prop · GZ031d2 · 2011-09-20 00:00:00 — Anvisat på ursprunglig budget2 Anvisat på vårändringsbudget för 20113 Förslag till höständringsbudget för 20114 Beräknad förändring av anslagsbehållningar -28,2 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför ej alltid med summan. 1Enligt Årsredovisning för staten 2010 (skr. 2010/11:101). 2010/11:FiU10. 3Enligt beslut efter förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21, rskr. 2010/11:321) 4Enligt förslag i propositionen Höständringsbudget (prop. 2011/12:2) Källa: Egna beräkningar. Utfallet för statens budget 2010 visar att anslagsbehållningarna uppgick till . kommer anslagssparandet att öka jämfört med i den mån utgifterna är lägre än anvisade medel på budgeten , eller minska i den mån utgifterna överstiger anvisade medel eller till följd av beslut om indragningar. I enlighet med de beslut om ändringsbudget som har fattat har anvisade medel ökat med sammanlagt . I propositionen Höständringsbudget (prop. 2011/12:2) föreslås ytterligare ökade anslag med sammanlagt (exklusive statsskuldsräntor). De beräknade indragningarna av anslagsmedel uppgår till , varav merparten berör rättighetsstyrda transfereringsanslag som t.ex. anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv samt anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Anslagsbehållningarna beräknas /12 uppgå till (exklusive statsskuldsräntor). Därmed beräknas anslagsbehållningarna minska med mellan /11 och /12. Tabell 8.16 Utgifter 2011 -0,5 -0,5 Skatt, tull och exekution -0,2 -0,3 -0,2 -0,1 -0,1 Försvar och samhällets krisberedskap -0,8 -0,8 -0,7 -0,2 -0,3 Hälsovård, sjukvård och social omsorg -3,2 -3,2 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn -0,6 -0,6 -0,1 -0,6 -4,2 -4,6 -1,7 -1,7 -1,0 -1,0 Kultur, medier, trossamfund och fritid -0,1 -0,1 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande -0,1 -0,2 -0,3 -0,3 Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel -0,5 -0,5 Allmänna bidrag till kommuner -0,3 Avgiften till Europeiska unionen -0,8 -0,8 -1,5 -10,2 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor -8,1 -9,8 Ålderspensionssystemet vid sidan av -8,1 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Statens budget enligt beslut med anledning av Budgetpropositionen (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:FiU1, rskr. 2010/11:64). 2Där 0,0 anges har ändringsbudget beslutats eller förslag till ändringsbudget lämnats, men beloppet för utgiftsområdet totalt uppgår till . 3Anvisat på statens budget enligt beslut efter förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21, rskr. 2010/11:321) samt förslag i propositionen Höständringsbudget (prop. 2011/12:2). Källa: Egna beräkningar. Det ekonomiska läget i kommunsektorn 9 Det ekonomiska läget i kommunsektorn Kommunsektorn beräknas sammantaget redovisa ett ekonomiskt resultat både 2011 och 2012 på . Resultatet uppfyller balanskravet båda åren, men understiger riktvärdet för god ekonomisk hushållning. I takt med att tillväxten i svensk ekonomi tar fart väntas även det kommunala skatteunderlaget växa snabbare. Sammantaget beräknas sektorn redovisa ett resultat på mellan 2013 2015, vilket dock bedöms understiga god ekonomisk hushållning. Kommunerna och landstingen antas anpassa sina kostnader i syfte att klara balanskravet. Ökningen i den kommunala konsumtionen förväntas därför dämpas . De efterföljande åren ökar konsumtionen i takt med inkomsterna. Den kommunalt finansierade sysselsättningen beräknas öka med ca 12 000 personer 2011. Sysselsättningen ökar marginellt , för att sedan ta fart något . Ökningen förväntas främst ske hos privata utförare av välfärdstjänster. Det ekonomiska läget i kommunsektorn beskrivs på olika sätt och i olika sammanhang i budgetpropositionen . Syftet med detta avsnitt är att förmedla en samlad och fördjupad bild av det ekonomiska läget i kommuner och landsting. Avsnittet beskriver inledningsvis utvecklingen av kommunernas finanser, dvs. inkomsterna, utgifterna och det finansiella sparandet i kommunsektorn. Utöver det redogörs också för den reala sidan av kommunsektorns verksamhet, dvs. volymutvecklingen av den kommunala konsumtionen som ingår i BNP och därmed sysselsättningsutvecklingen. I och med att förändringar i demografin är av stor betydelse för volymutvecklingen i kommuner och landsting relateras dessa också till varandra i ett separat avsnitt. Avslutningsvis beskrivs hur mycket kommunsektorns finanser har reviderats sedan den ekonomiska vårpropositionen . Verksamhet finansierad av kommuner och landsting styrs av de ekonomiska ramar som ges av det kommunala balanskravet och kravet på god ekonomisk hushållning. Dessa ramar beskrivs i avsnitt 4.6.160 I avsnitt 10 redogörs sedan för kommunsektorns del av den totala offentliga sektorns finansiella sparande. Förutom detta beskrivs den historiska utvecklingen av kommunsektorns finanser utförligt i 160 Eftersom kommunsektorn utgör en del av den offentliga sektorn ingår även kommunsektorns sparande i den offentliga sektorns finansiella sparande. I den kommunala redovisningen är det i stället det ekonomiska resultatet (årets resultat) som är det väsentliga måttet. Verksamhet som finansieras av kommuner och landsting är av stor betydelse för svensk ekonomi och arbetsmarknad i allmänhet och för tillhandahållandet av välfärdstjänster i synnerhet. Kommunsektorn svarar för av konsumtionsutgifterna i den offentliga sektorn och för närmare hälften av den offentliga sektorns totala utgifter. Den kommunala konsumtionen, vilken i huvudsak utgörs av utgifter för vård, skola och omsorg, uppgår till av BNP. Den kommunalt finansierade sysselsättningen, dvs. alla som är sysselsatta i kommuner, landsting och hos privata utförare av välfärdstjänster, står för av den totala sysselsättningen i . Redovisningen i nationalräkenskaperna (NR) utgör grunden för den huvudsakliga analysen i detta avsnitt. Det är endast i denna redovisning som den offentliga sektorns (och således kommunsektors) finansiella sparande återfinns. Det är också endast i NR:s redovisning som den kommunala konsumtionen, dvs. de varor och tjänster som konsumeras med kommunala skattemedel och statsbidrag, beskrivs i både nominella och reala termer. Den kommunala konsumtionen utgör en del av den offentliga konsumtionen och således även BNP. prognoser över den makroekonomiska utvecklingen (se avsnitt 5) och den ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn utgår från de preliminära utfallen i NR, där de kommunala konsumtionsutgifterna inte delas in i olika ändamål (exempelvis vård, skola och omsorg). En begränsning med redovisningen i NR är alltså att det inte går att relatera kommuners och landstings utgifter för olika ändamål till den demografiska utvecklingen. Ett alternativ till redovisningen i NR är att utgå från redovisningen i kommunernas och landstingens räkenskapssammandrag (RS). I RS redovisas kommuners och landstings utgifter som kostnader uppdelade efter olika ändamål. Av den anledningen baseras analysen i avsnitt 9.6 på redovisningen i RS. Syftet är att möjliggöra en jämförelse av volymutvecklingen i kommuners och landstings kostnader för olika ändamål med den demografiska utvecklingen. Regeringens prognoser för den kommunala konsumtionen i det följande baseras i hög utsträckning på det ekonomiska utrymmet i kommunsektorn, dvs. kommuner och landsting antas anpassa kostnaderna i syfte att klara balanskravet. Resultatutvecklingen sedan balanskravet infördes tyder också på att kommuner och landsting strävar mot att uppfylla balanskravet och kravet på god ekonomisk hushållning. Därmed styrs de kommunala konsumtionsutgifterna i regeringens prognoser av inkomsttillväxten. , när svensk ekonomi som helhet närmar sig ett normalt resursutnyttjande, väntas kommunsektorn redovisa ett resultat som ligger i närheten av riktvärdet för god ekonomisk hushållning. Kommunsektorns samlade inkomster härrör främst från skatteintäkter och statsbidrag.161 De tillfälliga statsbidragen medförde att inkomsterna kunde hållas uppe 2010, trots att skatteintäkterna ökade relativt svagt (se diagram 9.1). De samlade inkomsterna från skatter och statsbidrag växte 2010, vilket är i linje med den genomsnittliga årliga tillväxten 20002008 före finanskrisen. 161 Inkomsterna från skatter och bidrag uppgick till av kommunsektorns totala inkomster. Övriga inkomster består av bl.a. kompensation för mervärdeskatt, fastighetsavgift och räntor. Diagram 9.1 Skatteintäkter och statsbidrag 20022015 Årlig procentuell förändring, löpande priser. prognos för 20112015. -4,0 -8,0 Skatteintäkter och statsbidrag sammantaget -12,0 Anm.: Skatteintäkter och statsbidrag är justerade för regleringar som påverkar det kommunala skatteunderlaget. Skatteintäkterna redovisas exklusive ändrad medelutdebitering. Statsbidragen omfattar här både generella och riktade bidrag, men exkluderar kompensationen för mervärdesskatt. Den kraftiga ökningen av statsbidragen 2005 var i huvudsak en följd av ökade generella bidrag på ca och att sysselsättningsstöden ökade med jämfört med . beror ökningen framför allt på de tillfälliga stöden. Källor: och egna beräkningar. Det kommunala skatteunderlaget består till största delen av utbetalda löner i hela ekonomin, dvs. lönesumman, men också av skattepliktiga transfereringar och hushållens inkomster från näringsverksamhet. Tabell 9.1 Löner, arbetade timmar och lönesumma Årlig procentuell förändring, nominella löner. Utfall , prognos för 20112015. -0,8 -1,4 -0,4 -0,6 Anm.: De båda lönemåtten skiljer sig definitionsmässigt åt främst genom att olika typer av ersättningar såsom bonusersättning, semesterersättning m.fl. ingår i nationalräkenskapernas lönemått men inte i konjunkturlönestatistiken. För vidare genomgång av skillnaden mellan lönemåtten samt orsakerna till den stora diskrepansen 2010 se budgetpropositionen . Kalenderkorrigerad utveckling av arbetade timmar. Källor: och egna beräkningar. Lönesumman bestäms i sin tur dels av antalet arbetade timmar i hela ekonomin, dels av timlönerna. Vanligtvis följer timlönen i kommunsektorn löneutvecklingen i näringslivet. Detta innebär att personalkostnaderna i kommunerna och landstingen utvecklas i ungefär samma takt som de kommunala skatteintäkterna vid ett givet antal arbetade timmar i kommunsektorn och ekonomin i övrigt. Det innebär att det är antalet arbetade timmar i näringslivet som skapar utrymme för den kommunala konsumtionen. Återhämtningen i ekonomin 2010 medförde att det kommunala skatteunderlaget växte betydligt starkare 2010 än 2009, jämfört . Detta berodde främst på att antalet arbetade timmar i näringslivet ökade . Antalet arbetade timmar i näringslivet, och därmed det kommunala skatteunderlaget, beräknas fortsätta att öka förhållandevis starkt (se tabell 9.1). väntas tillväxten av antalet arbetade timmar i näringslivet mattas av till följd av inbromsningen i den ekonomiska återhämtningen. Lönerna i ekonomin beräknas dock öka i en sådan utsträckning att det kommunala skatteunderlaget växer 2012 (se tabell 9.2). Tabell 9.2 Skatter och statsbidrag Utfall i miljarder kronor. Prognos för 20112015, procentuell förändring om annat ej anges. -5,8 -1,3 -1,4 -8,8 -2,0 -2,1 Anm.: I tabellen redovisas utvecklingen av generella och specialdestinerade statsbidrag exklusive kompensation för mervärdesskatt. Skatteinkomster och statsbidrag redovisas justerade för regeländringar som påverkar det kommunala skatteunderlaget. Medelutdebiteringen sänktes med 2011, för 20122015 används beräkningsprincipen om en oförändrad skattesats. Källor: och egna beräkningar. När återhämtningen i ekonomin tar fart igen stärks de ekonomiska förutsättningarna för kommuner och landsting. Skatteunderlaget prognostiseras växa med 20132015, vilket motsvarar den genomsnittliga utvecklingen 20002008. Inkomsterna från skatter och statsbidrag sammantaget växer dock mera ojämnt till följd av att de tillfälliga statsbidragen 2010 fasas ut . I det följande avsnittet redogörs för förändringen av statsbidragen. Statsbidragen till kommunsektorn består både av generella statsbidrag och av ett stort antal specialdestinerade statsbidrag.162 Det generella statsbidraget, inklusive de tillfälliga stöd som betalades ut i samband med den ekonomiska krisen 20082009, uppgick enligt NR till ca , medan ca betalades ut som specialdestinerade statsbidrag (se tabell 9.3). Den starka återhämtningen i ekonomin efter finanskrisen har medfört att de ekonomiska förutsättningarna har förbättrats för kommuner och landsting. Tillväxten av skatteunderlaget bedöms hålla uppe inkomstökningen för kommuner och landsting 2011. De tillfälliga statsbidragen på totalt fasas ut och uppgår 2011 till . Totalt minskar statsbidragen dock i mindre utsträckning än de som dras tillbaka eftersom det generella statsbidraget höjts permanent med . De totala statsbidragen justerade för regleringar minskar därför med ca . Regleringen avser det ändrade grundavdraget för pensionärer. Kommuner och landsting kompenseras med för att neutralisera effekten på det kommunala skatteunderlaget av att grundavdraget för pensionärer utökats. Tabell 9.3 Årlig förändring av statsbidrag enligt nationalräkenskaperna Utfall i nivå , prognos på förändring mellan åren för 20112015. -3,0 -0,2 -0,6 -1,0 -0,2 -0,6 -0,3 -0,4 -1,5 -1,3 -2,0 -2,1 -8,8 -2,0 -2,1 Anm.: I tabellen redovisas utvecklingen av generella och specialdestinerade statsbidrag exklusive kompensation för mervärdesskatt. De tillfälliga statsbidragen 2010 avser det tillfälliga generella statsbidraget på och konjunkturstödet på , totalt . Av de tillfälliga statsbidragen kvarstår 2011. De tillfälliga statsbidragen fasas ut helt 2012. 1 Regleringar avser kompensation för regeländringar som påverkar det kommunala skatteunderlaget. rör regleringen utökade grundavdrag för pensionärer. 2 Övrigt avser exempelvis justeringar som följer av den kommunala finansieringsprincipen. Källor: och egna beräkningar. Den faktiska förändringen av statsbidragen (ojusterat för regleringen på ) blir därför relativt liten; bidragen minskar med . beräknas, som ovan nämnts, de totala statsbidragen fortsätta att minska beroende på att de tillfälliga statsbidragen helt fasas ut. De specialdestinerade statsbidragen ökar däremot med ca inom områdena utbildning, äldreomsorg och hälso- och sjukvård (se utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner avsnitt 2.6). minskar statsbidragen med ca , vilket till största delen förklaras av att beslut om vissa riktade statsbidrag endast har fattats . 162 Med generella statsbidrag avses bidrag som inte är verksamhetsanknutna och betalas ut under anslaget Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Specialdestinerade statsbidrag är avsedda för olika ändamål och rör främst utgiftsområde 9 Hälso-, sjukvård och social omsorg, utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv samt utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Kommunsektorns utgifter fördelas på konsumtion, investeringar, transfereringar till företag, hushåll och staten samt räntor. att tillhandahålla kommunfinansierade tjänster och driva kommunala verksamheter benämns konsumtion i NR. Till största delen går utgifterna till konsumtionsutgifter för vård, skola och omsorg. Den kommunala konsumtionen beskrivs utförligare i avsnitt 9.4.1. uppgick de totala utgifterna i kommuner och landsting enligt NR till Kommunsektorns utgifter svarade för av den konsoliderade offentliga sektorns utgifter . Tabell 9.4 Totala utgifter för kommuner och landsting Miljarder kronor om annat ej anges. Utfall , prognos för 20112015. Anm.: Posten investeringar inkluderar nettoköp av mark och fastigheter. Eftersom försäljningen vanligtvis överstiger köp av mark och fastigheter är dessa nettoutgifter negativa, vilket minskar de redovisade utgifterna för investeringar. beräknas försäljningen minska, vilket delvis förklarar ökningen av investeringsposten. Investeringsutgifterna i sig väntas öka . Källor: och egna beräkningar. Vid sidan av utgifterna för konsumtion svarar investeringarna för en betydande del av utgifterna. uppgick investeringsutgifterna till av de totala utgifterna. Framför allt ökade investeringarna i landstingen kraftigt jämfört med . Bland annat genomfördes investeringar avseende Nya sjukhuset i , och ombyggnaden av . Utvecklingen var betydligt svagare i kommunerna. Utgifterna för investeringar i kommunsektorn som helhet beräknas växa 2011 jämfört med . 2015 beräknas investeringarna öka med 4 i löpande priser. Bland kommunernas och landstingens utgifter som går till andra sektorer i ekonomin utgör transfereringar till hushåll den största posten. Dessa utgifter väntas öka med 2011 och 2012. Det är framför allt utgifterna för pensioner som beräknas öka. Kommunernas utgifter för ekonomiskt bistånd väntas däremot vara oförändrade för att sedan minska, delvis till följd av att stöden som betalas ut avseende introduktionsersättningen successivt ersätts med en statlig eta- väntas utgifterna för ekonomiskt bistånd minska till följd av att läget på arbetsmarknaden förbättras. År 20132015 förväntas en mindre ökning av transfereringarna till hushållen. Framför allt är det utgifterna för ekonomiskt bistånd som bedöms utvecklas svagare i takt med att läget på arbetsmarknaden förbättras och att utfasningen av introduktionsersättningen fortlöper. Utgifterna för räntor ökar jämfört med . I takt med att ränteläget fortsätter att öka från dagens låga nivåer till mer normala nivåer på medellång sikt beräknas ränteutgifterna öka kraftigt . 9.3.1Kommunal konsumtion i löpande priser Utvecklingen av konsumtionen i löpande priser påverkas både av att priser och löner i ekonomin ändras och av ändringar i omfattningen i den kommunala verksamheten. En ökning av konsumtionen kan alltså exempelvis bero både på att antalet lärare ökar och/eller på att lärarnas löner ökar. Den kostnad som är av störst betydelse för konsumtionen i löpande priser är lönekostnaden. De kommunala konsumtionsutgifterna och sammansättningen av välfärdstjänsterna påverkas vidare av den demografiska utvecklingen (en beskrivning av den demografiska utvecklingen och kostnader inom skola och omsorg finns i avsnitt 9.6). Vidare måste kommuner och landsting beakta kommunallagens (1991:900) bestämmelser om budgetbalans och god ekonomisk hushållning som är kopplade till resultatutvecklingen. Den kommunala verksamheten bedrivs till största delen av anställda i kommuner och landsting. har tendensen varit att verksamhet finansierad av kommuner och landsting i allt högre utsträckning utförs av privata aktörer. Andelen av den kommunala konsumtionen som kan hänföras till kommunfinansierad verksamhet i privat sektor var 2010, vilket är högre än 2009. Den kommunala konsumtionen i löpande priser ökade preliminärt 2010, vilket är en förhållandevis stark ökning. beräknas konsumtionen öka med 2,7 pro- cent jämfört med . Den lägre ökningstakten 2011 beror på att inkomsterna i kommunsektorn beräknas öka långsammare. Det starka resultatet i kommunsektorn 2010 (se avsnitt 9.4) medför dock att konsumtionsutgifterna kan tillåtas öka snabbare än inkomsterna , som kommunsektorn redovisar överskott. Diagram 9.2 Konsumtionen i löpande priser Årlig procentuell förändring. Utfall 20002010, prognos Källor: och egna beräkningar. dämpas konsumtionsökningen ytterligare något. Den främsta anledningen till detta är en svagare återhämtning på arbetsmarknaden och därmed en svagare utveckling av kommunsektorns skatteintäkter. Det ekonomiska utrymmet för en utökad konsumtion blir därmed mindre i kommunsektorn. År 20132015 förväntas inkomsterna öka relativt starkt. Historiskt sett följer konsumtionsutgifterna i löpande priser inkomsterna förhållandevis väl. Som ovan nämnts är konsumtionsutgifterna i prognosen därför anpassade så att de ökar i takt med inkomsterna, vilket motsvarar en årlig nominell ökning med . 9.4Finansiellt sparande och ekonomiskt resultat i kommunsektorn Det finansiella sparandet i kommunsektorn bestäms av differensen mellan inkomsterna och utgifterna enligt NR, medan det ekonomiska resultatet bestäms av sektorns intäkter och kostnader enligt den kommunala redovisningen (se även avsnitt 4.6 Uppföljning av god ekonomisk hushållning och det kommunala balanskravet). Kommunsektorn redovisade ett ekonomiskt resultat före extra ordinära poster på , vilket historiskt sett är ett mycket starkt resultat. Det finansiella sparandet enligt NR uppgick till . Skillnaden mellan det finansiella sparandet och det ekonomiska resultatet förklaras bl.a. av att NR och den kommunala redovisningen använder olika redovisningsprinciper för investeringsutgifter och finansiella poster. Tabell 9.5 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor om annat ej anges. Utfall , prognos för 20112015. -0,4 Anm.: Generella bidrag inkluderar även de tillfälliga statsbidragen 2011. Källor: och egna beräkningar. Det starka resultatet i kommunsektorn 2010 kan bl.a. förklaras av att skatteunderlaget växte oväntat snabbt till följd av den snabba återhämtningen på arbetsmarknaden i kombination med att antalet kommunfinansierade arbetade timmar minskade något. Dessutom återbetalades merparten av de för kollektivavtalade försäkringar som kommuner och landsting betalat till Försäkring. Detta tillsammans med de tillfälliga statsbidragen gjorde det möjligt för kommuner och landsting att öka utgifterna för verksamheten (konsumtionen) och redovisa ett starkt resultat. Svagare finanser i kommunsektorn 2011 och 2012 Inkomsterna ökar långsammare 2011 jämfört med . Detta beror som tidigare nämnts främst på att merparten av de tillfälliga statsbidragen dras tillbaka. Konsumtionsutgifterna i löpande priser bedöms också öka i en långsammare takt än 2010, dock snabbare än inkomsterna. Den höga resultatnivån 2010 gör att sektorn trots allt kan redovisa ett överskott på 2011. Det finansiella sparandet vänds däremot till ett underskott 2011. Inkomsterna för kommunsektorn beräknas även hållas uppe av tillväxten av det kommunala skatteunderlaget, som ökar . medför utfasningen av de tillfälliga statsbidragen att utrymmet för den kommunala konsumtionen bedöms bli begränsat (se avsnitt 9.5.1). Anpassningen av utgifterna medför att kommunsektorn prognostiseras kunna redovisa ett oförändrat resultat 2012 jämfört med . Diagram 9.3 Utvecklingen av det ekonomiska resultatet före extraordinära poster i kommuner och landsting Utfall 20002010, prognos för 20112015. Källor: och egna beräkningar. De ekonomiska förutsättningarna i kommunsektorn blir bättre i takt med konjunkturen återhämtar sig. Det kommunala skatteunderlaget beräknas öka med . Detta medför att det finns utrymme att öka den kommunala konsumtionen i fasta priser i en något snabbare takt (se avsnitt 9.5.1), som resultatet förstärks något i förhållande till 2012. Resultatet bedöms dock understiga god ekonomisk hushållning bortsett . Det finansiella sparandet beräknas vara fortsatt negativt 20132015. 9.5Kommunalt finansierad produktion av varor och tjänster Omfattningen och kvaliteten på varor och tjänster som finansieras med kommunala skattemedel och statsbidrag, jämförs enklast i fasta priser. I detta avsnitt beskrivs därför den reala sidan av kommunsektorns verksamhet, dvs. volymutvecklingen av den kommunala konsumtionen. I och med att verksamheten är arbetsintensiv beskrivs också mer ingående utvecklingen av den kommunalt finansierade sysselsättningen. Den ansats som NR använder för att mäta huvuddelen av den kommunala konsumtionen i fasta priser är att se till vad som produceras, exempelvis antalet undervisade elever i skolan eller utförda hemtjänsttimmar i omsorgen. Ett annat sätt att jämföra kommunsektorns verksamhet är dock att se till vilka kostnader som är förknippade med kommunsektorns verksamhet.