policy med riktlinjer för stöd och behandling för anställda med risk- och missbruks- problem och för en väl fungerande samverkan mellan arbetsgivare och fackliga företrädare, -ett fortsatt nationellt kompetensstöd ges för att vidmakthålla den s.k. riskbruksmodellen, -metoder för att tidigt upptäcka och förhindra alkohol- och narkotika- problem ges ökad spridning, 41 (2009), Skrift om tobaksprevention. - en dialog med berörda parter inledas för att identifiera arbetsplatsernas behov av stöd och utbildning i ANDT-frågor, - forskning initieras om kopplingen mellan användning av ANDT och sjukfrånvaro och olyckor på arbetsplatserna. Skälen för regeringens bedömning: Arbetsplatsernas och företags- hälsovårdens roll för att uppnå målen inom ANDT-politiken bör stärkas. Omkring en femtedel av alkoholens materiella kostnader uppskattas uppkomma inom arbetslivet (olyckor, sjukfrånvaro, arbetslöshet, pro- duktionsbortfall)42. Det finns ett samband mellan användning av ANDT Trots detta är skadlig alkoholkonsumtions betydelse för arbetslivet ett relativt outforskat område i . Arbetsplatsen kan aktivt bidra till att risk- och missbruksproblem av olika slag upptäcks tidigt och att stödjande insatser kommer till stånd. Företagshälsovården, de fackliga organisationerna och de idéburna orga- nisationernas roll är central. Arbetsmiljölagen (1997:1160) och tobaks- lagen (1993:581) är viktiga verktyg även för ANDT-arbetet. anges skyldigheter för företag och andra som driver en verksamhet. Genom att båda parter, arbetsgivare och fack, på en arbetsplats antar en ANDT-policy kan alla medarbetare aktivt arbeta för att de normer och riktlinjer som gemensamt beslutats följs. insatser är sedan viktiga verktyg för att nå ut och sprida kunskap om risknivåer när det gäller ANDT. Dessa och andra insatser kan påverka attityder och minska risken för missbruksproblem. förande av alkolås i tjänstebilar och arbetsfordon vara en del av ett aktivt förebyggande arbete (se avsnitt 11.1) för att fler med risk- eller miss- bruksproblem ska kunna få hjälp , vilket inte bara är positivt för indi- viden utan också för arbetsgivarna. Tidig upptäckt av alkohol- och narkotikaproblem minskar både det personliga lidandet och företagets och samhällets kostnader. ligger på en riskfylld konsumtionsnivå, men ännu inte fått problem, kan det räcka med information om var gränserna går. samtal om alkohol mellan läkare och patient visar på mycket goda effekter och minskning av alkoholkonsumtionen hos patienterna. har haft i uppdrag att öka företagshälso- vårdens kompetens som en del av det nationella . finns ett behov av ett fortsatt nationellt kompetensstöd för att vidmakt- hålla förebyggande och tidiga insatser på arbetsplatserna. En dialog bör inledas med företagshälsovården, berörda myndigheter, fackliga organisationer och med representanter för forskning och annan expertis som finns inom området. Den ska syfta till att identifiera arbets- platsernas behov och utveckla arbetet med råd, stöd och utbildning i 42Anderson, P. och Baumberg, B. (2006), Alcohol in Europe: A Public Health Perspective. En rapport för Kommissionen inom EU. 43Statens beredning för medicinsk utvärdering (2003), Sjukskrivning orsaker, konsekven- ser och praxis. 10 Långsiktigt mål 5: Personer med missbruk Prop. 2010/11:47 eller beroende ska ha ökad tillgänglighet till vård och stöd av god kvalitet Regeringens bedömning: Ökad tillgång till målgruppsanpassade in- satser, en långsiktig satsning för en likvärdig vård av god kvalitet över hela landet och en vård där individens behov står i centrum är nöd- vändig om målen för missbruks- och beroendevården ska uppnås med syfte att individen ska nå drogfrihet. Personer ska få en insats när motivationen finns och alla har rätt att bemötas med respekt. Skälen för regeringens bedömning: För att personer med missbruks- och beroendeproblematik ska få sina vårdbehov tillgodosedda och slut- ligen kunna bli drogfria, bör tillgängligheten till kunskapsbaserade insat- ser öka och individens ställning stärkas. Även fortsättningsvis krävs därför ett uthålligt implementeringsarbete av kunskapsbaserade metoder som inkluderar kompetensutveckling av personalen både i offentlig, idéburen och enskild verksamhet. Kvaliteten avgörs av resultatet för brukaren. Med brukare avses här den person som är mottagare av en insats, men också hans eller hennes närstående inklusive barn. Därför är ett förstärkt brukarinflytande, både över egna insatser och på verksam- hetsnivå, viktiga förutsättningar för att uppnå en vård av god kvalitet. Blandmissbruk förekommer ofta. Även samsjuklighet, dvs. där både missbruk, beroende och psykisk störning/sjukdom eller somatisk sjuk- dom förekommer , är vanligt. Därför måste samhällets insatser mot narkotika-, dopnings- och alkoholmissbruk utgå från en helhetsbild som innefattar såväl , Statens institutionsstyrelses, hälso- och sjukvårdens som kriminalvårdens verksamheter på området. Mål- sättningen är att främja en långsiktig och effektiv samverkan kring den enskilde individen och dennes anhöriga. I de fall där barn är berörda är det viktigt att barnet, så långt det är möjligt, har möjlighet till inflytande och att komma till tals i denna samverkan samt att barnets egna behov tillgodoses. 10.1Prioriterat mål : Tillgång till kunskapsbaserade vård- och stödinsatser ska öka Regeringens bedömning: Vård och behandling samt rehabiliterings- insatser utgör grunden när det gäller att hjälpa personer med miss- bruksproblem. Befintlig kunskap måste omsättas i praktiken men även kunskapsutveckling och förstärkt brukarinflytande är viktiga förutsätt- ningar för en missbruks- och beroendevård av hög kvalitet som är anpassad till olika behov. - en fortsatt satsning på kunskaps- och metodutveckling prioriteras samt kompetenskraven för personal inom missbruks- och beroende- vården preciseras, - ökad prioritet ges till att säkerställa att erbjuda vård till dem som Prop. 2010/11:47 har svårt att få sina vårdbehov tillgodosedda det gäller t.ex. personer -stöd och vårdinsatser vidareutvecklas som är särskilt anpassade för kvinnor, -former utvecklas för att tillvarata brukarnas erfarenheter. Skälen för regeringens bedömning: nationella rikt- linjer för missbruks- och beroendevården omfattar , hälso- och sjukvårdens, kriminalvårdens och Statens institutionsstyrelses verk- samheter. Riktlinjerna utgör underlag för en mer kunskapsbaserad vård. De medför också ökade krav på att de professioner som är verksamma inom området har en god utbildning och specialkompetens inom ANDT- området. Kompetenskraven för personal inom missbruks- och beroende- vården behöver preciseras. Regeringen och Kommuner och Landsting har ingått årliga överenskommelser om stöd till kommuner och landsting att implemen- tera riktlinjerna i sin verksamhet samt utveckla en mer långsiktig struktur för kunskapsförsörjning. Att främja en fortsatt kunskapsutveckling och att befintlig kunskap om verksamma metoder omsätts i det praktiska arbetet är en viktig förutsättning för en missbruks- och beroendevård av hög kvalitet. Därför ska en fortsatt kunskaps- och metodutveckling prio- riteras . Inom vård och behandling av personer med psykisk sjukdom eller psy- kisk funktionsnedsättning finns en stor grupp med samsjuklighet. Kvinnoorganisationerna har påtalat ett ökat missbruk av alkohol och läkemedel, men även ett renodlat läkemedelsmissbruk, framför allt bland kvinnor. De lyfter också fram bristen på insatser och vård som är särskilt anpassade för unga kvinnor. Stöd- och vårdinsatser särskilt anpassade för kvinnor i alla åldrar ska säkerställas. Brukarnas erfarenheter ger viktig kunskap vid utveckling av vården. Genom att t.ex. inrätta brukarråd för att diskutera angelägna utvecklings- frågor eller genomföra brukarrevisioner för att genomlysa olika verk- samheter utifrån brukarnas perspektiv, kan denna kunskap tas tillvara. Det behövs mer kunskap inom professionen och ledningen för att ut- veckla detta område. 10.2Prioriterat mål : En tydligare och mer ändamålsenlig ansvarsfördelning mellan huvudmännen för missbruks- och beroendevården ska uppnås Regeringens bedömning: Huvudmännens ansvar bör tydliggöras och hälso- och sjukvårdens, och andra aktörers insatser bör samordnas utifrån individens behov. -föreskrifter och allmänna råd för hälso- och sjuk- vård och socialtjänst länkas samman, -en ökad samverkan mellan samtliga länkar i vårdkedjan komma till stånd. Skälen för regeringens bedömning: Missbruks- och beroendevården är ett område där flera huvudmän har ansvar enligt olika lagstiftningar. Kommuner och landsting har båda ansvar för centrala länkar i vårdked- jan, t.ex. tillnyktring, abstinensvård och behandling. Personer med behov av missbruks- och beroendevård har också ofta behov av samtida insatser från flera huvudmän. Dagens organisation av socialtjänst, missbruks- och beroendevård och vuxenpsykiatri innebär, enligt framför allt brukarorga- nisationerna, att personer med samsjuklighet riskerar att bollas mellan olika vårdgivare. Detsamma kan även gälla personer med blandmissbruk av alkohol, narkotika och läkemedel. Det finns därför behov av att tydliggöra huvudmännens ansvar för olika delar i vårdkedjan och för olika målgrupper. Det finns även behov av att utveckla samverkan mellan de två huvudmännen å ena sidan och staten genom Kriminalvården och å den andra sidan, för att klienterna ska kunna erbjudas en adekvat behandling. Regeringen har tillsatt en utredning för att se över hela missbruks- och beroendevården. (S 2008:04) ska överväga för- ändringar i lagstiftningen och ansvarsfördelningen mellan de båda huvudmännen för att säkerställa att personer med missbruk eller bero- ende får de insatser som han/hon behöver. I uppdraget ingår att se över , Statens institutionsstyrelses, hälso- och sjukvårdens och kriminalvårdens verksamheter på området. Ytterligare en insats är den revidering som påbörjats av Socialstyrel- sens nuvarande föreskrifter och allmänna råd om ledningssystem för kvalitet i verksamhet inom hälso- och sjukvården och . Målet är att de föreskrifter och råd som tidigare haft olika innehåll för hälso- och sjukvården och ska bli mer enhetliga. Social- styrelsen bedömer att det finns ett behov av nya föreskrifter som i så stor utsträckning som möjligt ska vara gemensamma för båda områdena. En sådan förändring bidrar till att likställa kraven på en vård och behandling som är kunskapsbaserad, kvalitetssäkrad och tillgänglig samt att det finns rutiner för handläggning och dokumentation, vilket har en särskild bety- delse för denna målgrupp. En annan aktör som har betydelse för missbruks- och beroendevården är Kriminalvården. Kriminalvårdens ansvar är att i samverkan med andra myndigheter, utan att sätta den intagnes eget ansvar åt sidan, aktivt verka för att den intagnes behov identifieras och, så långt det är möjligt, tillgo- Prop. 2010/11:47 doses. I Kriminalvårdens ansvar ingår att förmedla och stödja kontakter mellan de intagna och berörda myndigheter. Däremot är Kriminalvårdens ansvar för att tillgodose de intagnas behov av stöd- och vårdinsatser begränsat av normaliseringsprincipen44. Därför behöver samverkan med framför allt , hälso- och sjukvård, Arbetsförmedlingen och ytterligare stärkas under den kommande strategiperio- den. 10.3Prioriterat mål : Regionala och lokala skillnader i kvalitet, tillgänglighet och resultat ska minska Regeringens bedömning: En väl fungerande tillsyn och tillgång till öppna jämförelser är viktiga verktyg för en likvärdig missbruks- och beroendevård i hela landet. -insatser för att få till stånd en väl fungerande tillsyn prioriteras, -arbetet med att utveckla öppna jämförelser inom missbruks- och beroendevården slutföras för att främja kvalitetsutveckling och öka möjligheten till vård på lika villkor. Skälen för regeringens bedömning: Av öppna jäm- förelser45 inom missbruks- och beroendevården framgår att det finns regionala och lokala skillnader i tillgång till vissa insatser, vilket innebär att möjligheten att få sitt vårdbehov tillgodosett beror på vilken del i landet man bor. Fortsatt utveckling av en väl fungerande tillsyn som även belyser hur barns och andra närståendes behov tillgodoses och hur brukarnas del- aktighet säkerställs, är viktiga verktyg för ökad likvärdighet över landet och för att uppnå en vård som utgår från varje individs specifika behov. Arbetet för att få till stånd en väl fungerande tillsyn ska ges hög prioritet. Publiceringen av öppna jämförelser inom missbruks- och beroendevår- den gör det möjligt att följa, stödja och utveckla kvaliteten. Enligt Social- styrelsens handlingsplan för den fortsatta utvecklingen av öppna jäm- förelser inom bl.a. missbruks- och beroendevården, som sträcker sig fram , ska det 2014 finnas målgruppsanpassade öppna jämförelser. Det ska vara möjligt för såväl verksamhetsnära beslutsfattare, ledande tjänstemän och politiker som för brukare själva att få kunskap om kvali- tet och resultat. 44Normaliseringsprincipen innebär att kriminalvårdens klienter ska ha samma rättigheter och möjligheter till t.ex. arbete, sjukvård och bostad som befolkningen i allmänhet har. 45Öppna jämförelser innebär att vissa verksamhetsområden inom kommuner, landsting och regioner mäts, och informationen om kvalitet, resultat och kostnader redovisas. Långsiktigt mål 6: Antalet döda och skadade Prop. på grund av sitt eget eller andras bruk av alkohol, narkotika, dopningsmedel eller tobak Regeringens bedömning: Skadligt bruk och missbruk av alkohol, narkotika, dopningsmedel och tobak bidrar till en stor del av den för- tida dödligheten och skador i . Unga är särskilt drabbade. Det står också för en oacceptabelt stor del av den totala sjukdomsbördan och har stark koppling till kriminalitet och våld. Att minska antalet döda och skadade på grund av eget eller andras bruk av alkohol, nar- kotika, dopningsmedel och tobak är ett självklart långsiktigt mål för ANDT-politiken. Skälen för regeringens bedömning: Skadligt bruk och missbruk av alkohol, narkotika och dopningsmedel ökar risken för skador, beroende och en rad olika typer av sjukdomar och besvär, t.ex. hjärt- och kärl- och cancersjukdomar. Tobaksrökning orsakar t.ex. lungcancer, hjärt- och kärlsjukdomar och kronisk obstruktiv lungsjukdom (KOL). För vissa cancersjukdomar bidrar både rökning och alkohol till ökad risk för insjuknande. Det finns ett välbelagt samband mellan alkohol, narkotika och dop- ningsanvändningens omfattning och förekomsten av våld och olyckor. Vanliga brottskategorier som är särskilt relevanta ur alkohol- och narko- tikasynpunkt är misshandel och rattfylleri efter alkohol- eller narkotika- intag. Vid av dödsolyckorna på vägarna är alkohol- påverkade motorfordonsförare involverade46. Förare som är påverkade av narkotika, dopningspreparat eller läkemedel är ett växande problem i trafiken47. För att uppnå det långsiktiga målet krävs en fortsatt prioritering av in- satser för att minska missbruket och AND-relaterat våld i offentliga mil- jöer. Även AND-relaterat våld inom familjen behöver ges ökad upp- märksamhet. Skadeverkningar på grund av ANDT drabbar inte bara användaren utan även hans/hennes familj och omgivning. Skadebegreppet omfattar inte bara sjukdomar utan även övriga skador där ANDT-bruk är en bidragande eller underliggande faktor. För att minska dödlighet på grund av akuta och kroniska ANDT-skador krävs en kontinuerlig kunskapsutveckling inom hälso- och sjukvården och missbruks- och beroendevården om ANDT-missbrukets medicinska och sociala skadeverkningar. Äldre människor, framför allt i åldrarna , konsumerar alltmer alkohol, vilket innebär ett ökat antal riskkonsumenter i högre åldrar. Den alkoholrelaterade dödligheten bland äldre har ökat i flera EU-länder, däribland . Äldreomsorgen och hälso- och sjukvården är viktiga 46Vägverkets djupstudier av dödsolyckor i vägtrafiken . 47Av knappt 30 000 personer som anmäldes för rattfylleri var cirka 12 500 rattfylleri efter narkotikaintag (). arenor för att upptäcka och stödja äldre personer med skadliga dryckes- Prop. 2010/11:47 vanor. När det gäller rökning är personer med funktionsnedsättning en grupp som särskilt bör uppmärksammas, då andelen dagligrökare i denna grupp är större än i befolkningen i övrigt. Hälso- och sjukvården är en viktig arena för att stödja personer med funktionsnedsättning att sluta att röka. 11.1Prioriterat mål : Antalet döda och skadade i trafiken på grund av alkohol och andra droger ska minska Regeringens bedömning: Påverkade förare orsakar ett stort antal trafikolyckor med döda och allvarligt skadade som följd. För att motverka rattfylleri krävs samsyn och samverkande insatser på flera områden. -strukturer för samverkan mellan polismyndighet, kommuner, bero- endevård, och trafikmyndigheter fortsätta att utvecklas, -användandet öka av alkolås och liknande teknik som kan hindra på- verkade förare från att köra, -statistiken inom trafikområdet bli mer tillförlitlig och jämförbar , -kunskapen öka om rattfylleriets omfattning och om förares använd- ning av narkotika. Skälen för regeringens bedömning: Rattfylleri är en av de största bidragande faktorerna till dödsolyckor i trafiken. Av alla trafikdödade förare är alkoholpåverkade. Förare som är påverkade av nar- kotika, dopningspreparat eller läkemedel är ett växande problem i trafi- ken. För att motverka rattfylleri krävs en bred uppsättning åtgärder, såsom en genomtänkt strategi för ett högt antal alkohol- och drogkon- troller av god kvalitet, samordnade informationsinsatser, fortsatt stegvis införande av krav på alkolås för rattfyllerister och i förebyggande syfte samt åtgärder för att förebygga, upptäcka och utreda rattfylleribrott. Både för att nå nollvisionen i trafiken, dvs. att ingen ska dödas eller bli allvarligt skadad i trafiken, och detta prioriterade mål , behövs en tillförlitlig och jämförbar stati- stik som grund för att kunna bedöma vilka åtgärder som bör sättas in48. Kunskapen om rattfylleriets omfattning och framför allt förares använd- ning av narkotika, inklusive läkemedel, behöver förbättras. Det gäller både generellt och i samband med olyckor. För att förbättra statistiken vad gäller andelen onyktra förare i trafiken totalt sett krävs en systema- 48 Enligt den Transportpolitiska målpropositionen Mål för framtidens resor och transporter (prop. 2008/09:93) gäller följande delmål för tiden 20072020: Antalet omkomna inom vägtransportområdet halveras och antalet allvarligt skadade minskas med en fjärdedel. Antalet omkomna inom yrkessjöfarten och fritidsbåtstrafiken minskar fortlöpande och antalet allvarligt skadade halveras. Antalet omkomna och allvarligt skadade inom järnvägs- transportområdet och luftfartsområdet minskar fortlöpande. tisk och återkommande insamling av sådana data, exempelvis genom Prop. 2010/11:47 vägkantsundersökningar. För att nå det långsiktiga målet Antalet döda och skadade på grund av sitt eget eller andras bruk av alkohol, narkotika, dopningsmedel eller tobak ska minska krävs också en fortsatt satsning för att upptäcka och erbjuda stöd eller behandling till påverkade förare. Strukturer för sam- verkan mellan myndigheter såsom polismyndighet, kommuner, beroen- devård, länsstyrelse och , i enlighet med metoden Samverkan Mot Alkohol och Droger i Trafiken (SMADIT)49 eller liknande metod, bör fortsatt utvecklas. Där sådana metoder redan finns bör de optimeras genom att erfarenhet tas till vara och rutiner för arbetet samordnas. Användningen av alkolås bör öka . Regeringen har infört krav på statliga myndigheter att införa alkolås i sina fordon. Många andra arbetsgivare har på frivillig väg installerat alkolås i sina fordon. Denna utveckling bör stödjas liksom att de arbetsgivare som installerar alkolås i sina fordon har en policy för att hantera detta. Regeringen inför fr.o.m. regler om att undanta alkolås vid beräkning av förmånsvärde för tjänstebilar. Regeringen stödjer också fortsättningsvis utvecklingen och användande av stödsystem i fordonen som upptäcker och varnar när föraren är påverkad av alkohol, droger, trötthet eller sjukdom så att sådan teknik kan bli standard i nya fordon. Reglerna för sjöfylleri har skärpts fr.o.m. . Det är vik- tigt att genom informationsinsatser öka medvetenheten om gällande reg- ler för sjöfylleri . Även möjligheterna att beivra sjöfylleri har ökat.