prop · GY03140 · 2011-06-29 00:00:00 — kan Jernhusen konstatera att den något högre inves- teringen ger en bättre avkastning än om endast minimikraven följts. Miljösatsning lönar sig, även företagsekonomiskt, såväl för projektör, fastighetsägare som för hyresgäster. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2010 Swedavia Ett klimatarbete i världsklass Klimatfrågan har länge varit prioriterad för Airport och fokuseringen på miljösmarta lösningar har gett resultat. ackrediterades , som första flygplats i världen, till den högsta nivån i ett europeiskt pro- gram som graderar flygplatsers klimatarbete. är även Airport, Airport och Airport ackrediterade enligt den högsta nivån. vann också ACI Europes nyinstiftade miljöpris . ACI är en världsomspännande orga- nisation för 1 530 flygplatser i 175 länder över hela världen. har mer än halverat sina koldioxidutsläpp. värms de flesta byggnaderna på flygplatsen med fjärrvärme från biobränsle och elen som används är grön. är dessutom den första flygplatsen i världen som trafikeras med biogasbus- sar. Flygplatsen har en nollvision för sina egna koldioxidutsläpp till 2020. Fram tills dess att utsläppen helt har fasats ut med egna åtgärder investerar flygplatsen i projekt som binder motsvarande mängd utsläpp, fast på annan plats i världen. är därför klimatneutral i sin egen verksamhet. Trots att energin som flygplatsen förbrukar är förnybar, är energieffektivi- seringar en viktig del i klimatarbetet. belönades Airport med för sin affärsmodell, med vilken man tagit ett helhetsgrepp om flygplatsens energifrågor och minskat energianvändningen med en fjärdedel . Listan på genomförda förbättringar kan göras lång: värmeåtervinning i terminalerna, effektivare ventilation, varvtalsreglerade elmotorer, snålare och bättre styrd belys- ning inomhus och utomhus. togs dessutom världens största energilager, akvifären, i drift på flygplatsen. Akvifären, som är en underjordisk, naturlig, grundvattenreservoar i , fungerar som en stor termos. Med akvifären kan flygplatsen kylas respektive värmas energieffektivt respektive vinter. En av de största utmaningarna i flygplatsens klimatarbete är att minska koldioxidutsläppen från marktransporter att göra det smidigare och enklare att resa med tåg eller buss till . reste av resenärerna kollektivt, vilket är en hög andel även interna- tionellt sett. Målsättningen till 2012 är att öka andelen till . införde också Airport ett system där miljötaxibilar ges förtur i framkallningssystemet utanför flygplatsens terminaler. Andelen miljötaxi på flygplatsen har ökat från ska de egna koldioxidutsläppen vara lika med noll enligt Airports nollvision. Från tillåts bara miljötaxi trafikera flygplatsen. Miljötaxisystemet ger en positiv effekt i hela regionen och systemet belönades med utmärkelsen vid 2011. Självklart samarbetar flygplatsen också med flygbolagen för att minska klimatpåverkan från flygtrafiken. introducerades gröna inflyg- ningar på i samarbete med SAS. Vid en grön inflygning glid- flyger planet under inflygningens sista etapp. Det gör att buller, bräns- leförbrukning och utsläpp minskar. Varje grön inflygning kan spara upp till koldioxid. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2010 ERsäTTningaR och andRa ansTällningsvillkoR Ersättningar och andra anställningsvillkor Rimliga och välavvägda ersättningar till ledande befattningshavare i näringslivet är en viktig för troendefråga för staten som företagsägare och för näringslivet i övrigt. Ersättningar En viktig förtroEndEfråga Händelserna i finanskrisen har spätt på en redan intensiv debatt om rörliga ersättningar. Kritiska röster har höjts mot höga ersättningar till ledande befattningshavare i företag och organi- sationer. är sunda ersättningssystem en av de allra vikti- gaste förtroendefrågorna för näringslivet i och interna- tionellt. Det kan jämföras med andra viktiga förtroendefrågor som miljöansvar, god arbetsmiljö, konsumentskydd och andra frågor som företag utvecklat bra förhållningssätt till. Ett arbete återstår kring ersättningsfrågor för att återskapa förlorat förtroende. Ersättningar kritiseras för att vara icke transparenta, beslutade på fel sätt och dåligt kontrollerade. Det är kritik som riktar sig mot själva systemen för bolagsstyrning. Ersättningar kritiseras också för att ha för höga nivåer och skapa en känsla av orättvisa både i samhället och i företagens organisa- tioner. I debatten kritiseras ersättningarna för att vara ineffek- tiva och inte legitima. Detta är en debatt som företag och ägare måste lyssna på och hantera. Det gäller särskilt staten som före- tagsägare och personer verksamma i statligt ägda företag. För de statligt ägda företagen är rimliga och välavvägda ersätt- ningar till de ledande befattningshavarna en central del i ägar- total Ersättning till vd Det finns höga förväntningar på hur de statligt ägda företagen och dess företrädare ska uppträda. När staten äger företag ska den vara en professionell, tydlig och ansvarsfull ägare. I det ligger att ha rimliga, väl avvägda och transparent redovisade ersättningar och andra anställningsvillkor till sina ledande befattningshavare. beslutade regeringen om nya riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i företag med statligt ägande. Möjligheten att ge rörlig lön till ledande befatt- ningshavare togs bort i de nya riktlinjerna. Regeringens riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare finns i sin helhet på sidan 126. I företag där staten direkt eller indirekt är en av flera delägare bör regeringen i dialog med övriga ägare verka för att regeringens riktlinjer till- lämpas så långt som möjligt. Styrelserna i de statligt ägda företa- gen är ansvariga för att regeringens riktlinjer för anställnings- villkor för ledande befattningshavare tillämpas. Enligt ersättningsprinciperna i riktlinjerna ska totalersätt- ningen till ledande befattningshavare vara rimlig och väl avvägd. Den ska även vara konkurrenskraftig, takbestämd och ändamålsenlig, samt bidra till en god etik och företagskultur. Ersättningen ska inte vara löneledande i förhållande till andra jämförbara företag utan ska präglas av måttfullhet. Riktlinjerna anger även att detta ska vara vägledande också för den totala ersättningen till övriga anställda. total Ersättning till lEdandE bEfattningshavarE övre kvartilen för statligt ägda företag i en viss storlek övre kvartilen för jämförelseföretagen median för statligt ägda företag i en viss storlek undre kvartilen för statligt ägda företag i en viss storlek undre kvartilen för jämförelseföretagen För de statligt ägda företagen och jämförelseföretagen har en storleksbedömning mellan 01 gjorts baserad på företagens omsättning (viktning ), resultat, utlåning (för företag inom finansindustri), samt andra storleksfaktorer som antal anställda (viktning ), geografisk spridning, marknadssituation, marknadsandelar och strukturell påverkan. Total ersättning avser alla fasta och rörliga ersättningar och förmåner till den anställde inklusive pension. För jämförelseföretag med rörlig lön har den räknats om till fast lön med hjälp av fastlöneekvivalenten. vERksamhETsbERäTTElsE FöR FöRETag mEd sTaTligT ägandE 2010 ERSÄTTNINGAR OCH ANDRA ANSTÄLLNINGSVILLKOR På uppdrag har undersökt hur regeringens riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare har efterföljts. Undersökningen bygger på information insamlad från företagen baserad på upp- gifter om ersättningar till ledande befattningshavare från före- tagens årsredovisningar. Därtill har marknadsdata använts från privata företag för att ta fram relevanta benchmarks för företag i jämförbara storlekar och branscher. För varje statligt ägt företag har 510 jämförelseföretag identierats, sammanlagt ingår drygt 300 jämförelseföretag. Utgångspunkten för undersökningen har varit huruvida total- ersättningen till VD och övriga ledande befattningshavare varit konkurrenskraftig men ej löneledande, som det uttrycks i regeringens riktlinjer. Med totalersättning avses alla fasta och rörliga ersättningar och förmåner till den anställde inklusive pension. De delägda börsnoterade företagen TeliaSonera och har valt att inte ingå i undersökningenŠ). LÄGRE UTVECKLING ÄN MARKNADEN FÖR VD har totalersättningen till VD:ar i statligt ägda företag ökat , vilket är lägre än marknadens ökning på . Utvecklingen för totalersättning till VD:ar i de statligt ägda företagen har legat under marknadsgenomsnittet, och nivåmässigt ligger huvudde- len, 30 av 56, VD:ar runt marknadens undre kvartil. I ett företag är totalersättning till VD över marknadens övre kvartil. Fyra VD:ar har en totalersättning som är över , som dock i relation till marknadsgenomsnittet inte är över den övre kvarti- len. Bland de åtta statligt ägda företagen som är verksamma i nansindustrin är totalersättningen i fem av dessa över mark- nadsgenomsnittets mediannivå men inte över den övre kvarti- len. Se gurerna på sidan 34. STÖRRE SPRIDNING BLAND ÖVRIGA LEDANDE BEFATTNINGSHAVARE Övriga ledande befattningshavare ligger också i genomsnitt runt den undre kvartilen, men spridningen är större. Variationen är dock mycket stor mellan företag och mellan olika år. För övriga ledande befattningshavare skiljer sig totalersättningen mellan olika befattningar då det inom ledningsgrupper typiskt sett också nns olika ersättningsnivåer, exempelvis har CFO/ Finanschef högre totalersättning jämfört med andra befatt- ningar i samma ledningsgrupp. Lönespridningen inom enskilda företag är relativt stor, men mindre i jämförelse med privata företag. För de mindre företagen är totalersättningsnivån för övriga ledande befattningshavare under marknadens median. För de större bolagen (storlek 0,51,0) ligger de statligt ägda före- tagen i nivå med median och i några fall (tre företag) över median. Se gurerna på sidan 34. 1)Andra företag som inte ingår i undersökningen är det vilande företaget , företagen under avveckling, och samt det delägda ryska företaget . Fast eller rörligersättning? är professor i före- tagsekonomi vid , partner på konsultbolaget och expert på motivation i organisationer. Det är för mycket fokus på yttre, monetära belöningar, trots att forskningen visar att mer än hälften av motivatio- nen kommer från inre, icke-monetära faktorer som arbetsuppgifter, kollegor och utvecklingsmöjligheter. Det är viktigt att arbeta mer med de inre belöningarna för att skapa motivation. De rörliga ersättningarna är dynamiskt motiverande och kan ge en tydlig styrning i en viss riktning, men är dyra och kan också styra personer att göra fel saker. De fasta ersättningarna erbjuder en nödvändig bred bas som ger en stabil grundmotivation. Om det enbart nns fasta ersättningar kan det också bli dyrt eftersom de har en lägre verkningskraft i att styra personer i vissa riktningar. Det behövs både och. Olika typer av personer motiveras av olika saker. De esta motiveras mest av inre, icke-monetära belöningar, men det nns också grupper som är mycket motiverade av monetära belöningar, en del mer av rörligt medan andra mer av fast. Ett problem har varit att diskussionen drivs mycket av de som själva motiveras av rörliga ersätt- ningar och man förutsätter att alla andra tänker på samma sätt. Det gör de inte. Det nns i forskningen inget starkt stöd för att rörliga ersättningar styr ledningen att göra det som är bäst för ägarna. Tvärtom har det varit många exempel på felstyr- ningseffekter. Det nns en risk för en ökad kortsiktighet. Man gör aktiviteter som försämrar andra nyckelfaktorer för företagets värdeskapande som ej ingår i incitaments- systemet. Rörliga ersättningar bidrar snarare till att före- taget bättre kan konkurrera om de chefer som är mest intresserade av pengar. Det är svårare att konkurrera med enbart fasta löner. Rörliga ersättningar ger en extra motivationskomponent. Den är dock inte så stor som det framställs. Att vara att- raktiv som arbetsgivare avgörs till stor del av arbetsupp- gifter, arbetsmiljön, företagskulturen och utvecklande utmaningar. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2010 Ersättningar och andra anställningsvillkor det tidigare regementet P10 i ägs av vasallen. Företaget bildades för att i samarbete med kommuner och lokalt näringsliv utveckla och förädla nedlagda regementen och andra försvarsfastigheter till attraktiva och levande stadsdelar för nya verksamheter. fanns utfall för rörlig lön till en person bland ledande befattningshavare som avsåg dennes tidigare tjänst. har personen tillträtt en ny tjänst som inte medför rörlig lön. Pensionens andel av total ersättning minskar har andelen pension minskat något som andel av totalersättning bland de statligt ägda företagen, största föränd- ringen kunde noteras 2004 och 2005 då andelen pension ökade i samband med att möjlighet till rörlig lön begränsades. Jämfört med den privata marknaden är pensionens andel av total ersätt- ning något större. utgör pensionsförmåner cirka 22 pro- cent av totalersättning i genomsnitt för de statligt ägda företa- gen och för marknaden utgör motsvarande . Andelen befattningshavare som har förmånsbestämd pension minskar. 2010 hade en tredjedel av alla VD:ar och hälften av övriga ledande befattningshavare förmånsbestämd pension. ledande befattningshavare är detta i huvudsak baserat på tillämp- liga kollektivavtal och är därmed inte i strid med riktlinjerna. I andra fall är det gamla avtal som ännu inte omförhandlats. Enligt regeringens riktlinjer ska vid uppsägning från bolagets sida uppsägningstiden inte överstiga och avgångs- vederlag ska inte utgå längre än . Den sammanlagda tiden för uppsägning och avgångsvederlag ska således inte över- stiga 24 månader, med undantag av fyra individer (av samman- lagt 391 individer i sammanställningen) har samtliga ledande befattningshavare 24 månader eller kortare sammanlagd upp- sägningstid och avgångsvederlag. Enligt regeringens riktlinjer ska pensionsåldern i de statligt ägda företagen inte understiga och bör vara lägst . Tre VD:ar och 13 övriga ledande befattningshavare har en pensions- ålder lägre än . vErksamhEtsbErättElsE För FörEtag mEd statligt ägandE 2010 har i uppdrag att aktivt följa och förvalta statens tillgångar så att värdeutvecklingen blir den bästa möjliga och i de fall det är aktuellt att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs. Detta sker genom fastställande, uppföljning och utvärdering av ekonomiska mål, samhällsekonomiska mål samt andra särskilda mål. Beroende på vad målen avser fastställs de i styrelsen, på bolags stämman, via lag, genom regeringsbeslut eller avtal mellan staten och företaget. Målen följs upp regelbundet och utvärderas i sam band med den löpande förvaltningen. Rapporter om utfall jäm fört med uppsatta mål utgör beslutsunderlag för åtgärder och förändringar i företaget samt eventuella förändringar av målen. Eftersom de ekonomiska målen beslutas av både företaget och ägaren innebär det att de också kommuniceras och följs upp på båda dessa nivåer. Hos ägaren sker det genom Verksamhetsbe rättelsen för företag med statligt ägande och hos företaget i års redovisningen och i företagets interna uppföljning. Syftet med de ekonomiska målen ur ett ägarperspektiv är att: Säkerställa värdeskapande genom att styrelse och företags ledning arbetar mot ambitiösa och långsiktiga mål. Uppnå effektiv användning av kapital genom att tydliggöra kostnaden för eget kapital. Hålla företagets finansiella risk på en rimlig nivå. Tillförsäkra ägaren hållbara och förutsägbara utdelningar med hänsyn tagen till företagets framtida kapitalbehov och finansiella ställning. Möjliggöra och underlätta mätning, uppföljning och utvärde ring av företagens lönsamhet, effektivitet och risknivå. De ekonomiska målen definieras i huvudsak inom följande kategorier: Lönsamhetsmål (till exempel avkastning på eget kapital eller rörelsemarginal) Kapitalstruktur (till exempel soliditet eller räntetäckningsgrad) Utdelningsmål (till exempel andel av nettovinst eller eget kapital) Vilket mål och vilken definition som används i varje specifikt företag kan variera. Skillnaden beror bland annat på företagets branschtillhörighet, verksamhetens struktur, företagets finan siella situation och i vilken mognadsfas företaget befinner sig. Generellt sett ska företaget sträva efter att få en balans mellan verksamhetsrisken och den finansiella risken i företaget. Dessa ska tillsammans ge en rimlig total risk i företaget. Kortfattat bestäms målen enligt följande: Ju högre risken i företaget är desto högre är kapitalkostnaden. Ju högre kapitalkostnaden är desto högre läggs golvet för lönsamhetsmålet. Ju högre rörelserisk desto högre andel eget kapital krävs. Ju lägre tillväxt i företaget desto högre kan utdelningsandelen vara. För alla företag bör ägaren och företaget ta ställning till det enskilda företagets behov av kapital och kapitalstruktur. Företaget bör vara så effektivt kapitaliserat som möjligt för att med hänsyn till företagets rörelserisk kunna bedriva sin verk samhet. Hänsyn måste också tas till framtida kapitalbehov. Flera av de statligt ägda företagen med särskilt beslutade sam hällsuppdrag saknar lån, det vill säga är i princip helt finansie rade av eget kapital. Även i denna typ av företag måste dock ställning tas till hur stort totalt eget kapital företaget bör ha för att så effektivt som möjligt kunna bedriva sin verksamhet. Det finns ingen anledning för ägaren/staten att ha mer kapital bun det i verksamheten än som behövs för att nå de mål som ställts upp. Vid bedömningen av en lämplig kapitalstruktur måste även hänsyn tas till möjligheten för ägaren att lämna kapitaltillskott. För att kapitalet i ett företag ska användas så effektivt som möjligt måste ägaren beräkna en kostnad för kapitalet. talkostnaden ger motiv för företaget att sträva efter ett effektivt kapitalutnyttjande samt att, utifrån begränsade resurser, prioritera företagets kapital till exempel när det gäller investeringar. Kapital kostnaden måste minst motsvara den riskfria räntan, annars har företaget inte något incitament att finansiera sin verksamhet med något annat än ägarens kapital, det vill säga genom lånat kapital. Kostnaden för eget kapital måste överstiga den riskfria räntan tillräckligt mycket för att motsvara risken i företaget och skapa rätt ekonomiska signaler i verksamheten. De ekonomiska målen beslutas på bolagsstämman. Målen bör revideras då bestående förändringar sker, till exempel att lön samheten i en bransch långsiktigt sjunker eller att ränteläget långsiktigt har förändrats. veRksamhetsbeRättelse föR föRetag meD statligt äganDe 2010 Bedöms genom hur mycket verksamheten avkastar och variationen i avkastningen mellan olika år. Bedöms genom kapitalstrukturen och då främst genom andelen eget kapital. KAPITALKOSTNAD FÖR EGET KAPITAL 5,215, 1) Risken i denna bransch är högre än marknaden. De konkurrensutsatta statligt ägda företagen ska ges samma förutsättningar och ha samma krav på sin verksamhet som andra aktörer på marknaden. Därigenom säkerställs långsiktig konkurrenskraft, värdeutveckling samt eektiv användning av kapital. Dessutom minimeras risken för snedvridning av kon- kurrensen. Av dessa skäl är fastställandet och uppföljningen av ekonomiska mål för företagen som verkar under marknads- mässiga villkor en grundläggande del i bolagsstyrningen. FÖRETAG MED I HUVUDSAK SÄRSKILT BESLUTADE SAMHÄLLSUPPDRAG För företag med särskilt beslutade samhällsuppdrag sätts främst samhällsekonomiska mål varför kraven på ekonomiska mål kan avvika från vad som är gängse i verksamheter som bedrivs helt på marknadsmässiga villkor. Dessa företag strävar oftast istället efter ett eektivt kapitalutnyttjande samt att skapa största möjliga samhällsnytta. Flera av de statligt ägda företagen har en målkonikt mellan de ekonomiska målen och målen för det särskilt beslutade sam- hällsuppdraget. Exempelvis kan det nnas krav att en verksam- het ska ha en viss geogrask spridning över landet, trots att det inte är helt aärsmässigt befogat. Genom att fastställa ekono- miska mål tydliggörs dessa konikter och ägaren och företagsled- ningen kan lättare göra prioriteringar. Ägaren och företaget bör därmed ställa upp ekonomiska mål för att mäta företagets eekti- vitet som ett komplement till de samhällsekonomiska målen. SAMHÄLLSEKONOMISKA OCH SÄRSKILDA MÅL De samhällsekonomiska målen kan variera betydligt mellan de olika företagen. Målen kan vara fastslagna i lag, men de kan även vara fastslagna i regeringsbeslut eller avtal mellan företaget och staten. Utvärderingen och uppföljningen baseras bland annat på: kvantitativa parametrar härledda ur samhällsekonomiska eller sektorpolitiska mål och eektivitets-/resultatkrav. Kraven på till exempel kostnadseektivitet kan vara högt ställda även om andra mål har stor betydelse. För att mäta företagets eektivitet kan mått som relaterar de olika kostnadsposterna (till exempel personal- och lokalkostnader) till varandra eller till företagets intäkter användas. Även operativa, produktivitets- och/eller kostnadsmått som relaterar intäkter eller kostnader till antal anställda, eventuella anslag eller andra mått härledda ur samhällsekonomiska eller sektorspolitiska mål (till exempel antal anställda med arbetshandikapp i ) kan användas. I de fall utfallen inte kan jämföras med andra företag görs jämförelse mellan åren och mot uppsatta mål. Avseende särskilda mål är det en viktig del i den statliga ägar- politiken att de statligt ägda företagen har en genomtänkt stra- tegi för att hantera och informera om miljöhänsyn, sociala frågor, mänskliga rättigheter, jämställdhet, mångfald, etik och icke-nansiella risker, så kallad hållbarhetsinformation. Se respektive företagssida för en utförligare beskrivning och denition av de olika målen (sidorna 4599). VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2010 Ekonomiska mål mål och utfall grad (ggr) 11,54) 4 90811) 4 76611) 5,7212) 3,54,5 1)procent av årets resultat som delas ut till ägaren. 2)målen för Apl, resp. Apoteksgruppen fastställdes på extra bolagsstämmor , resp. . 3)Jernhusen ska löpande dela ut det kapital som inte behövs i verksamheten med hänsyn tagen till övriga finansiella mål och strategier. 4)nordea Banks avkastning på eget kapital ska vara i nivå med de bästa bankerna i . 5)Avser hela utdelningen. statens del av detta är , dvs ägarandeleni nordea. 6)CFrOi (Cash flow return on investment = Justerat eBitdAr i relation till sysselsatt kapital. eBitdAr = rörelseresultat före finansnetto, skatt, avskrivningar, resultatandelar i intressebolag, resultat från försäljning av anläggningstillgångar och leasingkostnader för flygplan. 7)Justerat soliditet: eget kapital dividerat med totalt kapital plus 7 gånger årliga operationella leasingkostnader. 8)utdelningsmålet uppgår till av eget kapital. 9)utdelning 263 samt återbetalning till aktieägaren 77, totalt . 10)inklusive dotterbolag. 11)resultat efter skatt i mnkr. 12)Bolaget ska eftersträva att den genomsnittliga avkastningen på eget kapital före skatt överstiger den genomsnittliga statsskuldsräntan med löptid. Avkastningen ska mätas över rullande sjuårsperioder. 13)Avser hela utdelningen. statens del av detta är , dvs ägarandelen i . För närmare information om företagens mål, se respektive företags sida, sid 4599. Företag utan formulerade ekonomiska mål (i enlighet med ovan tabell) ingår inte i sammanställningen. vidare ingår inte de nybildade företagen, vilande företag samt företag under avveckling. utelämnade företag kan ha andra mål. verksAmHetsBerättelse För FöretAg med stAtligt ägAnde 2010 Förbättrat resultat och ökade utdelningar förbättrades resultatet efter skatt för före- tag med statligt ägande , 34,7 mdkr till 55,6 mdkr jämfört med . Omsättningen ökade , från 352,2 mdkr till 373 mdkr. De totala utdelningarna ökade från 21,1 mdkr till 38,5 mdkr. Bland de företag som ger stora utdelningar är , , , , PostNord, TeliaSonera, och Akademiska Hus. Omsättningen för företag med statligt ägande ökade med 9 pro- cent från 352,2 mdkr till 373,0 mdkr .