prop · GZ031d21 · 2011-09-20 00:00:00 — Regeringen har genomfört stora satsningar för att förebygga och förbättra barns och ungas psykiska ohälsa och kommer att fortsätta att prioritera sådana insatser. Målet är att åstadkomma effektiva former för hälsofrämjande insatser och att barn och unga med psykisk ohälsa och psykisk sjukdom erbjuds vård på rätt nivå. Regeringen kommer att fortsätta att stödja huvudmännen i arbetet med att förbättra tillgängligheten till rätt insatser för dessa barn och unga. Det sker bl.a. genom en förstärkt vårdgaranti och en överenskommelse mellan staten och SKL om intensifierat samverkansarbete för barn och ungas psykiska hälsa. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringens mål är att skolan ska vara en trygg plats för alla elever och all personal. En skola som präglas av trygghet och ömsesidig respekt bidrar till att elever ges goda förutsättningar att utvecklas mot de kunskapsmål som anges i kursplanerna. Regeringen har därför givit ett förnyat uppdrag för att stärka skolans värdegrund och arbetet mot diskriminering och kränkande behandling. Inom ramen för uppdraget ska erbjuda förskolans, skolans och fritidshemmets personal samt skolledare fortbildning i frågor som rör arbetet mot diskriminering och kränkande behandling. ska även sammanställa och sprida goda exempel kring det förebyggande arbetet. Arbetet med barns rättigheter har pågått både på nationell och lokal nivå. Barns rättigheter har stärkts på många sätt och medvetenheten är relativt hög. Kommuner, landsting och många myndigheter arbetar i sina olika verksamheter med frågor som berör och påverkar barn, och har därför att hantera olika frågor som rör barns rättigheter. Regeringens bedömning är att det fortfarande finns utmaningar inte minst när det gäller att omsätta rättigheterna i den praktiska verksamheten. En förutsättning för detta är att beslutsfattare och relevanta yrkesgrupper har kunskap om barnets rättigheter och hur dessa kan bli verklighet i berörda verksamheter. Strategin för att stärka barnets rättigheter i behöver spridas och kommuniceras till kommuner, landsting och statliga myndigheter. Ett första steg har regeringen redan tagit genom den ovan nämnda överenskommelsen med SKL. 8.5.1Åtgärder för att stärka barnets rättigheter Regeringen ser ett behov av samlad kunskap inför framtida överväganden och beslut för att genomföra regeringens barnrättspolitik. Regeringen har därför initierat en kartläggning för att belysa svensk lagstiftnings och praxis överensstämmelse med de i fastslagna rättigheterna. Regeringen kommer fortlöpande att se över prioriteringar och behov av insatser inom barnrättspolitiken. Bland annat kommer regeringen prioritera att motverka våld och andra övergrepp mot barn, barn som växer upp i hem med missbruk eller psykisk ohälsa och att stödja kommunerna i deras arbete inom den sociala barn- och ungdomsvården. Regeringen har följt upp resultaten av den tioåriga handlingsplanen för mänskliga rättigheter. Regeringen anser att barnets rättigheter även ska prioriteras inom det fortsatta arbetet. Att förverkliga barnets rättigheter är en pågående process där det är viktigt att alla berörda aktörer på statlig och nivå utgår från gemensamma principer. Strategin för att stärka barnets rättigheter i ska vara utgångspunkt för alla offentliga aktörer på statlig och nivå som i sina verksamheter ska säkerställa barnets rättigheter. Det är av vikt att strategin för att stärka barnets rättigheter i sprids och därför avser regeringen att ge i uppdrag att sprida och kommunicera strategin till berörda målgrupper på statlig, regional och nivå. Regeringens politik för barnets rättigheter syftar till att ta tillvara och stärka barnets rättigheter och intressen i samhället enligt . För att intentioner ska realiseras krävs det att insatser vidtas inom politiken på olika områden där barn är berörda. Regeringen anser att samordning av frågorna är av stor vikt. För att öka samordningen och dialogen kring barnrättsfrågorna har regeringen tagit initiativ till ovan nämnda strategi som en gemensam utgångspunkt för det fortsatta arbetet men även, vilket också framgår av avsnitt 8.4, tagit initiativ till temadialoger med utgångspunkt i rekommendationerna från kommittén för barnets rättigheter (barnrättskommittén). Regeringens bedömning är dock att samordningen kring barnrättsfrågorna fortsatt behöver stärkas på olika nivåer, inte minst på grund av barnrättspolitikens tvärpolitiska karaktär. Lyssna mer till barn och unga Regeringen anser att barns och ungas egna perspektiv måste tas till vara i högre utsträckning på alla nivåer. Detta är en viktig del i strategin för att stärka barnets rättigheter. Regeringens målsättning är att beslutsfattare och relevanta yrkesgrupper ska få ökad kunskap om barnets rättigheter och hur dessa kan bli verklighet i berörda verksamheter. Bland annat behöver metoder och arbetssätt för att lyssna till och samtala med barn med hänsyn tagen till barns olika förmågor och förutsättningar att komma till tals utvecklas liksom förmågan att uppmärksamma barns behov i olika sammanhang, t.ex. när barns uppväxtvillkor påverkas av händelser inom familjen, som missbruk eller sjukdom. Utveckling av barnrättsperspektivet i verksamheter Myndigheter, kommuner och landsting ska tolka och tillämpa lagar och förordningar så att åtagandena enligt och andra internationella överenskommelser som rör barnets rättigheter respekteras i praktiken, i beslut och åtgärder. Kommuner och landsting har ansvaret för de flesta verksamheter som rör barns levnadsvillkor och säkerställandet av deras rättigheter och det är i kommuner och landsting som de flesta beslut som påverkar barn fattas. Därför har regeringen, som tidigare nämnts, ingått en överenskommelse med SKL i syfte att intensifiera och utveckla arbetet med barns rättigheter i verksamheter inom kommuner och landsting (S2010/4938/FST) och givit uppdrag till att bistå SKL i arbetet (S2010/5114/FST). Regeringen anser även att det krävs en fortsatt utveckling av barnrättsperspektivet inom statliga myndigheter. I detta sammanhang har en viktig roll i att driva på genomförandet av i såväl kommuner, landsting som statliga myndigheter. Barns rätt att utkräva sina rättigheter Ett utkast till nytt tilläggsprotokoll till som ger barnet rätt att vända sig till barnrättskommittén i den händelse barnet eller dess vårdnadshavare anser att barnet inte fått sina rättigheter enligt konventionen tillgodosedda har överlämnats till , som har att behandla utkastet. För det fall generalförsamlingen antar protokollet, kommer 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 regeringen analysera vad det innebär för vidkommande. För att kunna vidta lämpliga åtgärder och göra prioriteringar som rör barn är det nödvändigt att ha god kunskap om barns levnadsvillkor på lokal, regional och nationell nivå. har haft i uppdrag att utveckla en plattform för att följa barns levnadsvillkor inom olika områden utifrån , ett uppföljningssystem för barnrättspolitiken. Regeringen förstärker därför verksamhet med för drift, spridning och fortsatt utveckling av uppföljningssystemet. Uppföljningssystemet ska användas för att mäta och beskriva de aspekter av barns levnadsvillkor som regeringen bedömer är centrala ur ett barnrättsperspektiv och ge en samlad bild av barns levnadsvillkor. Uppföljningssystemet ska inte enbart kunna användas för att i efterhand följa utvecklingen av barns levnadsvillkor utan även kunna användas av beslutsfattare för att prioritera insatser. De allra flesta beslut som rör barn fattas på och regional nivå. Därför är det enligt regeringens mening angeläget att kommuner och landsting ges stöd i att använda sig av uppföljningssystemet. Regeringen anser vidare att fler indikatorer behöver utvecklas för att få en så heltäckande bild av barns levnadsvillkor som möjligt. kommer regeringen att lämna sin femte rapport om åtgärder och framsteg för att stärka barnets rättigheter till barnrättskommittén. Regeringen vill stärka samordningen och dialogen med berörda aktörer inför rapporteringen. Som ett led i detta har fått i uppdrag att lämna en rapport till regeringen som ett underlag för (S2011/3599/FST). ska innehålla en beskrivning och analys av områden som uppmärksammat under 20092011 avseende tillämpningen av lagstiftning med utgångspunkt i , frågor som barn och unga upp- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 märksammat på samt utvecklingen av arbetet med genomförande i kommuner, landsting och statliga myndigheter. Fortsatt EU- och internationellt arbete Regeringen ska fortsätta sitt internationella arbete med att främja barnets rättigheter. ska profilera sig såväl inom EU, som i övriga internationella sammanhang som en aktiv aktör i arbetet för barnets rättigheter. Regeringen ska därför bidra till förverkligandet av Europeiska kommissionens Agenda för barnets rättigheter samt till arbetet med att ta fram en ny strategi för barnets rättigheter inom . Samarbetet med FN:s generalsekreterares särskilde representant för våld mot barn ska också prioriteras. Frågorna om att stoppa allt slags våld mot barn, att bekämpa sexuella övergrepp mot och exploatering av barn i alla sammanhang, inklusive i samband med turism och resande, samt att värna om rättigheterna för barn med funktionsnedsättning är några exempel på frågor som ska prioriteras i det internationella arbetet. 8.5.2Insatser för att stärka stödet till föräldrar Utifrån har varje barn rätt till trygga uppväxtvillkor och till att få utvecklas i sin egen takt och utifrån sina egna förutsättningar. Föräldrarna har huvudansvaret för att tillgodose barnets behov och säkerställa de rättigheter som barnet har. Staten ska ge lämpligt bistånd till föräldrarna under barnets uppväxt. Mot bakgrund av detta vill regeringen stärka stödet till föräldrar genom att avsätta särskilda medel bl.a. för samarbetssamtal. Enligt socialtjänstlagen (2001:453) är kommuner skyldiga att erbjuda samtal under sakkunnig ledning i syfte att nå enighet i frågor som rör vårdnad, boende och umgänge s.k. samarbetssamtal. Samarbetssamtalen syftar till att finna lösningar som är till barnets bästa. Regeringens målsättning är att alla föräldrar som separerar ska erbjudas samarbetsavtal med syfte att enas om det fortsatta gemensamma ansvaret för barnet. Det är viktigt att samtalen har ett tydligt barnperspektiv och att barnet har möjlig- het att komma till tals i samband med samtalen, och dessa bör erbjudas inom rimlig tid efter separationen. Det finns, enligt regeringen, ett behov av bättre information och stöd till föräldrarna kring det ekonomiska ansvaret för barnet i samband med en separation. Det finns därför fördelar med att förutom frågor om vårdnad, boende och umgänge, även inkludera frågor om det ekonomiska ansvaret för barnet i samband med en separation så att fler föräldrar kan få hjälp att hitta konstruktiva lösningar och se till barnets bästa i stället för att ta frågan till domstol. Utredningen om ekonomi och föräldrasamarbete vid särlevnad har i sitt betänkande Fortsatt föräldrar om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull (SOU 2011:51) lämnat förslag bl.a. om att samarbetssamtalen även ska behandla ekonomiska frågor om barnet och att samtal bör erbjudas föräldrar som separerar i så stor utsträckning som möjligt. Utredningen lämnar också förslag om att en försöksverksamhet med s.k. separationsteam prövas i ett antal kommuner i syfte att individanpassa stödinsatser där olika professioner samverkar. Ett ytterligare förslag från utredningen är en webbaserad föräldraportal där information och stöd kan lämnas till föräldrar i olika skeden i livet. Mer information om utredningens förslag finns under utgiftsområde 12, Ekonomisk trygghet för familjer och barn, Politikens inriktning. För generella frågor om föräldrastöd hänvisas till utgiftsområde 9, Folkhälsopolitik. Tabell 8.2 Anslagsutveckling för 5:1 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 21 030 tkr prisnivå. 3Motsvarar 21 030tkr prisnivå. 4Motsvarar 21 030 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. ska företräda barns och ungas rättigheter och intressen samt driva på genomförandet och bevaka efterlevnaden av i samhället. ska särskilt uppmärksamma att lagar och författningar samt deras tilllämpning stämmer överens med och vid behov föreslå författningsändringar. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Avgiftsintäkterna har omfattat ett internationellt projekt om barns rättigheter. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringen anser att har fullgjort sina åtaganden för . har haft i uppdrag att utveckla ett uppföljningsverktyg (en plattform) för att samla befintlig statistik om barns levnadsvillkor med utgångspunkt i barnets rättigheter . kommer att ansvara för driften, spridningen och den fortsatta utvecklingen av uppföljningsverktyget. Till följd av denna utökade verksamhet ökas anslaget med . För att finansiera ökningen minskas anslaget 5:3 Insatser för att förverkliga konventionen om barnets rättigheter i med motsvarande belopp. Tabell 8.4 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 5:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU11). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 5:1 . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till , respektive . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 8.6.25:2 Myndigheten för internationella adoptionsfrågor Tabell 8.5 Anslagsutveckling för 5:2 Myndigheten för internationella adoptionsfrågor 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 14 752 tkr prisnivå. 3Motsvarar 14 752 tkr prisnivå. 4Motsvarar 14 752 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader för Myndigheten för internationella adoptionsfrågor (). Anslaget används också för utbetalning av statsbidrag till auktoriserade adoptionssammanslutningar och till de adopterades organisationer. ansvarar för vissa frågor som rör internationella adoptioner och har ansvar för auktorisation och tillsyn av sammanslutningar som förmedlar internationella adoptioner. Vidare ansvarar myndigheten bl.a. för information i frågor om internationella adoptioner. är centralmyndighet enligt om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner. Regeringen anser att har fullgjort sina åtaganden för . Tabell 8.6 Härledning av ramnivån 20122015. Utgiftsområde 5:2 Myndigheten för internationella adoptionsfrågor Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU11). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 5:2 Myndigheten för internationella adoptionsfrågor . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till , respektive . 8.6.35:3 Insatser för att förverkliga konventionen om barnets rättigheter i Tabell 8.7 Anslagsutveckling för 5:3 Insatser för att förverkliga konventionen om barnets rättigheter i 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för insatser för att förverkliga barnets rättigheter i med utgångspunkt i . Det handlar om utbildning, informationsspridning, kunskapsinsamling, metodutveckling samt uppföljning och utvärdering av genomförda insatser inom området. Vidare används anslaget för insatser som främjar och skyddar barns rättigheter inom olika områden. Det är enligt regeringen angeläget att anslaget används för insatser som är långsiktiga, uppföljningsbara och som ökar kunskapen om tillämpning och hur barnets rättigheter ska omsättas i olika verksamheter. Regeringen bedömer att det finns behov av särskilda insatser för att ytterligare stödja föräldrar i deras föräldraskap. Regeringen kommer därför för åren 20122014 förstärka anslaget för detta ändamål. Anslaget totalt sett beräknas öka med , samt med , 2014 och 2015 jämfört med anslaget . kommer att ansvara för driften och den fortsatta utvecklingen av ett uppföljningsverktyg för att bättre kunna följa barns levnadsvillkor. Till följd av det utökade ansvarat ökas anslaget 5:1 med . För att finansiera ökningen minskas detta anslag med motsvarande belopp. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Sammantaget innebär det att anslaget ökas med jämfört med . Tabell 8.8 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 5:3 Insatser för att förverkliga konventionen om barnets rättigheter i Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2011/12:FiU11). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 5:3 Insatser för att förverkliga konventionen om barnets rättigheter i . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 9 Forskning under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Inom området verkar myndigheten för arbetsliv och socialvetenskap, FAS. FAS är ett forskningsråd som tillkommit för att möta de särskilda kunskapsbehov som finns inom välfärds- och arbetslivsområdena. Rådet ska fördela forskningsmedel inom sina områden med utgångspunkt i vetenskaplig kvalitet och relevans. Rådet ska även göra strategiska satsningar inom områden där särskilda behov föreligger. Enligt sin instruktion har FAS ansvar för samordning av forskning om barn och ungdomar, äldre, funktionshinder, socialvetenskaplig alkohol- och narkotikaforskning samt internationell migration och etniska relationer. Den forskning som FAS stödjer har myndigheten valt att dela in i sex huvudområden; arbete och hälsa, arbetsorganisation, arbetsmarknad, folkhälsa, välfärd och omsorg samt sociala relationer. beviljade FAS i forskningsstöd. FAS har ett högt söktryck och den genomsnittliga beviljningsgraden var . FAS har utöver sitt anslag tilldelats särskilda medel för forskning om äldre och åldrande, uppgick denna summa till . Med anledning av vad som angavs i den forsknings- och innovationspolitiska propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) har FAS finansierat forskning inom arbetsliv, alkohol, narkotika och tobak samt företagshälsovård. En analys av utfallet års ansökningsomgång visar att det är fler kvinnor än män som lämnar in ansökan om forskningsstöd, beviljandegraden är dock högre för manliga sökanden än kvinnor vad gäller projektstöd. Detta förklaras primärt av myndigheten med att det är fler män än kvinnor bland sökande professorer och att professorer generellt sett har en högre beviljandegrad. En analys av jämställdheten i ansökningsomgångar för åren 20062010 som FAS låtit göra visar dock att det finns skillnader i beviljningsgrad mellan olika huvudområden och . FAS samverkar aktivt med övriga statliga forskningsfinansiärer, främst genom den samverkansgrupp som bildats i enlighet med den forsknings- och innovationspolitiska propositionen har FAS initierat en rådsövergripande forskningssatsning om barn och ungdomars psykiska hälsa. Myndigheten har även haft ett nära samarbete med de statliga forskningsfinansiärerna inför den första uppföljningen av de strategiska satsningar som gjordes . FAS har ett regelbundet samarbete med om respektive myndighets bidrag till forskning inom arbetslivsområdet. Myndigheten samverkar även med andra myndigheter och organisationer på såväl nationell som internationell nivå. FAS arbetar aktivt för att främja internationalisering av svensk forskning och verka för ett ökat samarbete med utländska forskare och finansiärer. FAS bedriver ett aktivt arbete inom det europeiska forskningssamarbetet och för att främja svenskt deltagande i EU:s ramprogram för forskning och utveckling. FAS samverkar även med forskningsfinansiärer i andra länder genom . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 året deltog FAS även vid i svenska paviljongen på i . FAS arbetar på olika sätt för att sprida information om den forskning man finansierar till relevanta grupper och aktörer i samhället men även att främja dialog om forskningens effekter i samhället. har FAS bl.a. genomfört ett flertal konferenser, gett ut två nya kunskapsöversikter i rådets populärvetenskapliga pocketserie och lanserat en ny webbplats. har inte haft några invändningar vad gäller FAS årsredovisning . 9.3.16:1 för arbetsliv och socialvetenskap: Förvaltning Tabell 9.1 Anslagsutveckling 6:1 för arbetsliv och socialvetenskap: Förvaltning 2Motsvarar 25 564 tkr prisnivå. 3Motsvarar 25 528 tkr prisnivå. 4Motsvarar 25 528 tkr prisnivå. Anslagets ändamål är att finansiera förvaltningskostnader för för arbetsliv och socialvetenskap (FAS). Myndigheten bedöms ha en väl fungerande organisation för bedömning och urval av forskningsansökningar. Det är dock viktigt att FAS aktivt arbetar med jämställdhetsfrågor i rådets hantering av forskningsansökningar. Personalen på har en hög medelålder och pensionsavgångar är därför att vänta . Detta ställer krav på en god planering vad gäller framtida personal- och kompetensbehov. Det är viktigt att FAS har en god planering för detta. Anslaget har för perioden 20122015 beräknats enligt följande: Tabell 9.2 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 6:1 för arbetsliv och socialvetenskap: Förvaltning Förändring till följd av: till/från andra Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:1 för arbetsliv och socialvetenskap: Förvaltning . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till 26 061 000, 26 568 000 respektive . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 9.3.26:2 för arbetsliv och socialvetenskap: Forskning Tabell 9.3 Anslagsutveckling 6:2 för arbetsliv och socialvetenskap: Forskning 2Motsvarar 414 159 tkr prisnivå. 3Motsvarar 413 583 tkr prisnivå. 4Motsvarar 413 582 tkr prisnivå. Anslagets ändamål är att finansiera forskning om arbetsliv, socialvetenskap och folkhälsovetenskap samt kostnader för utvärderingar, beredningsarbete, konferenser, vissa resor och seminarier som är kopplade till forskningsstödet. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 6:2 för arbetsliv och socialvetenskap: Forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132016. Skälen för regeringens förslag: Den forskning som FAS finansierar ges vanligen i form av flerårigt stöd. FAS bör därför ges möjlighet att fatta beslut om sådant stöd som innebär ekonomiska åtaganden för kommande budgetår. Tabell 9.4 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringen anser att FAS verksamhet fungerar väl och att myndigheten uppfyller uppsatta krav och mål. Myndigheten har på ett bra sätt arbetat för att förverkliga de insatser som aviserades i den forsknings- och innovationspolitiska propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160).