prop · GZ0320 · 2011-10-13 00:00:00 — (a): E-post från , projektet . (b): E-post från , projektledare . : E-post från med bifogade dokument om storleken på bemyndigande. : E-post från , projektledare mötesstationerna på Ostkustbanan. (a): E-post från Marknadschef . (b): E-post från utredare . : E-post från . (a): Utredare (b) (telefonsamtal): Chef trafikutveckling : Projektledare för kapacitetshöjande åtgärder och bärighetsuppgradering på Ostkustbanan : Före detta utredare (a) (telefonsamtal): Projektledare för C/(b) (telefonsamtal): Projektledare för (telefonsamtal): Registrator på (telefonsamtal): Före detta utredare på : Före detta biträdande projektchef för (telefonsamtal): Utredare : Före detta företrädare för huvudkontoret (telefonsamtal): Utredare : Före detta projektchef för : Marknadschef : Före detta ställföreträdande generaldirektör (a): Före detta regionchef (b): Projektchef för (a): Regiondirektör och regional strategisk planering (b): Utredare (c): Enhetschef för specialistresurser : Enhetschef för långsiktig planering : Ansvarig för ERTMS : Före detta projektchef för (a): Före detta planeringschef för regionen (b): Före detta planeringschef, delaktig i nationell åtgärdsplanering (telefonsamtal): Utredare (telefonsamtal): Utredare (telefonsamtal): Projektledare för kapacitetshöjande åtgärder och bärighetsuppgradering på Ostkustbanan : Verkställande direktör och ekonomichef : , tjänsteman vid : Den statlige förhandlingsmannen : , tjänstemän vid Infrastrukturenheten : Den statlige utredaren (a): Före detta handläggare (b): Biolog (telefonsamtal): Infrastrukturchef : Konsult med uppdrag innan beslutet om angående bland annat trafikprognoser och samhällsekonomiska kalkyler Karta på , verktyget . , Norrbotniabanan//Samhallsekonomi-Norrbotniabanan/ (). Vasternorrland/Adalsbanan/Byggnation/Harnosand---/Tunnlar- Harnosand---/ (). Bilaga 1: Ordlista Källor: , Järnvägstermer, Sveriges-jarnvagsnat/Jarnvagstermer/ (). KTH Järnvägsgruppen, Järnvägsordlista ett urval förkortningar och begrepp inom järnvägstrafik, (). ATC: Automatic . ATC kan förklaras som automatisk tåghastighetskontroll och är en tillämpning av ett ATP-system (Automatic ) utvecklad i . ATC fungerar som säkerhetssystem för lokföraren. Ska ersättas av ERTMS/ETCS. Axellast: Varje järnväg har en gräns för den största tillåtna axellasten, det vill säga hur mycket varje hjulaxel får belasta spåret. En fyraxlig vagn som väger har en axellast på förutsatt att viktfördelningen är jämn. Axellasten begränsas främst av banöverbyggnaden, det vill säga spårets standard. Bankapacitet: Möjligheten att framföra ett antal tåg med önskad hastighet på ett banavsnitt, beroende av banans och tidtabellens utformning samt av tågens egenskaper. Bärighet: Mått på hur tunga (kompakta) tåg som kan framföras (ton/m tåglängd). Banans bärighet begränsas främst av banunderbyggnaden, som banvallen, och broars bärighet. Bärigheten är kritisk för tung godstrafik, t.ex. malmtransporter. ERTMS: , standardiserat säkerhetssystem för att möjliggöra gränsöverskridande järnvägstrafik inom . Systemet består av två delar: , , som är den utrustning som finns ombord och i marken, och radiosystemet GSM-R. Fjärrblockering (fjb): Fjärrstyrd linjeblockering. Blockeringen hindrar att ett tåg kan få grön signal in på ett spår där det redan finns ett fordon. signalsystem och växlar styrs från någon av de driftledningscentraler som finns i landet. Förstudie: Utredning av baninvesteringar i ett tidigt skede, enligt lagen (1995:1649) om byggande av järnväg. Föregås av idéstudie och följs av järnvägsutredning och järnvägsplan. Gångtid: Den tid ett tåg behöver för att framföras en viss linjesträcka då endast tågets och banans egenskaper sätter gränsen, utan tillägg för uppehåll. Eventuella andra tillägg (gångtidstillägg) bör specificeras. Järnvägsplan: 2 kap. 1 c § lagen (1995:1649) om byggande av järnväg: Den som avser att bygga en järnväg skall upprätta en järnvägsplan. En järnvägsplan behöver dock inte upprättas för anläggande av industrispår eller hamnspår uteslutande på egen fastighet. En järnvägsplan får upprättas för avstängning av plankorsning, även när denna åtgärd inte är att betrakta som byggande av järnväg. I de delar som planen medför att mark eller annat utrymme eller särskild rätt till mark eller annat utrymme kan komma att tas i anspråk enligt 4 kap. 1 § lagen om byggande av järnväg ska planen utformas så att de fördelar som kan vinnas med den överväger de olägenheter som planen orsakar enskilda. Järnvägsutredning: 2 kap. 1 a § lagen om byggande av järnväg: En järnvägsutredning skall genomföras när det i förstudien har klarlagts att alternativa sträckningar behöver studeras. I järnvägsutredningen skall redovisas olika utbyggnadsalternativ, som skall jämföras såväl sinsemellan som med alternativet att inte genomföra den aktuella järnvägsutbyggnaden. En järnvägsutredning skall innehålla en miljökonsekvensbeskrivning och de uppgifter i övrigt som behövs för att kunna utvärdera och välja alternativ. Miljökonsekvensbeskrivningen skall godkännas av berörda länsstyrelser innan den tas in i järnvägsutredningen. Konsumerad kapacitet: Ett mått på kapacitetsutnyttjandet av en bandel, det vill säga förhållandet mellan trafikering (tidtabellens och tågens egenskaper) och banans utformning. Korglutning: Utrustning som lutar vagnarnas korgar i kurvor för att kunna öka hastigheten med bibehållen komfort. Finns bl.a. på (X2000) i . Lastprofil: En begränsning av profilen hur stora (bredd och höjd) fordon samt last kan vara för att kunna framföras hinderfritt utan särskilda åtgärder. Om fordon med last överskrider lastprofilen kan man i vissa fall framföra en specialtransport, men det måste undersökas från fall till fall. är mindre än det fria rummet, det senare en konstruktionsprofil för konstbyggnader och fasta föremål runt spåret. Mötesstation: Station avsedd för tågmöten (eller förbigångar) på enkelspårig sträcka. Nettonuvärdeskvot: Resultat av samhällsekonomisk kalkyl. En nettonuvärdeskvot över 0 innebär samhällsekonomisk lönsamhet, under 0 en förlust. Beräknas som nyttor minus anläggningskostnader delat med anläggningskostnader. Partiellt dubbelspår: Dubbelspår på en del av en sträcka, vanligen avsett för flygande tågmöten. Går mellan två eller flera stationer och är omgivet av enkelspåriga sträckor. Rc-lok: Ellok litt Rc som levererades 19671988 till dåvarande SJ. Loket är avsett för både resandetåg och godståg och är fortfarande det vanligaste loket i . Det är tillverkat i 360 exemplar av ASEA. X62 = Det tåg som Norrtåg har införskaffat för att bedriva regionaltågstrafiken på och . Tågets maxhastighet är /h, men det har snabbare acceleration än X52 . M200 = Det regionaltåg som används i RNP 1996:4, och som i studien motsvaras av ett X52 . Detta tåg, som går i /h, utvecklades för den svenska regionaltrafiken . Restid: Den tid ett tåg behöver för att framföras en viss linjesträcka inklusive alla tillägg, t.ex. för uppehåll. Restiden är som annonseras i tidtabeller. Skilj från gångtid. Samtidig infart: Ett signalsystem och skyddssträckor som möjliggör att två tåg kan köra in på en mötesstation utan att behöva stanna. X2 = Det tåg som går under konceptnamnet X2000, går i /h och har korglutning. Trafikerar bland annat sträckan . X55 = SJ:s nya snabbtåg som bygger på regionaltåget , går i /h men som saknar korglutning och går därför långsammare än X2 i kurvor. Kommer trafikera StockholmUmeå. S250 = Detta tåg finns inte , men ingår i samhällsekonomiska kalkyler som ett framtida tåg för att kunna utnyttja banor som är byggda för hastigheter /h. Användes i restidsberäkningarna i RNP 1996:4. STAX: Största tillåtna axellast (ton), se axellast. Tågplan: Plan för trafikeringen av järnvägsnätet. Innehåller tidtabeller för tågen på banorna, spåranvändningsplaner etc. Internationellt tågplaneskifte inträffar . Tågplanen fastställs genom ett myndighetsbeslut som inkluderar kapacitetstilldelning på järnvägsnätet. Tågläge: En önskad trafikering med ett tåg. I järnvägslagen är detta formulerat på följande sätt: Den infrastrukturkapacitet som, enligt vad som anges i en tågplan, får tas i anspråk för att framföra järnvägsfordon, utom arbetsfordon, från en plats till en annan . Utredningsalternativ (UA): För att analysera effekten av en föreslagen åtgärd behöver man göra två prognoser, en utan och en med åtgärden ifråga. Dessa kallas oftast jämförelsealternativ (JA) respektive utredningsalternativ (UA). Vagnvikt: Den totala vikten av ett tågs vagnar inklusive last. Vagnvikten begränsas bland annat av banans lutningsförhållanden, antalet lok och lokens dragkraft. Åtgärdsplan: Långsiktig plan för investeringar i infrastruktur. Innehåller en beskrivning av den utbyggnad av infrastrukturen som planeras . Nuvarande åtgärdsplan är den Nationella planen 20102021, denna plan avser hela transportinfrastrukturen. Före denna redovisades järnvägsinvesteringar i separata planer. I granskningen hänvisar till åtgärdsplaner för olika tidsperioder: Stomnätsplan 19942003, Stomnätsplan 19982007 och Framtidsplan 20042015. Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Styrning inom arbetsmarknadspolitiken mål, styrkort och Från många till en sammanslagningar av myndigheter Klassificering av kurser vid universitet och högskolor regeringens styrning och uppföljning Arbetsförmedlingens arbete med arbetsgivarkontakter Inställda huvudförhandlingar i brottmål Hanteringen av mängdbrott en kärnuppgift för polis och åklagare Säkerheten i statens betalningar Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. i tider av kraftiga värdeförändringar. En granskning av åtta statligt bildade stiftelser och regeringen Informationsutbyte mellan myndigheter med ansvar för trygghetssystem har möjligheter till effektivisering utnyttjats? Den nordiska stridsgruppen 2008 - en del av EU:s Statliga stöd i alkoholpolitiken Påverkas ungas alkoholkonsumtion? Underhållsstödet för barnens bästa? Polisens brottsförebyggande arbete har ambitionerna uppnåtts? skatteavtal med andra länder effekterna av regeringens Kostnadskontroll i stora väginvesteringar? Statens insatser för att komma åt vinster från brottslig verksamhet ett bättre samarbete ger högre utbyte Förvaltningen av samhällsekonomiska metoder inom omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? 2011:2 Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor 2011:3 Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor 2011:4 IT inom statsförvaltningen har myndigheterna på ett rimligt sätt prövat frågan om outsourcing bidrar till ökad effektivitet? 2011:5 Statliga IT-projekt som överskrider budget 2011:6 Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? 2011:7 Trafikverkens produktivitet hur mycket infrastruktur för pengarna? 2011:8 Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter 2011:9 Myndigheternas insatser för finansiell stabilitet Lärdomar i ljuset av utvecklingen i 20052007 2011:10 Biodrivmedel för bättre klimat Hur används skattebefrielsen? 2011:11 Tydlighet och transparens i budgetpropositionen ? Redovisningen av finans- och sysselsättningspolitiska ramverk 2011:12 Statens stöd till studieförbunden En granskning av försvarets internationella materielsamarbeten 2011:14 Svenska bidrag till internationella insatser 2011:15 Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser 2011:16 Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning - förutsägbara, ändamålsenliga och effektiva? 2011:17 Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Ett (o)lösligt problem? 2011:18 Brottsutsatt Myndigheternas hantering av ekonomisk kompensation på grund av brott 2011:19 Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? 2011:20 Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? 2011:21 Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning har granskat satsningen på , ett av största infrastrukturprojekt. Granskningen har inriktats på om ändamålen med banan nås och vad de totala kostnaderna blir för staten. har kommit till slutsatsen att ändamålen inte kommer att nås på det sätt som var tänkt. Underlaget inför beslutet om innehöll stora fel, exempelvis om vilka restider som skulle bli möjliga att nå. Det saknades också information om att det skulle bli för många tåg på Ostkustbanan mellan och , vilket begränsar trafik. Även efter att beslutet fattades har regeringens och planering varit bristfällig. Sammantaget har detta lett till att banan under inte kan användas på det sätt som var tänkt. De sammanlagda kostnaderna för att uppnå ändamål uppgår till och är högre än vad som angavs inför beslutet om att bygga banan. Det beror på fördyringar och på behovet av ytterligare investeringar i omkringliggande järnvägsnät. 114 90 [] Tfn Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , Elmsäter- , , , Regeringen beslutar skrivelse 2011/12:20 granskning av och järnvägen längs