prop · GZ039 · 2011-09-20 00:00:00 — konstaterar också att en majoritet av länsstyrelserna anser att deras samordnande roll skulle stärkas genom ett förtydligande av länsstyrelsernas uppdrag angående specialinriktad sfi eller yrkessvenska. anser att regeringen bör ta ett större ansvar för att samordna och effektivisera systemet av insatser för att underlätta för personer med utländsk högskoleutbildning att etablera sig på arbetsmarknaden i . Regeringen bör säkerställa en departementsövergripande samordning och uppföljning av befintliga insatser. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Regeringen bör förtydliga vilka krav de myndigheter som bedömer utländska högskoleutbildningar bör ställa på uppehålls- och arbetstillstånd. Regeringen bör följa upp att det finns kompletterande högskoleutbildningar som är anpassade till såväl studenternas som arbetsmarknadens efterfrågan. Regeringen bör förtydliga och följa upp länsstyrelsernas ansvar för att samordna målgruppsanpassad undervisning i svenska i länets kommuner. anser att , och lärosäten som anordnar kompletterande högskoleutbildningar bör vidta en rad åtgärder för att påskynda genomströmningen i systemet. , och lärosäten som anordnar kompletterande högskoleutbildningar bör i samråd med andra berörda myndigheter förbättra informationen till akademiker med utländsk utbildning. Syftet bör vara att information samordnat, tydligt och tidigt ska nå akademiker med utländsk utbildning. och bör se över sina interna processer i syfte att korta handläggningstiderna. bör förtydliga syftet med verkets utlåtanden och i samråd med företrädare för arbetsmarknaden anpassa dem efter arbetsmarknadens och de sökandes behov. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Lagar, förordningar och föreskrifter Förvaltningslagen (1986:223). Lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. Lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Patientsäkerhetslagen (2010:659). Skollagen (1985:1100). Utlänningslagen (2005:716). Förordningen (1986:856) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av integrationspolitiken. Förordningen (1994:895) om svenskundervisning för invandrare. Förordningen (1995:889) om en särskild teoretisk och praktisk utbildning vid universitet och högskolor. Förordningen (1998:1513) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. Förordningen (1999:1421) om behörighetsbevis för lärare med utländsk utbildning. Förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion. Förordningen (2007:1293) med instruktion för . Förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning. Förordningen (2009:1243) med instruktion för . Högskoleförordningen (1993:100). Patientsäkerhetsförordningen (2010:1369). Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning föreskrifter (2007:7) om behörighetsbevis för lärare med utländsk utbildning. SKOLFS 2009:2 förordning om kursplan för svenskundervisning för invandrare. SOSFS 1996:13 föreskrifter och allmänna råd om legitimation som psykolog. SOSFS 2000:6 föreskrifter om särskilt förordnande för att utöva läkaryrket för icke legitimerade läkare. SOSFS 2008:34 föreskrifter om praktisk tjänstgöring för psykologer. och rådets direktiv /36/EG av om erkännande av yrkeskvalifikationer. Konventionen om erkännande av bevis avseende högre utbildning i Europaregionen (SÖ 2001:46). Överenskommelse om gemensam nordisk arbetsmarknad för viss hälso- och sjukvårdspersonal och veterinärer (1994:2). Propositioner, skrivelser, utredningar och remisser Ds 2007:45 Vägen till svensk legitimation för personer med hälso- och sjukvårdsutbildning från tredje land. Proposition 2006/07:1 utg.omr. Proposition 2007/08:147 Nya regler för arbetskraftsinvandring. Proposition 2008/09:1 utg.omr. Proposition 2008/09:175 Gränslös kunskap högskolan i globaliseringens tid. Proposition 2009/10:1 utg.omr. 13 och 16 Budgetpropositionen . Proposition 2009/10:165 Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet. Proposition 2009/10:60 Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering egenansvar med professionellt stöd. Proposition 2010/11:1 utg.omr. Proposition 2010/11:20 Legitimation för lärare och förskollärare. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Skrivelse 2008/09:24 Egenmakt mot utanförskap regeringens strategi för integration. Skrivelse 2009/10:233 Egenmakt mot utanförskap redovisning av regeringens strategi för integration. Regeringsbeslut 8 Uppdrag till om utvärdering av arbetsmarknadsutfallet för deltagare i kompletterande utbildningar för akademiker med utländsk utbildning (IJ2010/958/IU, ). Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor m.m., bilaga 36 (U2008/4489/UH, ). Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor m.m., bilaga 38 (U2010/290/UH, ). Regleringsbrev för avseende (regeringsbeslut (U2009/7241/UH, ). Regleringsbrev för avseende länsstyrelserna (regeringsbeslut (Fi2009/7547, , Fi2010/4783, ). Regleringsbrev för avseende (S2010/7275/HS, ). Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor m.m., bilaga 36 (U2010/6639/UH, ). betänkande 2007/08:AU1 Utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv, rskr. 2007/08:72. betänkande 2008/09:AU1 Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet, rskr. 2008/09:155. betänkande 2009/10:AU7 Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering egenansvar med professionellt stöd, 2009/10:208. betänkande 2006/07:FiU1 Utgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna (prop. 2006/07:1), rskr. 2006/07:09. betänkande 2008/09:SfU3 Nya regler för arbetskraftsinvandring, rskr. 2008/09:37. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning betänkande 2008/09:UbU19 Gränslös kunskap - högskolan i globaliseringens tid, rskr. 2008/09:282 och 283. betänkande 2009/10:UbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, rskr. 2009/10:126. betänkande 2009/10:UbU21 Ny skollag, rskr. 2009/10:370. betänkande 2010/11:UbU5 Legitimation för lärare och förskollärare, rskr. 2010/11:171. (2006). Lärare i nytt land. Behörighetsbevisets betydelse och mötet med den svenska skolan (Rapport 2006:1R). (2006). Kartläggning och analys av kompletterande högskoleutbildningar för utländska akademiker 2005 (reg.nr 12-487-06). (2006). Invandrarakademi och aspirantutbildning erfarenheter av kompletterande utbildning för invandrade akademiker (Rapport 2006:35 R). (2010). Högskoleutbildningarna och arbetsmarknaden (2010:1 R). (2010). Universitet & högskolor. (Rapport 2010:10 R). (2009). Budgetunderlag för 2010 2012 (reg.nr 21-659-09). (2010). (reg.nr 21-765-10). (2010). Statistik om hälso- och sjukvårdspersonal. Officiell statistik om antal legitimerade (2009) och arbetsmarknadsstatus (2008), Art.nr 2010-10-4. Arbetsförmedlingen (2010). Var finns jobben? Höghielm, R. och Gougoulakis, P. (2009) De är ju mina kollegor. En metastudie av Sfx. , pedagogiska institutionen. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning (2006). (2007). Ett förlorat år. (2010). Antal antagna i kompletterande utbildning för tredjelandsutbildad hälso- och sjukvårdspersonal. Dnr 5862/2010-309, . i (). Avrapportering enligt länsstyrelsernas regleringsbrev 2010, uppdrag 77; enligt Arbetsförmedlingens regleringsbrev 2010, uppdrag 7c; samt enligt regleringsbrev 2010, Nyanlända invandrares etablering, uppdrag 2. SCB Temarapport (2009:4). Arbetsmarknaden för högutbildade utrikesfödda en jämförelse mellan personer födda i annat land än och personer födda i . SCB Statistisk årsbok 2010. SCB () Befolkningens utbildning. (2010). Beskrivande data om förskoleverksamhet, skolbarnomsorg, s kola och vuxenutbildning . () (2010). Begäran om medel för för kompletterande utbildning för personer med utländsk lärarutbildning (). Dnr SU 121-2585-10, . och (2010). Arbetsmarknad och integration. och (). i län , Integration, Yrkessvenska (). Migrant Integration Policy Index (MIPEX) . Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Befolkningens utbildning, publicerat . . , statsvetenskapliga institutionen, . och hälsa (HMH), . Utländska lärares vidareutbildning () . Otryckt material inom ramen för granskningen Delander och (2010). Snabbare etablering på arbetsmarknaden för invandrade akademiker och offentligfinansiella effekter. : Linnéuniversitetet (Ekonomihögskolan), (). Konsultrapport genomförd på uppdrag av . (2010). Enkät till universitet och högskolor som anordnar kompletterande högskoleutbildningar för invandrade akademiker. Dnr 31-2010-0062, . (2010). Enkät till länsstyrelserna om främst språkinsatser för tillvaratagande av invandrade akademikers kompetens. Dnr 31-2010-0062, . Statisticon (). Tabellsammanställning 51:or (utlåtanden). Statisticon (). Tabellsammanställning 51:or (utlåtanden). Statisticon (). Tabellsammanställning 53:or (lärarbehörighetsbevis). Statisticon (). Tabellsammanställning 53:or (lärarbehörighetsbevis). Statisticon (). Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Statisticon (). Statisticon (). Statisticon (). Statisticon (). Aktgranskning utländsk examen. Statisticon (). Aktgranskning utländsk examen. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Bilaga 1 Utländska akademiker i Utrikesföddas andel av befolkningen är av befolkning född utomlands. I de åldrar då flest förvärvsarbetar (20 - ) utgör gruppen . Flest utrikes födda finns i storstadslänen (av befolkningen), () och ().209 Den demografiska utvecklingen, med en ökande andel åldrande befolkning, innebär att allt färre kommer att behöva försörja allt fler . I åldrarna skulle befolkningen inte öka alls utan inflyttning från andra länder. flyttade drygt 102 000 personer till , varav svenska medborgare utgjorde den största gruppen (18 500 personer). Därefter kommer personer från (8 500), (6 900), (5 100) och (3 700). utvandrade drygt 39 000 personer.210 beviljade uppehållstillstånd eller uppehållsrätt för drygt 100 000 personer. Anhöriga till personer som redan beviljats uppehållstillstånd utgjorde den största gruppen (), följt av arbetskraftsinvandrare211 () och personer från EU/EES med registrerad uppehållsrätt212 (). Studerande utgjorde , flyktingar , anhöriga till dessa och övriga . Av statistiken framgår inte andelen personer med akademisk utbildning.213 209SCB Statistisk årsbok 2010, s. 106. 210Bland de inflyttade fanns 168 medborgarskap representerade, fyra av fem var och genomsnittsåldern för kvinnor var och för män . 211Till arbetskraftsinvandrare hör de som flyttar till av arbetsmarknadsskäl med tillstånd att bosätta sig i landet. För folkbokföring krävs att man avser att stanna i . 212Uppehållsrätt i har EU-medborgare som kan försörja sig själva genom arbete eller studier. Den som stannar i ska registrera sin uppehållsrätt hos . 213Riksrevisionens bearbetning av statistik över beviljade uppehållstillstånd och registrerade uppehållsrätter . Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Antalet akademiker med utländsk utbildning i fanns det drygt 375 000 utrikes födda personer med någon form av eftergymnasial utbildning i Sverige.214 Andelen är ungefär lika stor för inrikes som för utrikes födda () och detsamma gäller för dem som har minst en treårig eftergymnasial utbildning (). I åldersgruppen är dock andelen med eftergymnasial utbildning högre bland inrikes än bland utrikes födda (). födda har generellt ökat under . Av dem som flyttade till hade minst en treårig eftergymnasial utbildning medan motsvarande andel var 1990 - 2001 - 2009. Medan skillnaderna i utbildningsbakgrund mellan utrikes födda kvinnor och män generellt är små är skillnaderna mellan enskilda länder desto större.215 är en nettomottagare av eftergymnasialt utbildade får ett nettotillskott på mellan 4 500 och 10 000 eftergymnasialt utbildade i förvärvsaktiva åldrar (25 - ), eftersom det är fler med en eftergymnasial utbildning som flyttar till än det är som lämnar landet. Så har det varit sedan början av 2000-talet.216 Arbetsmarknaden för utländska akademiker Statistik från SCB visar att 7 av 10 utrikesfödda (9 av 10 inrikesfödda) har ett arbete (inklusive egna företagare). Utrikesfödda utbildade i har en högre sysselsättningsgrad () än de som har utbildat sig utomlands (), något som också påverkas av hur länge de har bott i . Det är även vanligare att inrikes födda (8 av 10) har en tillsvidareanställning än utrikes födda (7 av 10).217 Av dessa hade drygt 146 000 en eftergymnasial utbildning kortare än , 212 000 minst en treårig eftergymnasial utbildning, samt 17 000 en forskarutbildning. Uppgift om utbildningsbakgrund saknas för av inrikes födda och för av utrikes födda. SCB Befolkningens utbildning, . 215SCB Befolkningens utbildning, . Utrikes födda folkbokförda i , 25 - . Universitet & högskolor. (2010:10 R), s. 65. 217SCB Temarapport 2009:4. Arbetsmarknaden för högutbildade utrikesfödda en jämförelse mellan personer födda i annat land än och personer födda i . Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Många är arbetslösa eller överkvalificerade Statistik visar att drygt 70 000 eftergymnasialt utbildade utrikesfödda (112 000 inrikesfödda) personer i åldern 2007 varken var sysselsatta eller studerade.218 Av högutbildade utrikesfödda bedömer (för inrikesfödda) att de har haft svårt att få ett arbete som motsvarar högskoleutbildningen. anser att de skulle ha fått ett arbete med högre lön om de hade haft bättre kunskaper i svenska. En fjärdedel av högutbildade utrikesfödda (för inrikesfödda) har sökt fler än 15 kvalificerade arbeten. Även i har endast drygt hälften av alla eftergymnasialt utrikesfödda ett kvalificerat arbete.219 Drygt hälften har fått sin utbildning bedömd eller värderad SCB:s undersökning220 visar att av högutbildade utrikes födda har fått sin utländska högskoleutbildning bedömd eller värderad av någon svensk behörig myndighet. Av dessa är det dock endast hälften som har ett arbete som överensstämmer med utbildningen. Fler män än kvinnor har fått sin högskoleutbildning bedömd som helt jämförbar med en motsvarande svensk utbildning.221 Äldre siffror från ger delvis en annan bild. av inflyttade med eftergymnasial utbildning, som tagit del av kommunernas introduktionsinsatser (efter folkbokföring), har fått sin utbildning bedömd eller validerad av ansvarig myndighet.222 218Svenskt Näringsliv och 2010. Arbetsmarknad och integration. Statistiken bygger i huvudsak på SCB:s registerbaserade arbetsmarknadsstatistik RAMS. För att räknas som sysselsatt krävs det att man arbetar under en mätvecka , s. 29. 219Ibid., s. 19 - 21. 220SCB Temarapport 2009:4. Arbetsmarknaden för högutbildade utrikesfödda en jämförelse mellan personer födda i annat land än och personer födda i . 221SCB:s urval bestod av 6 500 personer födda utanför samt en kontrollgrupp bestående av 1 500 personer födda i . Av högutbildade utrikes födda hade en utländsk högskoleutbildning och hade en svensk högskoleutbildning. Urvalsramen omfattade drygt 70 000 utrikes födda 25 - som invandrat till 1996 - 2007 med minst en treårig högskoleutbildning (utländsk såväl som svensk). I saknas uppgift om utbildning för av personer födda utomlands. Ett förlorat år. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Bilaga 2 Aktgranskning på och En aktgranskning har genomförts på och . Aktgranskningen hade flera syften. Ett syfte var att kartlägga handläggningsprocesserna på och . Ett annat syfte var att beskriva de sökande och vilka utfall som ansökningarna leder till. Ett tredje syfte var att samla in uppgifter om tidsåtgången för såväl processerna som helhet, som för olika delmoment. Aktgranskningen har omfattat yrkena lärare, läkare och sjuksköterska samt bedömning av akademiska utbildningar som leder till oreglerade yrken. De valda yrkena är bristyrken223 som det handlar om yrken som personer kan utbilda sig till i hela världen. bedömning av utbildningar som leder till oreglerade yrken omfattar till antalet flest sökande. Dessutom finns det även bland de oreglerade yrkena bristyrken, som till exempel vissa typer av ingenjörer och redovisningsekonomer.224 Som en grund för aktgranskningen har gjort registerbeställningar från de två myndigheterna. För har registerbeställningen omfattat alla ärenden av ärendetyp 51 (utlåtanden) och 53 (behörighetsbevis för lärare)225 som avslutats den Beställningen har omfattat bland annat uppgifter om ansökans inkommandedatum, beslutsdatum, uppgifter om tidsåtgång för vissa av fastslagna moment i processen, uppgifter om 223Enligt Arbetsförmedlingens prognos finns ett antal yrken där det råder störst brist på sökande. Bland dessa yrken finns läkare, vissa typer av sjuksköterskor (t.ex. distrikts-, operations- och röntgensjuksköterskor) samt vissa typer av lärare (förskollärare, gymnasielärare/yrkesämnen och specialpedagoger). (2010). Var finns jobben? 224Arbetsförmedlingen (2010). Var finns jobben? 225Vid sidan av ärendetyperna 51:or och 53:or finns ytterligare en ärendetyp (54). Ärendetyp 54 är de sökande med lärarutbildning som söker en generell bedömning och inte en behörighetsprövning. Det är ingen skillnad i handläggning mellan ärendetyp 51 och 54, utan båda kan utmynna i ett utlåtande. Ärendetyp 54 är inte medtagen i denna granskning. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning utfall samt vissa uppgifter om den sökande (bland annat kön och födelseår). omfattade 9 253 ärenden av ärendetyp 51 och 1 258 ärenden av ärendetyp 53. För har registerbeställningen omfattat alla ansökningar om läkarrespektive sjuksköterskelegitimation226 som avslutats - . Beställningen har omfattat bland annat uppgifter om ansökans inkommandedatum, datum för avklarade moment i ansökningsprocessen, datum för beviljad legitimation samt vissa uppgifter om den sökande (kön och födelseår). Beställningen har omfattat sökande utbildade såväl i EU/EES/som i tredjeland. Beställningen omfattade 2 312 ansökningar om läkarlegitimation från sökande utbildade i EU/EES/ och 479 ansökningar om läkarlegitimation från sökande utbildade i tredjeland. Dessutom omfattade beställningen 678 ansökningar om sjuksköterskelegitimation från sökande utbildade i EU/EES/och 180 ansökningar om legitimation från sjuksköterskor utbildade i tredjeland. Granskning av ett slumpmässigt urval akter Aktgranskningar har genomförts av ett urval akter. anlitade statistikkonsult, , har dragit urvalet. Urvalsramen har varit de ansökningar som omfattats av registerbeställningarna, och urvalet har dragits som ett obundet slumpmässigt urval (OSU). Därmed har alla ärenden haft samma chans att bli representerade i urvalet och det finns goda möjligheter att utifrån urvalet generalisera till det totala materialet. För har urvalet bestått av 100 stycken 51-ärenden och 100 stycken 53-ärenden. För har urvalet bestått av 104 stycken läkarakter från tredjeland227. Urvalets storlek har fastställts efter rekommendation från Statisticon. För sjuksköterskor från tredjeland har inget urval dragits, utan aktgranskningen genomfördes i stället som en totalundersökning på de 34 akter där sjuksköterskelegitimation har beviljats. Någon aktgranskning av ansökningar från läkare och sjuksköterskor utbildade i EU/EES/har inte genomförts. 226Registerkörningen och den efterföljande aktgranskningen är sålunda begränsad till dem som ansöker om svensk läkar- eller sjuksköterskelegitimation. Den efterföljande processen som leder fram till specialistbevis har inte omfattats. Inte heller de ansökningar som faller bort under moment före själva ansökan om legitimation har omfattats av aktgranskningen. 227106 akter fanns med i urvalet men 2 saknades, varför 104 läkarakter har granskats. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Aktgranskningarna har utgått från fyra olika aktgranskningsformulär228. Formulären har innehållit de frågor som systematiskt har besvarats under en genomgång av de utvalda akterna. Frågorna har utgått från handläggningsprocessen på respektive myndighet och för respektive ärendetyp. Någon överprövning av myndigheternas bedömningar och beslut har inte ingått i aktgranskningen. Uppgifter om tidsåtgång för ärendena har i sitt ärende- och dokumenthanteringssystem delat in bedömningsprocessen i olika delmoment229, och det sker en automatisk datering när ett ärende går över från ett moment till ett annat. De uppgifter om handläggningstider som redovisar i kapitel 2 utgår från de delmoment som har definierat i ärende- och dokumenthanteringssystemet och tidsåtgången har räknats fram utifrån systemets automatiska dateringar. Den redovisade tiden anges därmed i kalenderdagar. Till skillnad från har inte gjort någon egen indelning av processen fram till legitimation. har därför själv delat in processen i delmoment, till exempel handläggning av ansökan om prövning, kompletteringstid, tid att uppnå kravet på svenska och tid för genomförande av resten av kompletteringsprogrammet. Tider för olika moment har räknats fram utifrån aktgranskningsmaterialet (104 läkarakter och 34 sjuksköterskeakter) kompletterat med registeruppgifter för dessa akter. För vissa delmoment finns tidsutfall för färre ärenden eftersom uppgifter ibland saknas för ett enskilt ärende230. Sammantaget medför det att uppgifterna om tidsåtgång, som redovisas i kalenderdagar, är behäftade med en viss osäkerhet och därmed ska tolkas försiktigt. De framräknade tidsuppgifterna har stämts av med företrädare för när det gäller rimlighet231. 228Det har funnits ett aktgranskningsformulär vardera för ärendetyp 51, ärendetyp 53, läkare utbildade i tredjeland samt sjuksköterskor utbildade i tredjeland. 229Exempel på delmoment för såväl ärendetyp 51 som 53 är Tid i väntan på granskning, Granskningstid, Tid i väntan på handläggning och Handläggningstid. 230Värden har ibland också tagits bort då de blivit negativa vid framräkning. Att det förekommer negativa tidsutfall beror på att momentens beräkning är definierade i efterhand, dvs. att varje ärende inte nödvändigtvis följer en tänkt kronologi. Det finns också ärenden som har återöppnats, vilket gör att t.ex. första inkomstdatum ligger efter komplettering. Negativa tider har inte någon relevant tolkning, vilket medfört att tider ibland inte räknas ut för ärendet (s.k. objektbortfall), ibland inte för momentet (partiellt bortfall). Se kvalitetsdeklarationerna från statistikkonsult . 231Intervjuer med företrädare för ledning och handläggare . Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Materialet från aktgranskningen och registerbeställningarna har analyserats på olika sätt av projektgrupp och den anlitade statistikkonsulten . Statisticon har såväl sammanställt beskrivande tabeller utifrån aktgranskningsformulären för respektive ärendetyp, som gjort beräkningar av tidsåtgången för handläggningsprocesserna. Dessutom har beskrivningar av sökandegrupperna för respektive myndighet tagits fram. projektgrupp har presenterat och diskuterat preliminära iakttagelser, resultat och möjliga förklaringar med företrädare för och . En undersöknings resultat är alltid behäftat med en viss osäkerhet på grund av olika osäkerhetskällor som uppstår i undersökningen. Osäkerhet uppstår genom felaktigheter i urvalsramen (täckningsfel), genom att svar saknas från undersökningsenheter (bortfallsfel), att frågor och svar kan ha missuppfattats vilket leder till felklassificeringar (mätfel) samt fel vid dataregistreringen (bearbetningsfel). Dessutom kan urvalsfel uppstå om endast ett urval av Statisticon har gjort en bedömning av osäkerhetskällorna i aktgranskning.232 232Se Statisticon () Aktgranskning utländsk examen. Kvalitetsdeklaration och () Aktgranskning utländsk examen. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Bilaga 3 Uppgifter om dem som ansöker om bedömning och legitimation Vilka ansöker om utlåtande och behörighetsbevis? De sökandes kön och ålder Uppgifter från vår registerbeställning från visar att det är kvinnor som ansöker om utlåtande och kvinnor som ansöker om behörighetsbevis.