prop · GZ031d5 · 2011-09-20 00:00:00 — snittliga månadslön är störst i gruppen med minst treårig eftergymnasial utbildning (exklusive forskarutbildade).73 Utbildningen påverkar dock normalt individens lön positivt, dvs. högre utbildning ger högre lön. Detta gäller för både kvinnor och män. Utbildningspremierna visar hur mycket man tjänar på att utbilda sig. Diagram 2.8 visar den genomsnittliga löneskillnaden mellan treårig gymnasial och förgymnasial utbildning samt mellan treårig universitets- och treårig gymnasial utbildning sedan 1992.74 har den totala gymnasielönepremien varit i stort sett oförändrad, men det har skett en viss utjämning mellan könen. Universitetslönepremierna var ungefär lika höga för båda könen , men ökade den sedan för såväl kvinnor som män, men mest för männen. har universitetslönepremierna minskat svagt för båda könen, men något mer för kvinnor. Jämfört med män tjänar kvinnor således mindre på att utbilda sig, och skillnaderna har ökat . Detta gäller såväl i som internationellt.75 Delvis kan kvinnors lägre avkastning på utbildning förklaras av att de har en högre utbildning än vad som normalt krävs för deras yrke.76 73 Vad säger den officiella lönestatistiken om löneskillnaden mellan kvinnor och män 2009, , 2010. 74Data 19922001 enligt , M. (2006) The evolution of the Swedish wage structure: new evidence for 19922001, Applied Economics Letters. Hänsyn har tagits till förväntad arbetslivserfarenhet beräknad utifrån ålder och utbildningslängd (tar även hänsyn till om individen är invandrare). saknas könsuppdelade data, men sjönk utbildningspremierna totalt sett. 75Se t.ex. Boarini R., ., The private internal rates of return to tertiary education: New estimates for 21 countries, economics department, Working paper 591, 2007. 76Johansson M., , Underutnyttjad utbildning och lönegapet mellan kvinnor och män, IFAU rapport 2007:11. Diagram 2.8 Utbildningspremier för kvinnor och män 1992-2009 Löneskillnad mellan treårig gymnasial och förgymnasial utbildning samt mellan treårig universitets- och treårig gymnasial utbildning. Anm: Data saknas . Lönerörligheten är lägre för kvinnor än för män Kvinnor är kraftigt överrepresenterade bland dem med låga löner, som det jämfört med män är mindre sannolikt att de kommer att röra sig uppåt i lönefördelningen.77 Kvinnor med barn har mindre sannolikhet att öka sin lön, men detta gäller inte för män. Föräldraledighet medför ofta att inkomstutvecklingen blir sämre. För kvinnor i hushåll där även mannen har varit föräldraledig är denna minskning inte lika stor.78 Lönespridningen är större för män än för kvinnor I allmänhet är löneskillnaderna mellan könen i ett yrke mindre ju högre andelen kvinnor är. Jämfört med män har kvinnor i genomsnitt lägre lön och en mer sammanpressad lönestruktur, se diagram 2.9. 77Regeringens egna beräkningar utifrån det s.k. och strukturlönestatistiken för perioden 20042008. 78Johansson E-A., Effekten av delad föräldraledighet på kvinnors löner, IFAU Rapport 2010:5. 2011/12:1 BILAGA 3 Diagram 2.9 Lönespridning för kvinnor och män 2009 Antal personer per 1 000-kronorsintervall. Källor: och egna beräkningar. ökade lönespridningen för båda könen och i alla sektorer. Ökningen av lönespridningen var ungefär lika stor för kvinnor och män. Ökningen skedde främst och det har därefter endast skett mindre förändringar.79 Diagram 2.10 Lönespridning 19922009 Kvoten mellan lön i den och den . Störst är lönespridningen för män som arbetar i landstingen. Orsaken till detta är de stora löneskillnaderna mellan läkare och övrig personal i denna sektor. Löneförmåner och prestationsbaserade ersättningar Utöver månadslönen har många löntagare någon form av löneförmån t.ex. tjänstebil, subventionerad lunch eller försäkringsförmåner som avtalspension. Det blir också allt vanligare med 79Lönespridningen har här beräknats som kvoten mellan den 90:e och den , dvs. kvoten mellan den tiondel som tjänar mest och den tiondel som tjänar minst. Om kvoten är 2 har tiondelen med högst lön dubbelt så hög lön som den tiondel som har lägst. 2011/12:1 BILAGA 3 olika årsvisa belöningssystem t.ex. bonus, vinstdelning eller tilldelning av aktier. Kvinnor får ut lite mindre än hälften av männen i bonus. Detta medför att löneskillnaden mellan kvinnor och män ökar med en procentenhet. Om man även tar hänsyn till att kvinnor och män arbetar inom olika yrken, näringsgrenar etc., så blir emellertid effekten på lönegapet liten av att inkludera bonusen.80 2.6Sverige jämställt i ett internationellt perspektiv I ett internationellt perspektiv framstår som ett förhållandevis jämställt land. Detta hindrar inte att det finns mycket att lära från andra länder inom jämställdhetsområdet. Hög sysselsättningsgrad för kvinnor i Sysselsättningsgraden inom EU är genomgående högre för män än för kvinnor. har en internationellt sett hög sysselsättningsgrad, i synnerhet för kvinnor. I är sysselsättningsgraden för kvinnor högre än för män i många av EU:s medlemsstater. har sysselsättningen inom EU ökat snabbare för kvinnor än för män. ökade sysselsättningsgraden för kvinnor till . var männens sysselsättningsgrad betydligt högre, . Det finns stora skillnader mellan olika medlemsstater. Mindre än hälften av kvinnorna i förvärvsaktiv ålder i , och deltar i arbetskraften, medan gör det i , och . Till följd av finanskrisen sjönk sysselsättningsgraden för kvinnor i de flesta EU-länderna. Mest drabbades kvinnor i de baltiska länderna. I exempelvis Litauen sjönk sysselsättningsgraden för kvinnor , att jämföra i . Barnafödande påverkar kvinnors och mäns deltagande i arbetskraften på olika sätt. Generellt för EU gäller att kvinnor med barn deltar i arbetskraften i lägre utsträckning än andra kvinnor, medan män med barn deltar i högre utsträckning än andra män. Tabell 2.11 Sysselsättningsgrad och löneskillnader i EU 2009 Personer , procent. Anm: Resultaten baseras på enkätuppgifter. Uppdelningen i heltids- och deltidsarbete bygger inte på någon formell definition utan på respondenternas spontana svar. Löneskillnaden mellan könen är inte standardvägd. Hög andel deltidsarbetande i Det är vanligare att kvinnor arbetar deltid än män i samtliga EU-länder. Kvinnors ökade arbetskraftsdeltagande består till stor del av 80 Vad säger den officiella lönestatistiken om löneskillnaden mellan kvinnor och män 2010?, . deltidsarbete.81 arbetade av de yrkesverksamma kvinnorna deltid, att jämföra av männen. Det finns en tydlig skillnad mellan länderna i öst och väst. Lägst andel deltidsarbetande kvinnor (och män) finns i och . Högst andel deltidsarbetande kvinnor (och män) finns i , där tre fjärdedelar av alla sysselsatta kvinnor är deltidsarbetande. En hög sysselsättningsgrad är ofta sammankopplad med en hög andel deltidsarbetande kvinnor. Lönegapet större i länder med en hög andel förvärvsarbetande kvinnor Lönegapet mellan könen var inom EU . Lönegapet är generellt större i länder med en hög andel förvärvsarbetande kvinnor. I dessa länder finns kvinnor på alla lönenivåer och därmed blir deras genomsnittliga lön lägre. I länder med låg sysselsättningsgrad bland kvinnor är det framför allt de relativt högutbildade kvinnorna som förvärvsarbetar. Den ojusterade löneskillnaden mellan kvinnor och män i hamnar nära EU-snittet.82 Det förklaras sannolikt av den höga kvinnliga förvärvsfrekvensen och av att många kvinnor arbetar deltid. Oavlönat arbete vanligt för kvinnor inom EU I alla medlemsstater lägger yrkesverksamma kvinnor ner mer tid på obetalt arbete än yrkesverksamma män.83 En tredjedel av de kvinnor i EU som arbetar deltid anger att de gör det för att ta hand om barn och andra familjemedlemmar. Bland deltidsarbetande män är motsvarande siffra . I är andelen kvinnor som arbetar deltid för att ta hand om barn högst jämfört med de övriga nordiska länderna, . I är det exempelvis av kvinnorna och i av kvinnorna som arbetar deltid i syfte att ta hand om andra familjemedlemmar.84 81Deltid kan betyda olika saker i olika länder eftersom uppgifterna bygger på enkäter där de som svarar själva får definiera sina arbeten som hel- eller deltidsarbeten. I några länder anges dock en tröskel för vad som ska betraktas som deltid. 82Jämförbara siffror för standardvägda löneskillnaderna mellan könen saknas. 83Rapport till parlamentet, Jämställdhet mellan kvinnor och män 2009, EU kommissionen 2009. 84Main reason for part-time employment Distributions for a given sex and age group, , . 2011/12:1 BILAGA 3 Den ojämna fördelningen av ansvar för hem och familj påverkar kvinnors möjlighet till egen försörjning negativt. Inom ramen för EU- samarbetet har därför en rad mål fastställts för att underlätta för kvinnor och män att förena arbete och privatliv, t.ex. genom att erbjuda barnomsorg. Endast 5 av 27 medlemsländer har uppnått målet om att av alla barn ska erbjudas barnomsorg. Åtta medlemsstater har uppnått målet om att av alla barn mellan och obligatorisk skolålder ska erbjudas barnomsorg. I flera länder är barnomsorgen baserad på deltidsarbete och täcker inte in heltidsarbete. Fördelning av ansvar för hem och familj påverkar även hur mycket tid kvinnor och män har över till fritidsaktiviteter. Över hela världen har män mer tid för fritid än kvinnor, men skillnaden mellan olika länder är stor. I är skillnaden per dag medan det i , och rör sig om per dag. Italienska män har mer fritid per dag än italienska kvinnor.85 Ökande utbildning bland kvinnor internationellt Inom är kvinnors ökade utbildningsnivå den faktor som bidragit mest till att minska gapet mellan könen när det gäller arbetskraftsdeltagande och lönenivå. har kvinnor nu så hög utbildningsnivå i många OECD- länder att utbildningens potential för att ytterligare utjämna könsskillnaderna är begränsad. Trots ökade utbildningsnivåer når inte kvinnor samma karriär- och lönemässiga nivåer som män.86 Enligt bidrar även avregleringar till ökad jämställdhet. De betydande avregleringar som de flesta genomfört , framför allt i kvinnodominerade branscher, har gynnat kvinnors arbetskraftsdeltagande och minskat lönegapen. bedömer att ett genomsnittligt OECD-land ur ett jämställdhetsperspektiv fortfarande har mycket att vinna på ytterligare avregleringar. 85OECD, Society at a Glance 2009-OECD Social Indicators. 86Employment outlook, 2008. 2011/12:1 BILAGA 3 3Disponibel inkomst för kvinnor och män Kvinnors och mäns inkomster beror inte enbart på hur stora förvärvsinkomster de har utan påverkas även av andra typer av inkomster. Trots att skatter och transfereringar verkar utjämnande kvarstår stora inkomstskillnader mellan könen under hela livet, se diagram 3.1. Detta beror bl.a. på att kvinnors lägre marknadsinkomster även medför att inkomstberoende transfereringar och pensioner blir lägre. Målet om ekonomisk jämställdhet innebär att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Ur ett jämställdhetsperspektiv är det därför av stort intresse hur stora egna inkomster kvinnor respektive män förfogar över, dvs. graden av egenförsörjning. I detta avsnitt fokuseras därför på begreppet individuell disponibel inkomst, dvs. summan av marknadsinkomster, transfereringar och skatter. Hushållsrelaterade transfereringar (barnbidrag, försörjningsstöd och bostadsbidrag) fördelas lika mellan kvinnor och män som är sammanboende.87 Diagram 3.1 Individuell disponibel inkomst för kvinnor och män efter ålder 2009 Genomsnitt, 1 000-tal kronor. Anm: Serien är utjämnad på grund av få observationer i vissa åldrar. Källor: och egna beräkningar. 87 För att beskriva levnadsstandardens fördelning är justerad disponibel inkomst ett bättre begrepp, eftersom detta inkluderar utjämning inom hushållen och tar hänsyn till stordriftsfördelar i hushåll med flera personer. Ur ett jämställdhetsperspektiv är detta mindre intressant då det definitionsmässigt förutsätter att alla i ett och samma hushåll har samma standard. 3.1Individuell disponibel inkomst jämnare fördelad än arbetsinkomsten Den individuella disponibla inkomsten är lägre för kvinnor än för män. var den genomsnittliga individuella disponibla inkomsten ca för kvinnor och för män.88 Diagram 3.2 Individuell disponibel inkomst för kvinnor och män 19912009 Medelinkomst , priser, kronor och procent. Kv/M (Höger axel) Källor: och egna beräkningar. har den individuella disponibla inkomsten utvecklats i ungefär samma takt för båda könen. Män har en högre individuell disponibel inkomst än kvinnor som deras inkomster är mer konjunkturkänsliga än kvinnornas. Konjunkturkänsligheten beror på flera faktorer, bl.a. att män har en större andel kapitalinkomster och i en större utsträckning förvärvsarbetar inom branscher som påverkas mer av konjunkturen. Att kvinnornas andel av männens disponibla inkomst tenderar att variera över konjunkturcykel illustreras i diagram 3.2 (höger axel). Kvinnor och män får sina inkomster från olika källor Lön är tillsammans med företagarinkomst det viktigaste inkomstslaget för personer i förvärvsaktiv ålder. Löner, företagar- och kapitalinkomster samt skatter är väsentligt högre för män än för kvinnor. När hänsyn även tas till skatter och olika ersättningar utjämnas inkomstskillnaderna mellan könen. Kvinnor har i genomsnitt av mäns lön, företagar- och kapitalinkomster, men av den individuella disponibla inkomsten. 88 är för vilket det finns utfallsdata. ersättningar, skattefria individuella bidrag och familjestöd är något högre för kvinnor. En orsak till detta är att fler kvinnor än män är ensamstående med försörjningsansvar för barn. Tabell 3.1 Sammansättning av individuell disponibel inkomst 2009 Kronor och kvinnors andel, procent. + Lön, företagar- och Anm: Den individuella disponibla inkomsten är summan av de redovisade medelvärdena. Källor: och egna beräkningar. Transfereringsinkomster vanligare för kvinnor Kvinnor och män får i hög grad sina inkomster från olika inkomstslag, och skillnaderna ökar då man gör redovisningen mer detaljerad, se tabell 3.2. Notera att siffrorna gäller för berörda personer, dvs. endast de som hade någon inkomst från det aktuella inkomstslaget. Ungefär lika stor andel av alla kvinnor och män i åldern hade löneinkomst 2009, . Andelen med inkomst från företagande var däremot högre för män, jämfört för kvinnor. En större andel av kvinnorna hade skattepliktiga ersättningar, att jämföra för männen. Skillnaden var liten när det gäller familjestödet. Kvinnor är oftare ensamstående föräldrar och har därför mer ersättningar som är förknippade med föräldraskap, såsom föräldrapenning, bostadsbidrag, barnbidrag och erhållet underhållsstöd. Till viss del är detta även en orsak till att ensamstående kvinnor är i behov av mer ekonomiskt bistånd. Bostadsbidrag för barnfamiljer är en skattefri transferering som främst går till ensamstående föräldrar och då oftast till kvinnor. utbetalades totalt i bostadsbidrag. av beloppet gick till hushåll med en kvinna som ensam försörjare, av beloppet till hushåll med en man som ensam försörjare och av belop- 2011/12:1 BILAGA 3 pet till hushåll med sammanboende.89 Fler kvinnor än män studerar. Studiestöd i form av lån och bidrag vid högskolestudier går därför i större utsträckning till kvinnor än till män. Tabell 3.2 Disponibel inkomst för berörda personer med olika inkomstslag 2009 Kronor , och fördelning, procent. = Lön, företagarink + Ränta, utdelning Anm: Medelinkomsten avser dem som har det aktuella inkomstslaget. Detta medför att värdena på summaraderna inte är lika med summan av de redovisade medelvärdena. Källor: , Hushållens ekonomi (HEK) och egna beräkningar. 89Socialförsäkringen i siffror 2010, . 90Notera att detta endast avser pensioner till personer . 2011/12:1 BILAGA 3 Män betalar mer skatt än kvinnor Män har i genomsnitt högre förvärvsinkomst och större överskott av kapital än kvinnor och betalar därför mer skatt på inkomst, kapital och andra tillgångar än kvinnor. Mäns högre beskattningsbara inkomst medför också att de betalar såväl mer kommunalskatt som statlig inkomstskatt. Således bidrar även skattesystemet till en omfördelning av disponibel inkomst från män till kvinnor.91 Det genomsnittliga beloppet 2009 på slutlig skatt för män var och för kvinnor . Ensamstående kvinnor har lägst individuell disponibel inkomst När man ser på hur den individuella disponibla inkomsten varierar mellan kvinnor och män i olika hushållstyper är en första observation att män har högre inkomst än kvinnor oavsett hushållstyp. Tabell 3.3 Individuell disponibel inkomst i olika hushållstyper 2009 Medelvärde, kronor och kvinnors andel. Kvinnors andel, % Källor: och egna beräkningar. Sammanboende har högre individuell disponibel inkomst än ensamstående. Den individuella disponibla inkomsten för sammanboende män är klart högre än för sammanboende kvinnor. Ensamstående män och kvinnor har ungefär samma individuella disponibla inkomst som sammanboende kvinnor. Vidare gäller att äldre har högre inkomst. Att hushåll med barn har 91 Effekter av jobbskatteavdraget på fördelningen mellan kvinnor och män redovisas i avsnitt 1.5. högre inkomst än dem utan är en effekt av familjestöden. 3.2Socialförsäkringar jämnar ut inkomstskillnaderna mellan könen Det finns stora skillnader mellan kvinnors och mäns inkomster från socialförsäkringssystemen. Andelen kvinnor som får någon typ av ersättning är högre och kvinnor får i regel ersättning än män. Detta är särskilt tydligt när det gäller föräldraförsäkringen. Tabell 3.4 Skattepliktiga transfereringar 2009 Miljarder kronor, antal (1 000-tal) och procent. Antal personer (1000-tal) Andel m transferering, % Anm: Antal och andel personer avser dem som erhållit ersättning . Källor: och egna beräkningar. Genom att ersättningsnivåerna i socialförsäkringssystemen baseras på löneinkomsten får kvinnor lägre ersättning per dag än män. En faktor som bidrar till att socialförsäkringarna ändå verkar utjämnande på inkomsterna mellan könen är att män oftare än kvinnor har inkomster som överstiger de tak för intjänande av förmåner som finns i försäkringssystemen. Utbetalningarna av skattepliktiga transfereringar har ökat mer för kvinnor än män . Detta medför att kvinnornas andel av utbetalningarna har ökat väsentligt. har antalet personer med transfereringar minskat markant, ungefär lika mycket för kvinnor som för män. Detta innebär att kvinnor nu får ersättning med högre belopp eller för längre perioder . 3.3Mäns uttag av föräldrapenning fortsätter att öka Av särskilt intresse ur jämställdhetssynpunkt är uttaget av föräldrapenning. Föräldrapenningen ger föräldrar rätt till 480 dagars ledighet per barn. Om föräldrarna har gemensam vårdnad om barnet har var och en rätt till hälften av dagarna. En förälder kan överlåta sina dagar till den andra föräldern med undantag . I de allra flesta familjer väljer mannen att överlåta en del av sin ledighet till kvinnan. Diagram 3.3 Uttag av föräldrapenningdagar fördelat efter Jämfört med 1999 har andelen män som tar ut föräldrapenning ökat kraftigt och såväl andelen nettodagar, dvs. uttaget omräknat till heldagar, som tas ut av män som mäns andel av det utbetalda beloppet har ökat successivt. Männens andel ökade i synnerhet , då uttaget fördubblades från till 20,6 procent.92 Ökningen av pappornas uttag av föräldrapenningdagar har fortsatt även efter 2006 men i långsammare takt. tog män av föräldrapenningdagarna och kvinnor . Män tar alltså ut något mer än en femtedel av föräldraledigheten, men tre män av fem tar inte ut någon föräldraledighet alls . Kvinnor och män använder också föräldraförsäkringen på olika sätt. Kvinnor sprider i högre grad ut dagarna och förlänger på så sätt tiden hemma med barnet. Kvinnor tar också ut majoriteten, , av garantidagarna.93 Trots att kvinnor tar ut av föräldrapenningdagarna är det av den utbetalda föräldrapenningen som går till kvinnor. Det beror på att män i genomsnitt har 2011/12:1 BILAGA 3 högre lön än kvinnor och därför får högre föräldrapenning per dag. uppgick den genomsittliga dagersättningen till för kvinnor och för män.94 Tabell 3.5 Föräldrapenning 1999 och 2010 Miljarder kronor, antal (1 000 000-tal) och procent. (1 000 000-tal) Källor: och egna beräkningar Pappornas uttag av föräldrapenning har ökat år för år. Ett nivåskifte inträffade för barn födda , sannolikt till följd av att den s.k. andra pappamånaden infördes detta år. För barn som uppnådde ålder 2008 hade av papporna tagit ut mer än två månaders föräldrapenning. För barn som föddes , före den andra pappamånadens införande, var det av papporna som tog ut mer än två månaders föräldrapenning.95 För tillfällig föräldrapenning, i dagligt tal vård av sjukt barn, är uttaget betydligt jämnare fördelat. Kvinnor tog ut och män av dagarna 2010. Å andra sidan har könsfördelningen av de uttagna dagarna i stort sett varit oförändrad (65,1989). För att få till stånd en mer jämställd föräldraförsäkring, och för att förbättra jämställdheten på arbetsmarknaden har regeringen infört en jämställdhetsbonus. Ju jämnare föräldrarna delar på föräldrapenningdagarna, desto större blir bonusen. Bonusen gäller för barn födda fr.o.m. . Av dem som bedömts ha rätt till jämställdhetsbonus ansökte 2010 jämfört 2009. Av dem som beviljades jämställdhetsbonus var kvinnor och 92Innefattar ej tillfällig föräldrapenning. 93Garantidagarna är dagar med lägstanivåersättning. Nivån höjdes 2006 per dag. 94Försäkringskassan, Anslagsuppföljning 2011. 95Reformerad föräldraförsäkring - Kärlek, omvårdnad, trygghet, SOU 2005:73 s. 147156. 2011/12:1 BILAGA 3 I genomsnitt erhöll män och kvinnor . Föräldrarna beviljades i genomsnitt bonus per person, män och kvinnor dagar.96 Eftersom mammorna oftast är hemma den är det än så länge svårt att uttala sig om hur uttaget av föräldrapenning har påverkats av reformen. De resultat som publicerats tyder dock på att jämställdhetsbonusen än så länge inte haft någon effekt på uttaget av föräldrapenning.97 Det låga utnyttjandet och de begränsade effekterna av jämställdhetsbonusen kan förklaras av att konstruktionen uppfattas som mycket komplicerad av föräldrarna samt av att bonusen utbetalas långt efter den period som gav rätt till bonusen. Regeringen har därför föreslagit att jämställdhetsbonusen ska förenklas och förtydligas (prop. 2010/11:146). Jobbskatteavdraget bidrar till ett mer jämställt föräldraskap Även jobbskatteavdraget gör det mer lönsamt för föräldrarna att fördela föräldraledigheten mellan sig. Genom att jobbskatteavdraget relativt sett är högre vid låga arbetsinkomster får två makar som arbetar halva året var en jämnare fördelning av inkomsterna, och därmed en lägre genomsnittlig skatt. De får därför behålla mer av arbetsinkomsten än om en är helt föräldraledig och en jobbar . För att ge föräldrar ökade möjligheter att vara hemma med sina barn beslutade regeringen att ge kommunerna rätt att införa ett skattefritt vårdnadsbidrag på maximalt och barn mellan ett och ålder. hade 104 av landets 290 kommuner valt att införa vårdnadsbidraget. Enligt SCB var det endast en mindre del av dem som var berättigade som valde att ansöka om vårdnadsbidrag. De godkända ansökningarna motsvarande av barnen i åldern i de kommuner som infört vårdnadsbidrag t.o.m. utgången av 2009. Av dem som sökte och beviljades vårdnadsbidrag var kvinnor 96 ., Utfall för jämställdhetsbonusen. 97Johansson, M., Jämställdhetsbonusen En effektutvärdering, 2010. Av de sökande är personer med utländsk bakgrund och ej sysselsatta överrepresenterade.98 3.4Brist på jämställdhet även bland äldre Pensionens nivå beror på arbetsinkomster tidigare i livet. Bristen på ekonomisk jämställdhet för pensionärer är därför en följd av den brist på jämställdhet som rådde då de var förvärvsaktiva. Ett jämställt arbetsliv leder därför i förlängningen även till jämställdhet för dem som gått i pension.99 Stor skillnad i inkomstrelaterad pension mellan yngre och äldre pensionärer Inkomsterna från pensionssystemen ser olika ut för yngre och äldre pensionärer. ATP-systemet infördes och det krävdes av intjänande för att uppnå full pension.