prop · GZ031d2 · 2011-09-20 00:00:00 — För den sammanlagda budgeteffekten av utgifts- och inkomstreformer innebär minustecken att de offentliga finanserna försvagas jämfört med året innan. Fullständigt periodiserad redovisning för skatter. 2I tabell 8.6 redovisas utgiftsförändringarna per utgiftsområde. Anslagsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket för staten och anslagsförändringar till följd av den makroekonomiska utvecklingen och volymförändringar i transfereringssystemen m.m. ingår ej (se avsnitt 8.1.3). Vidare ingår inte medel som i propositionen Höständringsbudget föreslås tillföras transfereringsanslag. 3 Det tillfälliga konjunkturstödet på sammanlagt (varav föreslogs i budgetpropositionen och föreslogs ekonomiska vårproposition) utbetalades från statens budget men avsågs att användas . Nationalräkenskaperna (NR) periodiserar därför stödet till 2010, vilket också bättre visar inriktningen på finanspolitiken. Tabellen visar förändringen mellan år och den justering som görs för de olika redovisningsprinciperna på 2010 består av: 13 miljarder lägre utgifter i NR än på anslag och motsvarande högre utgifter (se även tabell 8.5). I redovisningen antas att såväl permanenta som tillfälliga statsbidrag till kommuner och landsting används fullt ut för konsumtion och därmed fullt ut påverkar den offentliga sektorns finansiella sparande. 4 Posten visar förändringen av nettoupplåningen för väg- och järnvägsobjekt. Nettoupplåning utgör skillnaden mellan nyupplåning och amortering. 5Se tabell 7.12. överensstämmer inte bruttoeffekten mellan tabellerna. beror det på att tabell 7.12 inkluderar förändrad utdebitering, vilket inte ska ingå i tabell 10.2 eftersom den tabellen visar budgeteffekter av tidigare riksdagsbeslut och förslag från regeringen. beror det på att tabell 7.12 inkluderar intäkterna från EU:s handel med utsläppsrätter bland de totala skattintäkterna till följd av regeländringar. I tabell 10.2 redovisas i stället utsläppsrätterna som övriga inkomstreformer. 6Exklusive indirekta effekter av utgiftsreformer på inkomstsidan. Källa: Egna beräkningar. försvagades de samlade offentliga finanserna främst till följd av sänkta skatter samt det tillfälliga konjunkturstödet till kommuner och landsting. upphör merparten av konjunkturstödet och de offentliga finanserna förstärks därför något, trots att skatterna sänks. De offentliga finanserna försvagas 2012, bl.a. till följd av de föreslagna eller aviserade utgifts- och inkomstförändringar i denna proposition. Åren därefter förstärks de offentliga finanserna främst till följd av att satsningar på utgiftssidan trappas av. Utgifterna på statens budget, justerade för att redovisningsmässigt överensstämma med det finansiella sparandet, ökar till följd av beslut om reformer med 2010 i förhållande till närmast föregående år, bl.a. till följd av konjunkturstödet till kommunsektorn. minskar utgifterna till följd av beslut. ökar de takbegränsade utgifterna till följd av beslut om reformer, men efter justering till NR:s redovisningsprinciper minskar utgifterna något, bl.a. för att lånefinansierade infrastrukturinvesteringar minskar i omfattning. 2015 minskar utgifterna till följd av beslut om reformer, främst på grund av att satsningar av tillfällig karaktär, t.ex. på infrastruktur, arbetsmarknadspolitik och utbildning successivt fasas ut. I avsnitt 8.1.2 (tabell 8.6) redovisas förändringarna per utgiftsområde. Inkomsterna minskar med 2010 och med 2011, i första hand på grund av införandet av det fjärde steget i jobbskatteavdraget och det höjda grundavdraget för pensionärer. Även 2012 försvagas inkomsterna, främst till följd av sänkningen av mervärdesskatten för restaurang- och cateringtjänster. förändras inkomsterna relativt lite mellan åren till följd av beslut om reformer. 10.2Den offentliga sektorns finanser Den svenska ekonomin har gått igenom den finansiella och ekonomiska kris som inleddes , utan att stora underskott uppstått i den offentliga sektorns finansiella sparande. Det goda utgångsläget, med ett överskott på av BNP 2008, gjorde det möjligt att motverka den kraftiga konjunkturnedgången med finanspolitiska stimulanser utan att äventyra de offentliga finanserna. Diagram 10.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande Procent av BNP. Utfall för 20002010, prognos för 20112015. Källor: och egna beräkningar. Det finansiella sparandet uppvisade ett underskott på av BNP och på av BNP. Det är ett mindre underskott än vad den relativt milda konjunkturnedgången gav upphov till (se diagram 10.1). Tabell 10.3 Den konsoliderade offentliga sektorns finanser Miljarder kronor, om annat ej anges. Utfall , prognos för 20112015. -0,2 Källor: och egna beräkningar. Återhämtningen i ekonomin efter den kraftiga nedgången bidrar till ett litet överskott i det finansiella sparandet 2011. Den väntade ekonomiska avmattningen leder till att det finansiella sparandet minskar något 2012. Då tillväxten åter tar fart under de därpå följande åren ökar det finansiella sparandet och beräknas ett överskott på av BNP. ningen sker genom att utgifterna minskar som andel av BNP (se tabell 10.3). Tabell 10.4 Skatter och avgifter Procent av BNP. Utfall , prognos för 20112015. Källor: och egna beräkningar. Inkomsterna och skatteintäkterna minskar relativt kraftigt i förhållande till BNP. Detta är främst en följd av att hushållens direkta skatter ökar långsammare än BNP. Det beror till en del på skattesänkningen för pensionärer genom det höjda grundavdraget, men också på att de skattepliktiga transfereringarna minskar i förhållande till BNP. ökar skatteintäkterna något som andel av BNP för att sedan utvecklas i takt med BNP (se tabell 10.4). Diagram 10.2 Inkomster och utgifter Procent av BNP. Utfall för 20002010, prognos för 20112015. Källor: och egna beräkningar. Utgiftskvoten (utgifterna i förhållande till BNP), som uppgick till av BNP, minskar 2011 delvis till följd av att BNP fortsatt att öka relativt starkt. Inbromsningen av tillväxten bidrar till att utgiftskvoten ökar 2012. När tillväxten därefter åter tar fart minskar utgiftskvoten. Eftersom inkomsterna som andel av BNP är i stort sett oförändrade är det den minskande utgiftskvoten som leder till förstärkningen av det finansiella sparandet. Vid en normal ekonomisk tillväxt, och utan tillkommande diskretionära finanspolitiska åtgärder, är det normalt att skatteintäkterna ökar i takt med BNP, som utgifterna minskar som andel av BNP. Det beror bl.a. på att en del av utgifterna inte är indexerade och på att tillfälliga program faller bort. Vidare medför den ekonomiska återhämtningen att utgifterna för arbetslösheten minskar (se diagram 10.2). Tabell 10.5 Den offentliga sektorns utgifter Procent av BNP, om annat ej anges. Utfall , prognos för 20112015. 1 Inklusive ofördelade utgifter. Källor: och egna beräkningar. ökar den offentliga konsumtionen i volym, men minskar som andel av BNP. Efter en ökning 2012 minskar även transfereringarna som andel av BNP. minskar transfereringarna främst till följd av en svag utveckling av pensionerna. Pensionärernas ekonomi förstärks emellertid genom höjningen av grundavdraget. höjs pensionerna och ökar som andel av BNP. De ohälsorelaterade transfereringarna, som minskat under en följd av år, väntas fortsätta att minska som andel av BNP. Ränteutgifterna ökar 2011 till följd av en högre ränta. Den minskade statsskulden tillsammans med successivt högre ränta medför att ränteutgifterna beräknas vara i stort sett nominellt oförändrade 20122015, vilket medför att ränteutgifterna minskar något som andel av BNP (se tabell 10.5). Statens finansiella sparande förstärks . Budgetsaldot är positivt och statsskulden minskar. Statens finansiella sparande uppvisade 2010 ett underskott på eller av BNP. Underskottet minskar 2011 och 2012 väntas det finansiella sparandet vara i balans. beräknas ett överskott uppstå som 2015 ökar till av BNP. Inkomsterna som andel av BNP beräknas, efter en minskning 2011, vara oförändrade. Det finansiella sparandet förstärks främst genom att utgifterna minskar som andel av BNP (se tabell 10.6). Tabell 10.6 Statens inkomster och utgifter Miljarder kronor, om annat ej anges. Utfall , prognos för 20112015. -0,6 -0,1 Källor: och egna beräkningar. Från statens finansiella sparande till budgetsaldo Statens finansiella sparande visar förändringen av den finansiella förmögenheten, exklusive effekten av värdeförändringar. Budgetsaldot visar statens lånebehov med omvänt tecken och påverkar därmed förändringen av statsskulden. Det finansiella sparandet påverkas inte av försäljningar och köp av finansiella tillgångar, t.ex. aktier, eller ökad utlåning, eftersom sådana transaktioner inte förändrar den finansiella förmögenheten. Däremot påverkas budgetsaldot och statsskulden av dessa transaktioner. Förutom denna principiella skillnad avviker redovisningen i statens budget i flera avseenden från redovisningen i NR. Budgetsaldot redovisas kassamässigt, medan NR tillämpar en periodiserad redovisning.170 Denna skillnad påverkar framför allt redovisningen av skatteintäkter och ränteutgifter. Tabell 10.7 Statens finansiella sparande och budgetsaldo Utfall , prognos för 20112015. av aktier, extra 1 antas försäljningarna av aktier uppgå till . Därtill kommer extra utdelningar och kapitaltillskott på netto . Källor: , och egna beräkningar. visade det finansiella sparandet ett större underskott än budgetsaldot. Det tillfälliga konjunkturbidraget till den kommunala sektorn betalades delvis ut och belastade statens budget 2009, men minskade det finansiella sparandet 2010. I motsatt riktning verkade att de kassamässigt inbetalda skatterna var lägre än de för året debiterade skatterna. Försäljningar av aktier och extra aktieutdelningar tillgodoräknades budgetsaldot med , men påverkade inte det finansiella sparandet. förstärks budgetsaldot i förhållande till det finansiella sparandet av att de kassa- 170 Den kassamässiga redovisningen innebär att transaktionerna (skatter och räntor) redovisas när betalningen sker. I NR periodiseras transaktionerna till den tidpunkt de avser. Det innebär t.ex. att skatter redovisas på inkomståret i NR och inte när betalningen sker. Det är en följd av att den kraftiga ökningen av skatteintäkterna på kapitalinkomster till stor del betalas som fyllnadsinbetalningar 2011. Under 20112015 förstärks budgetsaldot, men inte det finansiella sparandet, av årets redan genomförda och framtida beräkningstekniskt antagna försäljningar av statens aktieinnehav om 2011 och 20122015 (se tabell 10.7). Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ta upp lån enligt 5 kap. budgetlagen (2011:203). Beräkningen av nettoutlåning enligt tabell 10.8 godkänns. Beräkningen av den kassamässiga korrigeringen enligt tabell 10.8 godkänns. Enligt budgetlagen (2011:203) ska statens budget omfatta alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Ett budgetöverskott (ett positivt saldo) innebär ett motsvarande negativt lånebehov för staten och att statsskulden därigenom normalt minskar. Det motsatta förhållandet gäller vid ett budgetunderskott. För att statens budgetsaldo ska överensstämma med statens lånebehov redovisas nettoupplåning och en kassamässig korrigeringspost på utgiftssidan av statens budget. Statens budget visar överskott Statens finanser har återhämtat sig snabbt från finanskrisen som inleddes . Statens budget visade i stort sett balans 2010, då underskottet uppgick till . Konjunkturåterhämtningen bidrog till att öka statens inkomster från bl.a. skatt på arbete och mervärdesskatt. minskade utgifterna, inklusive nettoutlåning, 2010 med ca i förhållande till 2009. I stort sett hela minskningen berodde på den tillfälliga utgiftsökning som var föranledd av utlåning till (se vidare nedan). väntas statens budget uppvisa ett de viktigaste faktorerna för ränteutgifternas Ränteutgifterna påverkas även till stor minskar budgetsaldot något till följd av del av låneplaner. skuldsräntorna blir förhållandevis höga 2011, gradvis till 2015. trots att marknadsräntorna är lägre 10.8 och diagram 10.3 redovisas budgetsaldots än de skulle vara i konjunkturell balans. beror delvis på valutaförluster som uppkommer i konjunkturläget bidrar även ett beräkningstek- samband med att schweizerfrancen har stärkts niskt antagande om försäljningar av delar av Eftersom av den svenska statens innehav av aktier i noterade och valutaskulden är i schweizerfranc får detta en onoterade aktiebolag till att överskottet ökar betydande effekt på ränteutgifterna. samtliga år 20112015. emitterat en ny tioårig stats- statens försäljningsinkomster med 15 miljarder obligation som ger lägre överkurser och därmed kronor 20122015 (se vidare avsnitt 7.2.2). Även 2015 är ränte- utgifterna höga i förhållande till övriga år under Tabell 10.8 Statens budgetsaldo 20102015 Anledningen är att en real- Utfall , prognos för 20112015. obligation förfaller, vilket ökar utgifterna med ca Diagram 10.3 Statens budgetsaldo 20002015 20002010, prognos för 2011-2015 In-/utlåning från 00 01 02 03 04 Källor: och egna beräkningar. 2011 uppgå till . 2013 beräknas nettoutlåningen vara mindre än , varefter en nettoinlåning bedöms uppkomma 2014 och 2015. Till nettoutlåningen 20112013 bidrar bl.a. lånen till och samt den planerade 1Inklusive förändring av anslagsbehållningar. 2Avser utgifterna under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. 3Avser infrastrukturlån (netto) för och (och t.o.m. ). 4Den kassamässiga korrigeringen 20092013 avser främst förfall av lån som staten övertog från 2007. Källor: , och egna beräkningar. Tillfälligt höga statsskuldsräntor 2011 och 2015 Storleken på statsskulden, räntenivåerna och den svenska kronans växelkurs mot andra valutor är 171 nettoutlåning utgörs av myndighetens in- och utlåning till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder. De största delposterna utgörs normalt av in- och utbetalningar av premiepensionsmedel, Centrala nettoupplåning för finansiering av studielån samt nettoutlåningen för infrastrukturinvesteringar. Inbetalningar av premiepensionsmedel placeras tillfälligt på ett konto i fram till dess att de definitiva pensionsrätterna fastställts och tillgodoförs på pensionsspararnas konton hos . utlåningen till , utlåningen till infrastrukturinvesteringarna och upphörandet av den tillfälliga placeringen av försäljningsinkomster från . placerade det statliga bolaget tillfälligt likviden från försäljningen av apotek till privata apoteksföretag på ett konto i . upphör den tillfälliga placeringen och likviden betalas i stället in på inkomsttitel. nettoutlåning påverkas av lån till andra länder. möjlighet att låna från den svenska staten löpte ut , men förlängdes efter beslut i t.o.m. . Tillgänglighetsperioden för krediten till löper ut . Regeringen avser att återkomma till med en proposition om kredit till . I beräkningarna ingår låneramarna för krediten till om , till om och för krediten till om . Det är dock oklart hur stor del av låneramarna som kommer att tas i anspråk. erhöll från svenska staten. I prognosen antas att resterande del av lånet betalas ut . ska börja återbetala lånet med lika stora belopp varje kvartal efter första utbetalningen. Återbetalningen börjar därmed och beräknas bidra med ca till nettoinlåningen 2015. I beräkningen antas vidare att utnyttjar sin möjlighet att låna från den svenska staten. Den lettiska regeringen har dock uppgett att den inte har för avsikt att använda lånemöjligheten. med är under förhandling och antas i beräkningen belasta nettoutlåningen och 2013. lånade motsvarande i för att öka valutareserven. Lånet tecknades i euro och dollar. I takt med att lån förfaller och nya lån tecknas uppstår valutakursdifferenser. Då kronan har stärkts sedan lånen tecknades har valutakursvinster uppkommit vid omsättningar av lånet både 2009 och 2010. Även 2011 och 2012 beräknas valutakursvinster uppstå med nära 2011 och 2012, vilket minskar nettoutlåningen. Amorteringen av lånet till har beräkningstekniskt satts till . För att förbättra likviditetshanteringen i staten har den s.k. räntekontomodellen använts. Enligt denna förs alla medel som myndigheterna disponerar i sin verksamhet till ett s.k. räntekonto. Praktiskt taget alla myndigheter har ett räntekonto i och från detta görs samtliga betalningar som avser myndigheternas egna verksamheter. De myndigheter som är helt anslagsfinansierade har normalt en relativt låg räntekontobehållning. En del myndigheter har dock mycket stora räntekontobehållningar, till viss del beroende på att de har stora avgifts- eller bidragsinkomster. har den genomsnittliga behållningen på räntekontona ökat med . År 20112015 antas denna ökning fortsätta, vilket minskar nettoutlåningen med . Statens budgetsaldo justerat för större engångseffekter beräknas engångseffekter påverka budgetsaldot positivt med (se tabell 10.9). görs ett beräkningstekniskt antagande om försäljningar av aktieinnehav i statliga bolag om . har försäljningarna av delar av statens innehav i och TeliaSonera AB:s återköp av aktier inneburit inkomster om . Även upplåning för 2009 påverkar, som tidigare anförts, budgetsaldot positivt 2011. Lånet tecknades i euro och dollar och det faktum att kronan har stärkts har medfört valutavinster. Effekten på budgetsaldot av dessa tillfälliga inkomstökningar motverkas något av utlåningen till och . År 20122015 beräknas de årliga större engångseffekterna öka budgetöverskottet med . Även dessa år görs ett beräkningstekniskt antagande om försäljningar av aktier i statliga bolag. 2015 antas dessa försäljningsinkomster uppgå till . Tabell 10.9 Statens budgetsaldo samt justering för större engångseffekter 20102015 Utfall , prognos för 20112015. Övrigt, netto 3 Anm.: De tillfälliga stabiliseringspolitiska åtgärder som införts i samband med krisen i form av bl.a. tillfälligt högre statsbidrag till kommunsektorn, utbildningsåtgärder och tidigareläggning av infrastrukturåtgärder har inte inkluderats i denna tabell. Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Avser till SAS nyemission och till Inlandsinnovation. 2Avser lån i Riksgäldkontoret. 3Avser omfinansiering av infrastrukturlån. Källor: och egna beräkningar. Det finansiella sparandet i ålderspensionssystemet uppgick till eller av BNP (se tabell 10.10). Överskottet ökar 2011 till följd av att avgiftsöverskottet blir mindre negativt. Det beror på en nedskrivning av inkomstpensionerna 2011 jämfört 2010 (se tabell 10.11). För den resterande prognosperioden, 20122015, väntas det finansiella sparandet vara svagt positivt eller i balans. Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall , prognos för 20112015. Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källor: och egna beräkningar. Alla inkomstpensioner och tilläggspensioner efter är följsamhetsindexerade. I ett läge då pensionssystemets finanser är i balans bygger följsamhetsindexeringen på förändringen av inkomstindex.172 Om balanstalet understiger 1,0000, dvs. om pensionssystemets skulder överstiger systemets tillgångar, aktiveras balanseringen. Balanseringen är ett sätt att, genom en justering av indexeringen, säkerställa att pensionssystemets utgifter inte långsiktigt överstiger dess inkomster. Detta sker genom att pensionerna bestäms utifrån förändringen av balansindex istället för inkomstindex. Balansindex beror av utvecklingen av inkomstindex och balanstalets storlek. Balanseringen är aktiverad så länge balansindex understiger inkomstindexets nivå. Diagram 10.4 Inkomstindex och balansindex Källor: och egna beräkningar. 172 Omräkning görs med hänsyn tagen till på , se prop. 1997/98:151 s. 189. Balanseringen förväntas vara aktiverad under hela prognosperioden (se diagram 10.4). Detta innebär att pensionerna stiger med mer än utvecklingen av inkomstindex om balanstalet överstiger 1,0000. Balanseringen av ålderspensionsutgifterna medför att avgiftsunderskottet minskar 2010 och 2011. Eftersom balanstalet överstiger 1,0000 , och väntas göra det även 2013, ökar balansindex mer än inkomstindex under dessa år. Omvänt väntas en svagare ökning av balansindex , till följd av att balanstalet under dessa år understiger 1,0000 (se tabell 10.11). Pensionsutbetalningarna överstiger avgiftsinkomsterna under hela prognosperioden, vilket framför allt kan förklaras av att de stora årskullarna födda går i pension. Direktavkastningen på AP-fondernas tillgångar täcker dock avgiftsunderskottet, vilket leder till att det finansiella sparandet i ålderspensionssystemet i genomsnitt beräknas uppgå till av BNP 20112015. Tabell 10.11 Inkomstindex, balanstal och balansindex Procentuell förändring om annat ej anges, Utfall för 20102012, prognos för 20132015. -1,4 -2,7 -3,0 -4,3 1 Följsamhetsindexering innebär att inkomst- och tilläggspensionerna räknas om med utvecklingen av inkomstindex (eller balansindex) minus . motsvarar det förskott som läggs till pensionen när den beviljas. 2 Balanstalet uttrycker inte procentuell förändring, utan anger systemets tillgångar i förhållande till dess skulder. Källor: och egna beräkningar. 10.2.3 Kommuner och landsting Kommunsektorns finansiella sparande uppgick till , eller av BNP. Sektorn redovisade ett ekonomiskt resultat före extraordinära poster på (se tabell 10.12). De starka finanserna kan i huvudsak förklaras av att inkomsterna hölls uppe av tillfälliga statsbidrag och en oväntat stark tillväxt av skatteunderlaget. beräknas skatteunderlaget växa något snabbare än 2010. bidrar utfasningen av de tillfälliga statsbidragen till lägre inkomster i kommunsektorn. Sammantaget ökar sektorns inkomster . Tabell 10.12 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor om annat ej anges. Utfall , prognos för 20112015. som procent av BNP -0,4 -0,2 -0,2 -0,1 -0,1 -0,2 Anm.: Skatter och bidrag som andel av BNP inkluderar inkomster från den kommunala fastighetsavgiften. Faktisk utveckling av statsbidrag. Källor: och egna beräkningar. Den höga resultatnivån 2010 medför att utgifterna för konsumtion bedöms kunna öka mer än inkomsterna, utan att resultatet riskerar att bli negativt. prognostiseras utgifterna för konsumtion i löpande priser öka , som konsumtionen mätt som kostnader i fasta priser ökar . Det medför att resultatet minskar till , medan det finansiella sparandet beräknas bli negativt. Trots den förväntade inbromsningen i tillväxten 2012 fortsätter inkomsterna att öka svagt. bedöms utgifterna för konsumtion anpassas till inkomsttillväxten och växa i löpande priser samt minska mätt som kostnader i fasta priser. Det finansiella sparandet förstärks något, medan det ekonomiska resultatet i stort sett är oförändrat jämfört med . När tillväxten i ekonomin åter väntas ta fart 2013 förbättras de ekonomiska förutsättningarna för kommuner och landsting. Inkomsterna från skatter och bidrag beräknas sammantaget öka Den förväntade starkare ekonomiska tillväxten möjliggör för sektorn att hålla uppe konsumtionen. Utgifterna för konsumtion i kommuner och landsting i löpande priser beräknas därför också öka med 20132015. Konsumtionsutgifterna mätt som kostnader i fasta priser prognostiseras öka med 0,5 . Diagram 10.5 Utvecklingen av kommunsektorns inkomster och utgifter samt finansiella sparande Utfall 20002010, prognos för 20112015. Finansiellt sprande (höger axel) 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. Det finansiella sparandet för kommunsektorn beräknas förstärkas jämfört med , men vara negativt samtliga år 20132015 (se diagram 10.5). Kommunsektorn väntas dock sammantaget redovisa ett resultat kring mellan 20132015. 10.3Den ekonomiska ställningen och skuldutvecklingen 10.3.1 Den ekonomiska ställningen Den offentliga sektorns förmögenhet består av realkapital och finansiella tillgångar med avdrag för skulder. Realkapitalet eller kapitalstocken innefattar såväl materiella tillgångar, t.ex. byggnader och anläggningar, som immateriella tillgångar, t.ex. dataprogram. Större delen av den offentliga sektorns kapitalstock består av byggnader, vägar och annan infrastruktur som inte ger någon direkt avkastning.