prop · GY03137 · 2011-05-23 00:00:00 — Förordning (2009:1101) med instruktion för Verket för innovationssystem. Förordning (2009:975) med instruktion för . Högskoleförordning (1993:100). Högskolelag (1992:1434). Lag (1982:80) om anställningsskydd. Lag (2000:662) om . Myndighetsförordning (2007:515). Proposition 1996/97:141, Högskolans ledning, lärare och organisation. Regleringsbrev för avseende för arbetsliv och socialvetenskap. Regleringsbrev för avseende för miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Regleringsbrev för avseende Verket för innovationssystem inom utgiftsområde 24 Näringsliv. 71 (115) Regleringsbrev för avseende . , Årsredovisning, 20042009. , Årsredovisning, 20042009. SCB UF 13 , Forskning och utveckling inom universitets- och högskolesektorn 2007. SCB UF 13 , Forskning och utveckling inom universitets- och högskolesektorn 2001. SCB UF 13 , Forskning och utveckling inom universitets- och högskolesektorn 2005. SCB UF 13 SM1001, Forskning och utveckling inom universitets- och högskolesektorn 2009. SCB UF 23 , Personal vid universitet och högskolor 2008. Betänkande 2000/01:UbU6, Forskningspolitik. Proposition 2000/01:3, Forskning och förnyelse. Proposition 2004/05:1, Budgetproposition . Proposition 2004/05:80, Forskning för ett bättre liv. Proposition 2005/06:1, Budgetproposition . Proposition 2006/07:1, Budgetproposition . Proposition 2007/08:1, Budgetproposition . Proposition 2008/09:1, Budgetproposition . Proposition 2008/09:50, Ett lyft för forskning och innovation. Proposition 2009/10:1, Budgetproposition . Proposition 2009/10:149, En akademi i tiden ökad frihet för universitet och högskolor. Årsredovisningar från 29 lärosäten 20042009. , (2001), Kontrovers och koncensus: vetenskap och politik , rapport, 9935104273. Deiaco , , (2009), Att komma i gång med strategiska forskningsmiljöer. En analys av SSF:s satsningar på strategiska forskningscentra, arbetsrapport 2009:91, . , ESV:s handledning Erhållna bidrag och donationer. (ESV 2005:14). Geschwind, , , Om humanistisk forskning. Nutida villkor och framtidens förutsättningar, arbetsrapport 2008:81. (2009), Högskolans ekonomi 19972007 vad har hänt? Rapport 2009:3 , och (2007), Om statistiken som beskriver forskningsfinansieringen inom högskolesektorn en rapport från den forskningsstatistiska samverkansgruppen mellan , och . , (2003), Forskningsstatistiken för universitet och högskolor en diskussion om tillförlitlighetsproblemen, . 72 (115) Hällsten, (2002), Högskoleforskningens nya miljarder i (red. ), Det nya forskningslandskapet, 5. , (2003), A guide to Econometrics, 5:e uppl. 1996:4, program för effektivare energianvändning en granskning. , (2008), Resurser för citering, 2008:18 R. , (2008), Persistent nepotism in peer- review, Scientometrics, 74(2), s. 175189. , , Jordansson , , Hans excellens: om miljardsatsningarna på starka forskningsmiljöer. SOU 2007:81, Resurser för kvalitet. SOU 2007:98, Karriär för kvalitet. , (2008), Starka forsknings- och innovationsmiljöer i Utmaningar för i en globaliserad värld. Wennerås, (1997), Nepotism and sexism in peer- review, Nature, 387(6631), s. 341343. _villkor_f%C3%B6r_bidrag_till_forskning_VR_FAS_Formas_2011.pdf dcd1157e43051580002801.html?struts.portlet.action=/nudev/resultat&s 73 (115) Bilaga 1 Enkät om forskningens finansiering I denna bilaga redovisas resultatet av den enkät om forskningens finansiering som skickade ut till 29 lärosäten den 24 mars 2010.141 Syftet med enkäten var att erhålla underlag dels för den här aktuella granskningen med fokus på oförbrukade forskningsbidrag, dels en parallellt pågående granskning med fokus på lärosätenas användning av basanslaget. Enkäten innehåller därför 10 frågor som rör externa forskningsbidrag för forskning, och 8 frågor som rör basanslagets användning. Svaren på de senare frågorna kommer att redovisas i samband med att granskningen om basanslagen slutförs . Samtliga 29 lärosäten har besvarat enkäten vilket, med reservation för internt bortfall på några frågor, innebär en svarsfrekvens på . Eftersom alla lärosäten har svarat på enkäten har resultaten en hög tillförlitlighet. Tabell 1 Enkätfrågor om oförbrukade forskningsbidrag Ange namn, befattning och lärosäte. Ange enligt nedan hur lärosätets oförbrukade forskningsbidrag fördelades på olika finansiärer . Gör lärosätet centralt någon uppföljning av oförbrukade forskningsbidrag? Fråga 2b. Om svaret är ja på fråga 2a, hur görs denna uppföljning? Bland de olika typerna av forskningsfinansiärer i fråga 1, är det någon eller några vars bidrag som erfarenhetsmässig tar särskilt att förbruka i förhållande till vad som planerats i samband med att bidrag beviljades? Om svaret är ja på fråga 3a, vilken eller vilka finansiärer är det fråga om? Varför kan det ta än planerat att förbruka beviljade forskningsbidrag? Ange de tre vanligaste orsakerna. Om volymen på oförbrukade forskningsbidrag har ökat vid ert lärosäte, vad kan förklara denna ökning? Ange de tre viktigaste förklaringarna. Vilka problem kan uppstå om forskningsbidrag inte förbrukas i den takt som planerats? Ange de tre viktigaste problemen. Vad kan det finnas för incitament att förbruka forskningsbidrag i långsammare takt än vad som 141 , , , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , , , , , , , , , , Högskolan på , , , , , , , , , och . i ingår inte då den inte erhåller basanslag för forskning och forskarutbildning på samma sätt som övriga lärosäten. De konstnärliga högskolorna respektive Gymnastik- och ingår inte i urvalet då deras verksamhet till viss del är av annan karaktär än övriga lärosätens. 74 (115) Vilka åtgärder vidtas om ett forskningsbidrag förbrukas i markant långsammare takt än vad som planerats? Vem har ansvar för att åtgärder vidtas om ett forskningsbidrag förbrukas i markant långsammare takt än vad som planerats? Om ett forskningsbidrag saknar tidsgräns för förbrukning, vad anser ni vara rimlig tid för förbrukning av sådana bidrag? Fråga 1 i enkäten handlar om redovisning av lärosätets oförbrukade forskningsbidrag med uppdelning på olika finansiärer. En betydande andel lärosäten redovisade inte från vilka olika finansiärer de oförbrukade forskningsbidragen härstammar. Tabell 2 Internt bortfall fråga 1, i procent Ej vinstdrivande organisationer (t ex. ) EU (inkl. ramanslag) Forskningsråd (VR,FAS, Formas) Företag (svenska och utländska) Övriga statliga myndigheter (inkl. ) Det interna bortfallet i fråga 1 är högst för år 20042006 och lägre . Men även var det omkring en femtedel av lärosätena inte specificerade från vilka finansiärer de oförbrukade forskningsbidragen kommer. I tabell 2 redovisas det interna bortfallet i frågorna 210 i enkäten. Då frågorna 2b och 3b är följdfrågor, har alla lärosäten av naturliga skäl inte svarat på dessa frågor. Ett lärosäte svarade inte på fråga 5 om varför oförbrukade forskningsbidrag har ökat . I övrigt har alla frågor 100 procents svarsfrekvens. Det innebär att svaren på enkätfrågorna 210 speglar alla lärosäten och är mycket tillförlitliga. Tabell 3 Internt bortfall i frågorna 210 Gör lärosätet centralt någon uppföljning av oförbrukade Om svaret är ja på fråga 2a, hur görs denna uppföljning? Bland de olika typerna av forskningsfinansiärer i fråga 1, är det någon eller några vars bidrag som erfarenhetsmässig tar särskilt att förbruka i förhållande till vad som planerats i samband med att bidrag beviljades? Om svaret är ja på fråga 3a, vilken eller vilka finansiärer är det fråga 75 (115) Varför kan det ta än planerat att förbruka beviljade Ange de tre vanligaste orsakerna. Om volymen på oförbrukade forskningsbidrag har ökat under vid ert lärosäte, vad kan förklara denna ökning? tre viktigaste förklaringarna. Vilka problem kan uppstå om forskningsbidrag inte förbrukas i den takt som planerats? Ange de tre viktigaste problemen. Vad kan det finnas för incitament att förbruka forskningsbidrag i långsammare takt än vad som planerats? Vilka åtgärder vidtas om ett forskningsbidrag förbrukas i markant långsammare takt än vad som planerats? Vem har ansvar för att åtgärder vidtas om ett forskningsbidrag förbrukas i markant långsammare takt än vad som planerats? Om ett forskningsbidrag saknar tidsgräns för förbrukning, vad anser ni vara rimlig tid för förbrukning av sådana bidrag? Uppföljning av oförbrukade forskningsbidrag Alla lärosäten har svarat på frågan om uppföljning av oförbrukade forskningsbidrag. En stor majoritet, av alla lärosäten, gör en central uppföljning av oförbrukade forskningsbidrag . Tabell 4 Fråga 2a. Gör lärosätet centralt någon uppföljning av oförbrukade forskningsbidrag? Ja, mer sällan Hur ofta och på vilket sätt lärosätena gör uppföljningar av oförbrukade forskningsbidrag skiljer sig åt. Av de 26 lärosäten som gör centrala uppföljningar, är det tre som inte specificerat hur frekvent uppföljningarna görs. De övriga 23 som följer upp centralt, gör det . I tabell 4 redovisas hur lärosätena går till väga vid uppföljningarna. Tabell 5 Fråga 2b. Om svaret är ja på fråga 2a, hur görs denna uppföljning? Görs om oförbrukade bidrag motsvarar av årets bidragsanvändning och berörd fakultet ska redovisa åtgärder till rektor. Uppföljning mot årets budget som avser hela fakultetens, institutionens respektive enhetens ekonomi. För de projekt där ingen/mycket begränsad verksamhet skett under aktuell period lämnas kommentarer av ansvarig organisatorisk enhet. Detta gås igenom på central Från central nivå informeras ekonomerna vid akademierna om vikten av att bidragsfinansierad verksamhet uppvisar kostnader på projektnivå. skriftlig förklaring på bokslutsbilagorna för projekt som överstiger 100 tkr. 76 (115) 5(ej specificerat) 6Vid delårsrapport och bokslut/årsredovisning 9Vid årsredovisning och kvartalsvis 11Vid bokslut, 2 respektive 12(ej specificerat) 16(ej specificerat) 19Decentraliserat , centralt via stickprov 20Vid delårsbokslut och årsbokslut 21Vid boksluts- periodiseringar (helår och tertial) 22(ej specificerat) 24Vid delårs- och helårsboksluten Fakulteterna har ansvar för detaljerad uppföljning och kvalitetskontroll av periodiseringarna. Rektor följer upp via institutionsdialoger. Stämmer av mot avtal/kontrakt i samband med delårsrapport och bokslut/årsredovisning. Följer upp samtliga projekt med avseende på t.ex. stora saldon av oförbrukade bidrag, låg aktivitetsgrad, stora minus m.m. Diskussion med respektive projektledare. Kommentarer ska lämnas vid ändring av slutdatum, vid risk för underskott vid slutdatum, för ev. aktuellt underskott samt för passiv verksamhet. Universitetsledningen har verksamhetsdialoger med nämnder/nämndkanslier och institutioner . Ekonomichefen genomför ekonomidialoger med institutionsledningar och nämnder/kanslier . En översiktlig uppföljning av den totala förändringen av beloppet görs, samt på de fem största finansiärerna. Om orörda förskott förekommer, kontaktas institutionen. Uppföljning utförs på projekt- och bidragsnivå. Oförbrukade bidrag på universitets- och fakultetsnivån redovisas fortlöpande till styrelsen. Följs även upp på institutionsnivå genom deras kommentarer till budget och bokslut. Bevakning av att projekt avslutas inom uppgiven tidsram. Kontroll sker huruvida avslutade projekts eventuella balansposter går till resultatet, dvs. att projektet avslutas både tekniskt och ekonomiskt. Eventuella förändringar av de oförbrukade forskningsbidragen analyseras. Ekonomisk lägesrapport i samband med årsredovisning via högskolans ekonomiavdelning. Decentraliserat görs uppföljningar på alla projekt . Om projektet inte ligger i fas mot planerad budget eller beslut (sker sällan), tas en diskussion med finansiären. Central uppföljning sker med stickprov vid planerade interna kontroller. Uppföljning av externfinansierade projekt sker på olika håll inom den centrala förvaltningen. Institutionerna ombeds lämna status/kommentarer till enskilda projekt. Det sker också en uppföljning av den externfinansierade verksamheten på universitetsövergripande nivå, samt på fakultetsnivå, normalt en till , då institutionerna ombeds kommentera anmärkningsvärda avvikelser m.m. Avstämningar av pågående projekt (lönekostnader mm). Även avstämning av hela projektbidraget görs, t.ex. kvar att rekvirera i förhållande till projektbudget. Institutionerna får kommentera forskningsprojekt som inte har haft transaktioner på projektet i redovisningssystemet och styrka med uppvisande av kontrakt att det verkligen är pågående projekt. Större belopp analyseras särskilt. Bl.a. kontrolleras om stora engångsbetalningar förekommit. Likvidflödet för upplupna bidragsintäkter/oförbrukade bidrag analyseras. Dessutom följs vissa finansiärer särskilt, såsom VR och EU. Verifiering av balansposterna i samband med bokslut. I samband med bokslut får resp. projektledare lämna rapport över pågående projekt. Rapporten lämnas även till revisorerna. 77 (115) Skillnader mellan finansiärer vad gäller förbrukningstakt Tabell 5 Fråga 3a. Bland de olika typerna av forskningsfinansiärer i fråga 1, är det någon eller några vars bidrag som erfarenhetsmässigt tar särskilt att förbruka i förhållande till vad som planerats i samband med att bidrag beviljades? Fyra lärosäten svarar att forskningsbidrag från vissa finansiärer generellt kan ta att förbruka i förhållande till vad som planerats i samband med att bidrag beviljades jämfört med andra. Vilka finansiärer det kan röra sig om redovisas i tabell 7 nedan. Tabell 7 Fråga 3 b. Om svaret är ja på fråga 3a, vilken eller vilka finansiärer är det fråga om? Kan gälla lokala eller regionala finansiärer som inte efterfrågar någon slutredovisning. forskningsfinansiärer (stiftelser, privatpersoner och dylikt) som beviljar medel utan särskilda krav på dispositionstid. Finansiärer (t.ex. , Kammarkollegiet samt f.d. ) kan ibland bevilja och utbetala medel för projekt som avser kommande år. Medlen blir då oförbrukade bidrag. Orsaker till att användningen av medel tar Fråga 4 handlar om orsaker till varför användningen av beviljade forskningsbidrag kan ta än beräknat. Alla lärosäten har svarat på fråga 4. De flesta av svaren innehåller mer än en orsak, ofta två eller tre, till varför det tar än planerat att förbruka bidragen. Tabell 8 Bearbetad svarsfördelning fråga 4. Orsaker till varför kan det ta än planerat att förbruka beviljade forskningsbidrag (Flera svar per lärosäte är möjliga) Svårt och tidskrävande att rekrytera forskare/projektdeltagare till projekten Tidsbrist bland forskare på grund av andra arbetsuppgifter såsom undervisning för en expanderande grundutbildning Förändrade personella förutsättningar under projektets gång (föräldraledighet, sjukdom, tjänstledighet) Besked om beviljande av bidrag kommer sent och nära inpå planerad Projekt i samverkan med externa partner tenderar att dra ut Projektets tidplan är alltför optimistisk Forskningsbidrag sparas inför en osäker framtid Erhållna bidrag från flera finansiärer Koncentrationen av forskningsmedel till starka forskningsmiljöer 78 (115) Lärosätena menar att den absolut vanligaste orsaken till att det tar än beräknat att förbruka ett forskningsbidrag är att det upplevs vara svårt och tidskrävande att rekrytera forskare och projektdeltagare till projekten. Personalomsättning under projektets gång liksom forskare som inte har tid till forskning lyfts också fram som vanliga skäl. Orsaker till ökningen av oförbrukade bidrag Fråga 5 handlar om vad lärosätena bedömer vara förklaringar till ökningen av oförbrukade forskningsbidrag, i de fall de ökat . Alla lärosäten utom ett har svarat på fråga 5. De flesta av svaren innehåller mer än en förklaring, ofta två eller tre, till varför oförbrukade bidrag har ökat. Tabell 9 Bearbetad svarsfördelning fråga 5. Om volymen på oförbrukade forskningsbidrag har ökat vid ert lärosäte, vad kan förklara denna ökning? (Flera svar per lärosäte är möjliga) Ökade externa forskningsbidrag och i vissa fall också ökat anslag Forskare sysslar med annat än forskning Bristande forskarresurser svårt att rekrytera forskare Oförbrukade bidrag har inte ökat i relation till de externa bidragen eller i absoluta tal Oförbrukade bidrag har minskat i förhållande till externa bidrag Ökad satsning på strategisk forskning Ökning med syfte att skapa en buffert Verksamheten kommer i gång senare än planerat Finansiärer betalar ut bidragen i förskott/sent Införandet av en ny redovisningsmodell Dispositionstiderna för externt finansierade forskningsprojekt har förlängts Osäkerhet att våga anställa Ökade externa forskningsbidrag eller ökade totala forskningsintäkter är den vanligaste orsaken till oförbrukade bidrag som anges. 79 (115) Problem om förbrukningen av bidrag drar ut Fråga 6 tar upp de problem lärosätena anser kan uppkomma om förbrukningen av forskningsbidrag drar ut . Alla lärosäten har svarat på fråga 6. De flesta av svaren innehåller mer än ett problem, ofta två eller tre. Tabell 10 Bearbetad svarsfördelning fråga 6. Vilka problem kan uppstå om forskningsbidrag inte förbrukas i den takt som planerats? (Flera svar per lärosäte är möjliga) Lärosätet kan tvingas återbetala bidragen till finansiären Missnöjda finansiärer, uppfyller inte finansiärers förväntningar Effektiviteten i forskningsverksamheten minskar Risk att projektet inte slutförts Risk att nya ansökningar inte beviljas Kvaliteten på forskningsresultaten kan påverkas negativt, forskningen kan bli inaktuell Några större problem uppstår inte Den vetenskapliga produktionen blir mindre Risk att basanslaget minskar De problem som förekommer oftast i svaren är att lärosätet kan tvingas att betala tillbaka medel till finansiären och att finansiärens förväntningar inte uppfyllts, i många fall kombinerat med andra problem. Incitament för en långsammare förbrukning Fråga 7 handlade om incitament som kan finnas för att förbruka forskningsbidrag i långsammare takt än vad som planerats. Alla lärosäten har svarat på fråga 7 och vissa har angivit mer än ett incitament. 80 (115) Tabell 11 Bearbetad svarsfördelning av fråga 7. Vad kan det finnas för incitament att förbruka forskningsbidrag i långsammare takt än vad som planerats? (Flera svar per lärosäte är möjliga) Forskare och institutioner sparar inför en osäker framtid Underlätta personal- och verksamhetsplanering Det finns inga incitament att förbruka bidragen i långsammare takt än planerat Skapa frihet för forskarna Förbrukning av anslagsmedel först Skapa resurser vid ansökningar av forskningsbidrag Generera ränteintäkter i perioder av högt ränteläge Många lärosäten pekar på att det finns incitament för forskare och institutioner att spara inför en osäker framtid. Åtgärder vid långsam förbrukning Tabell 12 Fråga 8. Vilka åtgärder vidtas om ett forskningsbidrag förbrukas i markant långsammare takt än vad som planerats? (Flera svar per lärosäte är möjliga) Ansökan om förlängd dispositionstid/uppskov hos finansiären Rutiner finns men specificeras inte närmare Uppföljning, diskussion mellan prefekt/institutionsledning och forskare Konkreta åtgärder tillföra mer resurser i form av bemanning Central uppföljning av projekt Konkreta åtgärder omprioritera projektordning Det har inte varit aktuellt Rutiner håller på att utvecklas Konkreta åtgärder avsluta projektet Övrigt svarar inte direkt på frågan etc. Den åtgärd som nämns oftast i svaren är att man ansöker om förlängd dispositionstid eller uppskov hos finansiären. Tabell 13 Fråga 9. Vem har ansvar för att åtgärder vidtas om ett forskningsbidrag förbrukas i markant långsammare takt än vad som planerats? Prefekt/budgetsansvarig chef/institutionsledning I första hand projektledaren/forskaren, därefter prefekt/institutionsledning Forskningsledare och/eller akademichef I första hand projektledaren, därefter prefekt/institutionsledning och ytterst rektor I första hand forskningsansvarig, i andra hand dekan, i tredje hand rektor 81 (115) Alla lärosäten har svarat på fråga 9. Det är tydligt att ansvaret för att vidta åtgärder vid en långsam förbrukning i mycket hög grad ligger på prefekten, i många fall tillsammans med projektledare/forskare. Rimliga tidsgränser för förbrukning av medel Tabell 14 Fördelning av svar på fråga 10. Om ett forskningsbidrag saknar tidsgräns för förbrukning, vad anser ni vara rimlig tid för förbrukning av sådana bidrag? Det finns ingen fastställd tidsgräns, avgörs från fall till fall och liknande svar Tidsgräns har angivits ca 3 till 5 år Tidsgräns har angivits ca 2 till 4 år Tidsgräns har angivits eller mer Lärosätet har inte denna typ av projekt Alla lärosäten har svarat på fråga 10. Omkring hälften av lärosätena menar att det inte går att generellt fastlägga vad som är en rimlig tid för förbrukning av externa forskningsmedel utan tidsgräns. 82 (115) Bilaga 2 Fallstudie av forskningens finansiering vid tre lärosäten I denna granskning har tre lärosäten undersökts närmare, , och . Syftet med denna fallstudie var att få fördjupad kunskap om varför oförbrukade bidrag ökar hos lärosätena och vilka faktorer och processer som ligger bakom utvecklingen. Fallstudien innefattade en undersökning av ekonomisk redovisning, styrdokument och rutiner samt intervjuer med företrädare på olika nivå inom lärosätet. I denna bilaga redovisas först kriterierna för val av lärosäten. Därefter beskrivs utvecklingen av oförbrukade bidrag vid de tre lärosätena . Vidare redovisas den fördjupade bild av förutsättningar och verksamheter som växt fram inom fallstudien. Redovisningen bygger i huvudsak på ekonomisk redovisning, verksamhetsberättelser och annat material som beställts in från lärosätena samt de sammanlagt 38 intervjuer som genomförts. Urvalet av fallstudie gjordes för att kunna inkludera två av de universitet och den högskola som hade mest oförbrukade bidrag 2009. Tabell 1 visar att , och hade mest oförbrukade bidrag 2009. var den bland högskolorna som hade mest oförbrukade bidrag. Tabell 1 Utvecklingen av oförbrukade bidrag 20042009, vid tio lärosäten, mnkr, pris Källa: HSV, NU-databasen. Anmärkning: Deflatering har gjorts med implicitindex för statlig konsumtion. Ett viktigt syfte med fallstudien var att ge underlag för en fördjupad diskussion om varför en minskande andel av de bidrag som kommer in till 83 (115) lärosätena förbrukas innevarande år. Detta avspeglas till viss del i en ökande kvot mellan oförbrukade och intäktsförda medel i årsredovisningarna. Det andra kriteriet för urvalet av lärosäten för en fallstudie var därför en betydande ökning av oförbrukade bidrag i förhållande till de årliga intäktsförda bidragen . Av tabell 2 framgår att allt fler bidrag förblivit oförbrukade i relation till vad som har intäktsförts . Vidare framgår av tabellen att volymen oförbrukade bidrag är särskilt stor i relation till intäktsförda bidrag vid , och samt vid . Ökningen har varit särskilt stor vid och vid några av de mindre universiteten. Tabell 2 Oförbrukade bidrag i förhållande till samma års intäktsförda bidrag 2004 2009, vid tio lärosäten 2009 Källa: HSV, NU-databasen. Forskning har olika förutsättningar vad gäller utförande och finansiering beroende på vilka vetenskapliga områden det handlar om. Vid de tre lärosäten som blivit föremål för en fallstudie valdes följande vetenskapliga områden och institutioner ut för mer ingående undersökning: Naturvetenskaplig fakultet, eller motsvarande, och Humanistisk fakultet, eller motsvarande, och Naturvetenskaplig fakultet uppvisar ofta en högre grad av extern finansiering än humanistisk fakultet. Forskningen sker i större forskargrupper och kräver ofta investeringar i laboratorieutrustning. En strävan vid urvalet var vidare att välja institutioner där oförbrukade bidrag har ökat och där både grundutbildning och forskning bedrivs i relativt stor omfattning. Detta innebär att teknisk och medicinsk fakultet valdes bort även om de representerar forskningsområden med betydande volymer oförbrukade 142Vid : Naturvetenskapliga fakulteten och kemiska institutionen. Vid : Naturvetenskaplig fakultet och . Vid : Nämnden och . 143Vid : Området för humaniora och teologi och historiska institutionen. Vid : Humanistisk fakultet och .