prop · GZ039 · 2011-09-20 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2011/12:9 om statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Skrivelsen innehåller regeringens bedömningar med anledning av insatser för akademiker med utländsk utbildning (RiR 2011:16). Regeringen instämmer i iakttagelse att det nuvarande systemet som involverar ett antal myndigheter kan göras mer ändamålsenligt och effektivt. Regeringen avser att i samband med budgetpropositionen presentera en samlad strategi för integrationspolitiken. Regeringen kommer att överväga behovet av nya eller förändrade insatser för akademiker med utländsk bakgrund i arbetet med strategin. Med anledning av rapporten avser regeringen att ge i uppdrag att i samverkan med berörda universitet och högskolor samt vidareutveckla och precisera arbetsformen för bedömning av legitimation för hälso- och sjukvårdspersonal utbildad utanför EU/EES/. Vidare avser regeringen att se över frågan om de myndigheter som bedömer utländska högskoleutbildningar bör ställa krav på uppehålls- och arbetstillstånd. Regeringen överväger hur samordning av målgruppsanpassad svenskundervisning bäst kan stärkas och vilken roll länsstyrelserna ska ha i detta sammanhang. Slutligen avser regeringen att fortsätta den långsiktiga satsningen på kompletterande högskoleutbildningar för nuvarande yrkesgrupper. Ärendet och dess beredning.............................................................. Regeringens bedömning av iakttagelser................. Regeringens åtgärder med anledning av Bilaga 1 insatser för akademiker med utländsk utbildning (RiR 2011:16).............. Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser avseende akademiker med utländsk utbildning (RiR 2011:16).......... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Ärendet och dess beredning överlämnade insatser för akademiker med utländsk utbildning (RiR 2011:16) till regeringen. Granskningsrapporten finns i bilaga 1. En skrivelse från regeringen med anledning av granskningsrapporten ska lämnas till från det att regeringen har tagit emot rapporten. Tidsfristen inkluderar inte månaderna . har remitterats till 19 remissinstanser, däribland , , berörda universitet och högskolor och sex länsstyrelser. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Remissyttrandena och en sammanställning av dessa finns tillgängliga i (U2011/3835/UH). har granskat regeringens styrning och uppföljning av insatser inom utbildningsområdet för att tillvarata kompetensen hos akademiker med utländsk utbildning och ansvariga myndigheters genomförande. Granskningen har utförts med hjälp av intervjuer, dokumentstudier och ekonomisk analys och omfattar insatser genomförda huvudsakligen . övergripande slutsats är att det nuvarande systemet som involverar ett antal myndigheter kan göras mer ändamålsenligt och effektivt. Enligt granskningen finns det behov av tidigare och tydligare information om de insatser som finns för akademiker med utländsk utbildning. Akademiker med utländsk utbildning som vill etablera sig i möts av ett komplext system av statliga insatser och aktörer som finns i olika sektorer. Enligt har därmed den tänkta effektiviseringen av systemet inte genomförts fullt ut. Vidare visar granskningen att det tar tid för akademiker att få sina utländska utbildningar bedömda. Med hjälp av ett räkneexempel pekar på att även små förkortningar av de sökandes arbetslöshetstider ger ekonomiska vinster. har inget underlag för att bedöma om lärosätena får täckning för sina kostnader för att bedriva högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning men konstaterar att regeringen inte har säkerställt att anslagna medel motsvarar efterfrågan på kompletterande högskoleutbildningar och att det behövs insatser för bättre kunskaper i svenska. har rekommenderat regeringen följande. Regeringen bör säkerställa en departementsövergripande samordning och uppföljning av befintliga insatser. Regeringen bör förtydliga vilka krav de myndigheter som bedömer utländska högskoleutbildningar bör ställa på uppehålls- och arbetstillstånd. Regeringen bör följa upp att det finns kompletterande högskoleutbildningar som är anpassade till såväl studenternas som Regeringen bör förtydliga och följa upp länsstyrelsernas ansvar för att samordna målgruppsanpassad undervisning i svenska i länets Vidare har rekommenderat myndigheterna följande. , och lärosäten som anordnar kompletterande högskoleutbildningar bör i samråd med andra berörda myndigheter förbättra informationen till akademiker med utländsk utbildning. Syftet bör vara att information samordnat, tydligt och tidigt ska nå akademiker med utländsk utbildning. och bör se över sina interna processer i syfte att korta handläggningstiderna. bör förtydliga syftet med verkets utlåtanden och i samråd med företrädare för arbetsmarknaden anpassa dem efter arbetsmarknadens och de sökandes behov. 3Regeringens bedömning av iakttagelser Regeringen instämmer i iakttagelser att det nuvarande systemet som involverar ett antal myndigheter kan göras mer ändamålsenligt och effektivt. Regeringen vill poängtera att integrationspolitikens genomförande förutsätter insatser inom många politikområden och av ett stort antal aktörer. Detta ställer höga krav på samsyn och samverkan av både berörda myndigheter och inom . Behovet av samsyn och samverkan inom och mellan myndigheter ombesörjs bäst inom ramen för en samlad strategi. Det finns en arbetsgrupp inom med uppgift att ta fram en ny integrationspolitisk strategi. Gruppens uppdrag är att samordna arbetet med att utarbeta förslag till den fortsatta inriktningen på integrationspolitiken. Gruppen ska också se över integrationspolitikens nuvarande mål och inriktningar och bedöma vad som behöver förändras. Frågor om insatser för akademiker med utländsk bakgrund kommer att uppmärksammas i arbetet med strategin. Regeringen instämmer i uppfattning att det är otillfredsställande att myndigheter som har i uppdrag att bedöma utländska högskoleutbildningar gör olika bedömningar av om krav ska ställas på uppehålls- och arbetstillstånd för personer med liknande bakgrund som vill få sin utländska högskoleutbildning bedömd. Regeringen avser att se över frågan. Regeringen instämmer delvis i påpekande om outnyttjade resurser och iakttagelsen att regeringen inte har säkerställt att anslagna medel motsvarar efterfrågan på kompletterande högskoleutbildningar. Regeringen vill dock understryka att eftersom utbildningarna inom hälso- och sjukvårdsområdet är relativt nystartade har det varit svårt att beräkna antal helårsstudenter. sig kräva stora insatser av lärosätena och det har funnits svårigheter för de medverkande lärosätena att nå upp till det maxantal registrerade studenter som framgår av regleringsbrevet. Det är i detta skede för tidigt att dra slutsatser om studenternas och arbetsmarknadens efterfrågan. Regeringen instämmer i att det inte är tillfredsställande att anslagna medel inte har använts fullt ut men vill betona att det är viktigt att medlen hanteras ändamålsenligt och att erfarenheter gjorda under satsningen på nuvarande yrkesgrupper (dvs. jurister, lärare, läkare, sjuksköterskor och tandläkare) tas tillvara. Regeringen har valt att inte utöka satsningen till fler yrkesgrupper innan befintliga kompletterande högskoleutbildningar fungerar väl. Den ersättning som ges till lärosäten som anordnar kompletterande högskoleutbildningar är högre än ersättningen till ordinarie utbildningar inom samma utbildningsområde. I syfte att få bättre kännedom om utfallet av utbildningen och medverkande lärosätens nedlagda kostnader för kompletterande högskoleutbildningar, bl.a. i fråga om antagning, validering, undervisning, verksamhetsförlagd utbildning och uppföljning, gjorde regeringen ett tillägg till återrapporteringskraven i regleringsbrevet för avseende anslag 2:53 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. under utgiftsområde 16. granskning visar att de lärosäten som anordnar kompletterande högskoleutbildningar anger att bristande kunskaper i svenska språket hos dem som ansöker och antas till utbildningarna är det största hindret för att studenterna ska kunna genomföra utbildningen med godkänt resultat inom utsatt tid. Goda kunskaper i det svenska språket är avgörande för individens möjligheter till självförsörjning och egenmakt. Regeringen ser svenskundervisning för invandrare (sfi) som ett viktigt verktyg för att rusta de berörda individerna för arbetsmarknaden. Regeringen har genomfört ett omfattande program för högre kvalitet och bättre likvärdighet i sfi. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare som ska undersöka hur valfrihet och individuell anpassning kan ökas inom sfi och föreslå hur ett system med sfi-peng kan utformas. Utredarens förslag ska vidare syfta till att utbildningen blir mer flexibel för att i högre grad kunna kombineras med bl.a. arbete, praktik och yrkesutbildning samt annan vuxenutbildning och högre utbildning. Utredaren ska också föreslå åtgärder för hur samverkan mellan huvudmän och andra instanser såsom Arbetsförmedlingen och länsstyrelser kan förbättras. Det är i sammanhanget även viktigt att understryka att enligt förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning får omfattningen av utbildningen vara upp till 120 högskolepoäng för varje student. Detta ger lärosätena frihet att utforma utbildningen utifrån behov. Samtliga sex länsstyrelser som har fått remissen välkomnar ett förtydligande kring länsstyrelsernas ansvar i att samordna målgruppsanpassad undervisning i svenska i länets kommuner. Flera länsstyrelser har dock understrukit att länsstyrelserna inte haft ett specifikt uppdrag att samordna målgruppsanpassad undervisning i svenska före ikraftträdandet av etableringsreformen (lagen [2010:197] om etableringsinsatser för vissa nyanlända Regeringen överväger hur samordning anpassad undervisning bäst kan stärkas och vilken roll länsstyrelserna ska ha i detta sammanhang. Regeringen instämmer i de rekommendationer har lämnat till myndigheterna. Det är av central betydelse att akademiker med utländsk utbildning efter ankomsten till får information om de möjligheter som finns att bäst tillvarata sin Remissvaren visar att myndigheterna arbetar med att förbättra informationen och se över sina interna handläggningsprocesser. har gjort en översyn av myndighetens webbplats för att förtydliga informationen och inlett en dialog med och universitet och högskolor för att lägga grunden till ett långsiktigt samarbete kring bl.a. informationsfrågor. den s.k. nettohandläggningen nu ligger . delar slutsatsen att det är viktigt att information om erkännande, validering och vidareutbildning etc. ges tidigt vid ankomsten till och pekar på och Arbetsförmedlingens anför att den avser att påbörja arbetet med att utfärda föreskrifter gällande krav för utfärdande av legitimation för personer med utbildning från länder utanför EU/EES/. Regeringen anser att det är av stor vikt att systemet är samordnat och tydligt för den enskilde personen och att ansvarfördelningen mellan myndigheterna är klarlagd. I syfte att få mer ändamålsenliga statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning och för att systemet ska fungera effektivt avser regeringen att ge i uppdrag att i samverkan med berörda universitet och högskolor samt vidareutveckla och precisera arbetsformen för bedömning av legitimation för hälso- och sjukvårdspersonal utbildad utanför EU/EES/. och flertalet remissinstanser, bl.a. , och , har pekat på vikten av en Detta särskilt för att i ett tidigt skede kunna nå och informera målgruppen. Regeringen avser att fortsätta den långsiktiga satsningen på kompletterande högskoleutbildningar för nuvarande yrkesgrupper. 4Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Som har nämnts kommer regeringen att överväga behovet av nya eller förändrade insatser för akademiker med utländsk utbildning i arbetet med den samlade strategi för integration som regeringen avser att presentera i samband med budgetpropositionen . I syfte att skapa ett tydligare och mer samordnat system för integration av utländska akademiker med hälso- och sjukvårdsyrken, avser regeringen att ge i uppdrag att i samverkan med berörda universitet och högskolor samt vidareutveckla och precisera arbetsformen för bedömning av legitimation för hälso- och Skr. 2011/12:9 sjukvårdspersonal utbildad utanför EU/EES/. regeringen att se över frågan om de myndigheter som bedömer utländska högskoleutbildningar bör ställa krav på uppehålls- och arbetstillstånd. Regeringen överväger hur samordning av målgruppsanpassad svenskundervisning bäst kan stärkas och vilken roll länsstyrelserna ska ha i detta sammanhang. Slutligen avser regeringen att fortsätta den långsiktiga satsningen på kompletterande högskoleutbildningar för nuvarande yrkesgrupper. Med dessa åtgärder anser regeringen att frågan är slutbehandlad. insatser för akademiker med utländsk utbildning (RiR 2011:16) Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning - förutsägbara, ändamålsenliga och effektiva? är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Vårt uppdrag är att genom oberoende revision skapa demokratisk insyn, medverka till god resursanvändning och effektiv förvaltning i staten. bedriver både årlig revision och effektivitetsrevision. har tagits fram inom effektivitetsrevisionen, vars uppgift är att granska hur effektiv den statliga verksamheten är. Effektivitetsgranskningar rapporteras direkt till . Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning - förutsägbara, ändamålsenliga och effektiva? Tryck: Riksdagstryckeriet, 2011 Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m följande granskningsrapport över effektivitetsrevision: Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning - förutsägbara, ändamålsenliga och effektiva? har granskat statliga insatser inom utbildningsområdet för att tillvarata kompetensen hos akademiker med utländsk utbildning. Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Företrädare för , , , , och i har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på utkast till slutrapport. Rapporten innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen, , , länsstyrelserna samt universitet och högskolor. Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Revisionsledare har varit föredragande. och granskningsenhetschef har medverkat vid den slutliga handläggningen. Regeringen, , och , , länsstyrelserna, , 2Högskoleverkets bedömning och prövning av 2.1Vägen till svensk arbetsmarknad för akademiker och lärare med Regeringens uppdrag till att bedöma utländska Vad leder ansökan till? 3Socialstyrelsens prövning av utländska läkar- och 3.1Vägen till svensk hälso- och sjukvård för läkare och sjuksköterskor med 3.2Regeringens uppdrag till och ansvar att bedöma hälso- och sjukvårdsutbildningar inför legitimation Vad leder ansökan till? Handläggningstider och tid för kompletteringsprogram 4.1Regeringens uppdrag till universitet och högskolor att anordna Stor variation bland utbildningarna Resurser till kompletterande högskoleutbildningar Dimensionering av kompletterande högskoleutbildningar Lärosätenas information och marknadsföring Hinder för snabb genomströmning Erfarenheter av kompletterande högskoleutbildningar 5Länsstyrelserna och svenska för akademiker med 5.1Regeringens uppdrag till länsstyrelserna om samverkan Svenskundervisning för invandrare (sfi) Svenska särskilt inriktad mot akademiker med utländsk utbildning 6 Samordning av de statliga insatserna Samarbete på hälso- och sjukvårdsområdet Myndigheternas samarbete kring information 7Samhällsekonomiska och offentligfinansiella effekter av Vägen till etablering på svensk arbetsmarknad är inte tillräckligt känd Ett komplext system av statliga insatser Lång tid i väntan på arbetsmarknadsetablering Resurser för kompletterande högskoleutbildningar Insatser för bättre kunskaper i svenska behövs Uppgifter om dem som ansöker om bedömning och legitimation Utfall i och bedömnings- och Kalkylresultat för fem yrkeskategorier har granskat statliga insatser inom utbildningsområdet för att tillvarata kompetensen hos akademiker med utländsk utbildning. Det tar för många utlandsfödda, däribland akademiker, som bosätter sig i att etablera sig på arbetsmarknaden. Statistik visar också att utlandsfödda akademiker i högre grad än infödda akademiker är arbetslösa eller överkvalificerade i de anställningar de har. medför generationsväxlingen på arbetsmarknaden behov av kvalificerad arbetskraft. har granskat regeringens styrning och uppföljning av insatser inom utbildningsområdet för att tillvarata kompetensen hos akademiker med utländsk utbildning samt ansvariga myndigheters genomförande. I detta har ingått bedömning av avslutade utländska högskoleutbildningar och prövning och utfärdande av legitimationer för läkare och sjuksköterskor med utländsk utbildning. Granskningen har också omfattat kompletterande högskoleutbildningar för akademiker med utländsk utbildning och länsstyrelsernas samordnande ansvar för språkinsatser som en del av introduktionen av nyanlända. Granskningen omfattar insatser genomförda huvudsakligen . Granskningen har utgått ifrån den övergripande revisionsfrågan Är de statliga insatserna inom utbildningsområdet ändamålsenliga och effektiva i syfte att möjliggöra att akademiker med utländsk utbildning kan etablera sig på svensk arbetsmarknad i enlighet med sin utbildningsnivå? övergripande slutsats är att det nuvarande systemet som involverar ett antal myndigheter kan göras mer ändamålsenligt och effektivt. Det skulle innebära att värdefull akademisk kompetens kan tillföras den svenska arbetsmarknaden i ökad takt och omfattning. Vidare framgår att det finns indikationer på effektivitetsproblem även gällande insatser som inte omfattas av granskningen, till exempel undervisningen i svenska. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Vägen till etablering på svensk arbetsmarknad är inte tillräckligt känd. Granskningen visar att det finns behov av tidigare och tydligare information om de insatser som finns för akademiker med utländsk utbildning. Till exempel är kännedomen om kompletterande högskoleutbildningar generellt dålig hos målgruppen. Det finns också behov av att och fortsätter se över informationen både till de sökande och till de myndigheter som tidigt möter akademiker med utländsk utbildning i syfte att förkorta tiden fram till utlåtande, behörighetsbevis och legitimation. Ett komplext system av statliga insatser. Akademiker med utländsk utbildning som vill etablera sig i möts av ett komplext system av statliga insatser och aktörer som finns i olika sektorer. I detta system blir regeringens samordnande ansvar viktigt. har antagit proposition 2008/09:175 och därmed anslutit sig till regeringens föreslag om en mer effektiv ordning för att bedöma hälso- och sjukvårdsutbildningar från tredjeland. Dessa förändringar har gett upphov till oklarheter i ansvarsfördelningen mellan och , något som myndigheterna emellertid inte särskilt har tagit upp med regeringen. gjort att regeringen inte sett sig föranledd att följa upp att utvecklingsarbetet fortlöper som förväntat. Resultatet är att den tänkta effektiviseringen av systemet inte fullt ut har genomförts. Lång tid i väntan på arbetsmarknadsetablering. Granskningen visar att den tid det tar för akademiker att få sina utländska utbildningar bedömda som grund för utlåtande, behörighetsbevis eller legitimation förklaras av olika faktorer. För till exempel förklaras tidsåtgången till största del av de tredjelandsutbildades genomförande av myndighetens kompletteringsprogram. ändrade praxis vad gäller kravet på uppehålls- och arbetstillstånd för sökande utbildade i tredjeland har också medfört en ökning av ansökningar från till exempel läkare bosatta i tredjeland. Kortare totaltider ger ekonomiska vinster. Räkneexempel visar att även små förkortningar av de sökandes arbetslöshetstider ger betydande ekonomiska vinster. 700 akademiker med utländsk utbildning som räkneexemplen är baserade på skulle kunna etablera sig på arbetsmarknaden inom sitt yrke en månad tidigare så skulle den samhällsekonomiska vinsten, det vill säga värdet av produktionstillskottet, bli i storleksordningen . Regeringen har inte säkerställt att anslagna medel motsvarar efterfrågan på kompletterande högskoleutbildningar. - 2010 har regeringen endast använt drygt 110 av för anordnandet av kompletterande högskoleutbildningar. visar granskningen att hälften av de berörda lärosätena anser att ersättningen inte täcker kostnaderna för att bedriva den kompletterande utbildningen. har emellertid inget underlag för att bedöma om lärosätena får täckning för sina kostnader för de kompletterande högskoleutbildningarna. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Det behövs insatser för bättre kunskaper i svenska. Det finns många indikationer i granskningen på brister i svenskundervisningen. Till exempel är bristande kunskaper i svenska det största hindret för att studenterna ska kunna genomföra kompletterande högskoleutbildningar med godkänt resultat inom utsatt tid. Ett sätt att underlätta språkinlärningen är målgruppsanpassad svenskundervisning. Här har länsstyrelserna ett samordningsuppdrag inom ramen för sitt uppdrag på integrationsområdet, ett uppdrag som har förtydligats genom etableringsreformen. Dock har endast 9 av 21 länsstyrelser genomfört sådana insatser. rekommendationer till regeringen: anser att regeringen bör ta ett större ansvar för att samordna och effektivisera systemet av insatser för att underlätta för personer med utländsk högskoleutbildning att etablera sig på arbetsmarknaden i . Regeringen bör säkerställa en departementsövergripande samordning och uppföljning av befintliga insatser. Regeringen bör förtydliga vilka krav de myndigheter som bedömer utländska högskoleutbildningar bör ställa på uppehålls- och arbetstillstånd. Regeringen bör följa upp att det finns kompletterande högskoleutbildningar som är anpassade till såväl studenternas som arbetsmarknadens efterfrågan. Regeringen bör förtydliga och följa upp länsstyrelsernas ansvar för att samordna målgruppsanpassad undervisning i svenska i länets kommuner. rekommendationer till myndigheterna: anser att , och lärosäten som anordnar kompletterande högskoleutbildningar bör vidta en rad åtgärder för att påskynda genomströmningen i systemet. , och lärosäten som anordnar kompletterande högskoleutbildningar bör i samråd med andra berörda myndigheter förbättra informationen till akademiker med utländsk utbildning. Syftet bör vara att information samordnat, tydligt och tidigt ska nå akademiker med utländsk utbildning. och bör se över sina interna processer i syfte att korta handläggningstiderna. bör förtydliga syftet med verkets utlåtanden och i samråd med företrädare för arbetsmarknaden anpassa dem efter arbetsmarknadens och de sökandes behov. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Akademiker med utländsk utbildning erbjuds en rad statliga insatser för att underlätta etableringen på arbetsmarknaden. har ansvar att bedöma högskoleutbildningar som leder till yrken som är oreglerade i och utfärdar utlåtanden. Har man ett reglerat yrke (för vilket det krävs legitimation eller motsvarande) ska man vända sig till den myndighet som är behörig för det yrket. är behörig myndighet för läraryrket och utfärdar behörighetsbevis. utländska högskoleutbildningar inom de 21 reglerade yrken som finns inom hälso- och sjukvårdsområdet (till exempel läkare och sjuksköterska) och utfärdar legitimationer. Vidare finns särskilda kompletterande högskoleutbildningar som kompletterar utländska akademikers utbildning i syfte att underlätta etableringen på arbetsmarknaden. Regeringen har gett ett särskilt uppdrag till åtta universitet och högskolor att anordna sådana utbildningar.