prop · GZ031d22 · 2011-09-20 00:00:00 — Om den SGI-baserade ersättningen skulle vara lägre, ska mellanskillnaden kunna betalas ut som rehabiliteringspenning i särskilda fall. I många avseenden föreslås samma regler gälla för rehabiliteringspenning i särskilda fall som för den SGI-baserade rehabiliteringspenningen. I ett nytt kapitel, 31 a kap., anges de särskilda regler som ska gälla för rehabiliteringspenning i särskilda fall. Storleken på rehabiliteringspenning i särskilda fall, m.m. Rehabiliteringspenning i särskilda fall bör vara i nivå med den lägsta nivån inom aktivitetsstödet (den lägsta nivån inom aktivitetsstödet är per dag som kan betalas ut för ). Regeringen föreslår därför att rehabiliteringspenningen i särskilda fall 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 ska kunna lämnas med högst per kalenderdag före skatt när ersättning utgår som hel förmån, dvs. samma belopp som föreslås gälla för hel sjukpenning i särskilda fall. När rehabiliteringspenning i särskilda fall ska lämnas som tre fjärdedels, halv, respektive en fjärdedels förmån, föreslås ersättningen kunna lämnas med högst , respektive per kalenderdag. Rehabiliteringspenning som baseras på den försäkrades SGI utges på den nivå som gäller för sjukpenning, nämligen antingen på normalnivå eller på fortsättningsnivå, där den senare är något lägre. Rehabiliteringspenning i särskilda fall bör dock kunna betalas ut med samma belopp, oavsett hur många dagar som förflutit i sjukperioden. Om den försäkrade får partiell sjukersättning ska rehabiliteringspenningen i särskilda fall minskas beroende på sjukersättningens omfattning. Rehabiliteringspenningen i särskilda fall föreslås kunna utgå med högst följande belopp vid Om den försäkrade får livränta enligt 41 kap. (arbetsskaderelaterad ersättning) eller 43 kap. (statligt personskadeskydd) socialförsäkringsbalken föreslås, på samma sätt som vid sjukpenning i särskilda fall, att den rehabiliteringspenning i särskilda fall som lämnas per dag ska minskas med en 1/365 av det belopp som livräntan lämnas med enligt gällande beslut. Beloppet ska avrundas till närmaste hela krontal och avrundas nedåt. Om den försäkrade även får sjukersättning görs dock inte någon minskning. Är den försäkrade även berättigad till SGI-baserad rehabiliteringspenning ska differensen mellan rehabiliteringspenning och rehabiliteringspenningen i särskilda fall först beräknas. Därefter minskas rehabiliteringspenningen i särskilda fall med hänsyn till livräntan. Rehabiliteringspenning lämnas, enligt gällande regler, längst till och med månaden före den när den försäkrade fyller . Detta bör även gälla för rehabiliteringspenning i särskilda fall. Rehabiliteringspenning i särskilda fall bör kunna lämnas som rehabiliteringspenning som beräknas utifrån SGI kan lämnas. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 En förutsättning för att en rätt till rehabiliteringspenning ska kunna uppstå är att rehabiliteringsbehovet beror på att arbetsförmågan är nedsatt på grund av sjukdom. När det gäller rehabiliteringspenning i särskilda fall föreslås av samma skäl som anges i avsnitt 3.9.3 beträffande sjukpenning i särskilda fall att med sjukdom ska likställas annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan. Vid bedömning av arbetsförmågans nedsättning för rehabilitering beaktas i vilken utsträckning den försäkrade till följd av rehabiliteringsåtgärden är förhindrad att förvärvsarbeta. Bedömningen föreslås utgå från ett normalt heltidsarbete, dvs. Detta innebär att om deltagandet i rehabiliteringsåtgärden gör att den försäkrade inte kan arbeta (/dag) är arbetsförmågan nedsatt med en fjärdedel. Rehabiliteringspenning i särskilda fall kan lämnas som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån beroende på omfattningen av arbetsförmågans nedsättning. Det är möjligt för en arbetsgivare att träffa kollektivavtal om att arbetsgivaren betalar ut lön under arbetslivsinriktad rehabilitering och att arbetsgivaren i stället får den försäkrades rehabiliteringspenning. Det föreslås dock att det inte ska vara möjligt för en arbetsgivare att få en anställds rehabiliteringspenning i särskilda fall. 3.9.5Rätt till sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall grundas på bosättning i Inom EU finns bestämmelser som samordnar medlemsländernas sociala trygghetsförmåner (socialförsäkringsförmåner, sjukvårdsförmåner och arbetslöshetsförmåner). Bestämmelserna grundas på rätten till fri rörlighet för personer och finns fastslagna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Samordningsbestämmelserna finns i och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om samordning av de sociala trygghetssystemen samt i tillhörande tillämpningsförordning. De gäller inte bara i EU- länderna utan också i EES-länderna (dvs. , och ) och i . Syftet med bestämmelserna är inte att harmonisera socialförsäkringssystemen i medlemsländerna. I stället ska de nationella systemen samordnas så att personer som flyttar från ett land till ett annat inte förlorar socialförsäkringsrättigheter eller blir försäkrade i två länder. Grundprincipen är att endast ett lands lagstiftning ska gälla, i första hand där personen arbetar. Personer som omfattas av bestämmelserna ska likabehandlas, oavsett medborgarskap. Personer som har tjänat in rättigheter i ett land ska ha rätt till förmånerna även när de bor i ett annat medlemsland, så kallad export av förmåner. Bestämmelserna garanterar dessutom att försäkrade ska kunna lägga samman försäkringsperioder som de tjänat in i olika medlemsländer om det behövs för att uppfylla försäkringsvillkor i ett annat medlemsland. Ett medlemsland ska ta hänsyn till likvärdiga förmåner, inkomster, omständigheter eller händelser som inträffat i ett annat medlemsland. Vid tillämpningen av EU-bestämmelserna ses de svenska förmånerna sjukpenning och rehabiliteringsersättning som förmåner vid sjukdom. Till förmånerna vid olycksfall i arbete och arbetssjukdom räknas bl.a. sjukpenning och arbetsskadelivränta. Sjukersättningen och aktivitetsersättningen har bedömts vara förmåner vid invaliditet. Samtliga dessa förmåner kan betalas ut när den försäkrade bor i ett annat medlemsland än . De enda svenska socialförsäkringsförmåner som är undantagna från rätten till export är bostadstillägg till pensionärer och äldreförsörjningsstöd. De bedöms vara särskilda icke avgiftsfinansierade kontantförmåner som bl.a. har drag av socialt stöd. Sådana förmåner är förtecknade i en särskild bilaga till förordningen. Regeringens förslag: Sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall ska vara bosättningsbaserade förmåner. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: tillstyrker förslaget och menar att det också bör innebära att förmånerna inte ska finansieras via arbetsgivaravgifter. Skälen för regeringens förslag: Sjukpenning i särskilda fall och rehabiliteringspenning i särskilda fall grundas inte på att den försäkrade har förvärvsarbetat. De är därför inte att betrakta som arbetsbaserade förmåner. Det föreslås därför att dessa förmåner ska bli bosättningsbaserade. Ett tillägg bör därför göras i avdelning A, 5 kap. 9 § socialförsäkringsbalken. I enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen torde sjukpenning i särskilda fall kunna betalas ut vid bosättning i ett annat land än inom EU. Det är möjligt att det finns fall där förmåner inom andra EU-länder är att likställa med den svenska tidsbegränsade sjukersättningen, vilket skulle kunna medföra rätt till sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall. Detta får prövas av i det enskilda fallet. 3.9.6Behållande av rätten till sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall Regeringens förslag: Rätten till sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall inträder från och med dagen efter den då rätten till tidsbegränsad sjukersättning enligt 4 kap. 31 § lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken har upphört. En försäkrad behåller rätten att kunna få sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall om han eller hon förvärvsarbetar. Rätten behålls även i de situationer då en sjukpenninggrundande inkomst är skyddad. Rätten att få sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall upphör när det för den försäkrade har bestämts eller skulle ha kunnat bestämmas en sjukpenninggrundande inkomst som uppgår till . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om de villkor som gäller för att den försäkrade ska anses stå till arbetsmarknadens förfogande när det gäller möjligheten för försäkrade att kunna behålla rätten till sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall. Bestämmelserna om rätten att behålla ersättningarna ska träda i kraft . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Promemorian: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Kammarrätten i anser att det bör förtydligas i lagstiftningen att rätten till förmånerna behålls även när de för tillfället inte uppbärs. önskar att det klargörs vad som avses med att den försäkrade förvärvsarbetar någorlunda kontinuerligt. Skälen för regeringens förslag: I avsnittet 3.9.3 föreslår regeringen att sjukpenning i särskilda fall ska kunna betalas ut som längst till och med månaden före den när den försäkrade fyller . Av gällande regler framgår att rehabiliteringspenning också kan lämnas längst till och med månaden före den när den försäkrade fyller . Någon annan åldersgräns föreslås inte i förhållande till rehabiliteringspenning i särskilda fall. En fråga är dock i vilken utsträckning en försäkrad som inte får sjukpenning i särskilda fall eller rehabiliteringspenning i särskilda fall kan ha kvar denna rätt vid framtida ersättningsfall. Regeringen föreslår att rätten att få sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall inträder dagen efter den då rätten till den tidsbegränsade sjukersättningen har upphört och behålls sedan under vissa givna förutsättningar. En försäkrad föreslås även kunna behålla rätten att kunna få sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall under tid då han eller hon förvärvsarbetar. framför önskemål om ett förtydligande kring om förvärvsarbetet måste ha viss omfattning för att rätten att kunna få de aktuella ersättningarna ska behållas. Regeringen anser att, för att det ska kunna anses att den försäkrade förvärvsarbetar, bör förvärvsarbetet ha viss omfattning om det ska kunna utgöra enda grunden för att behålla rätten till de aktuella ersättningarna. Utgångspunkten bör då vara att arbetet är av sådan omfattning att en sjukpenninggrundande inkomst (SGI) skulle kunna fastställas. Om förvärvsarbetet medför att en SGI kan bestämmas till föreslås dock rätten upphöra och inte kunna återkomma. Den försäkrade bedöms då inte längre behöva sjukpenningen respektive rehabiliteringspenningen i särskilda fall eftersom den försäkrade då har en SGI som kan skyddas och som ger en lika hög eller högre ersättning vid sjukdom än sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 I övrigt bör samma principer gälla för att behålla rätten till sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall som gäller för skydd av SGI. Detta innebär att rätten till sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall ska kunna behållas t.ex. om den försäkrade bedriver vissa studier. Vidare bör rätten att kunna få dessa förmåner behållas när den försäkrade är gravid eller i vissa fall när den försäkrade vårdar barn. Rätten till sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall bör även kunna behållas när en försäkrad får vissa andra dagersättningar enligt socialförsäkringsbalken. Den försäkrade föreslås också kunna få behålla rätten till sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall när han eller hon står till arbetsmarknadens förfogande eller deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och får aktivitetsstöd. Möjligheten att behålla rätten till sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall ska inte vara knuten till viss omfattning. Föreligger en sådan situation då rätten behålls gäller det hela förmånen. Detta innebär t.ex. att även om den försäkrade endast förvärvsarbetar partiellt ska rätten att kunna få sjukpenning respektive rehabiliteringspenning behållas i sin helhet. Regeringen föreslår att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska meddela föreskrifter om de villkor som gäller för att den försäkrade ska anses stå till arbetsmarknadens förfogande. De nya reglerna om sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall föreslås träda i kraft , förutom bestämmelserna om rätten att behålla dessa ersättningar, som föreslås träda i kraft . De försäkrade som avses kunna få sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall är de personer som har fått tidsbegränsad sjukersättning som sådan ersättning kan betalas ut enligt de övergångsbestämmelser som beslutades då den tidsbegränsade sjukersättningen avskaffades. Detta bör gälla för alla som har haft tidsbegränsad sjukersättning för maximal tid även i de fall den tidsbegränsade sjukersättningen upphörde före dvs. att de ska kunna få sjukpenning respektive rehabiliterings- penning i särskilda fall. Ersättning ska dock tidigast kunna lämnas . Det kan dock dröja innan alla försäkrade fått kännedom om de nya reglerna. Det är därför rimligt med vissa övergångsregler samt att en del regler träder i kraft senare än . Således bör gälla att en försäkrad som ansöker om sjukpenning i särskilda fall för dagar , men som inte har gjort sjukanmälan enligt 27 kap. 17 § socialförsäkringsbalken för , bör kunna få ersättning för tid före anmälan, om den försäkrade gjort en sådan sjukanmälan . Naturligtvis måste då också övriga förutsättningar för rätt till ersättning föreligga, såsom t.ex. att den försäkrade har en nedsatt arbetsförmåga. Vidare föreslår regeringen att reglerna om när en försäkrad ska behålla rätten att kunna få sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall ska träda i kraft . Innebörden av detta är att en försäkrad som tillhör målgruppen ska kunna få sjukpenning även om den försäkrade t.ex. inte har varit anmäld på arbetsförmedlingen eller deltagit i ett arbetsmarknadspolitiskt program 1 januari30 . Syftet är att de försäkrade ska hinna få information om vad som gäller för att kunna behålla rätten till sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall. 3.9.7Sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall bör inte vara pensionsgrundande Regeringens bedömning: Sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall bör inte vara pensionsgrundande. Därav följer att staten inte bör betala statlig ålderspensionsavgift på dessa ersättningar. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: LO, Arbetsgivaralliansen och KFO uppger att sjukersättning är pensionsgrundande och att sjukpenning och rehabiliteringspenning i särskilda fall därför också bör vara det. Skälen för regeringens bedömning: Av 59 kap. 13 § socialförsäkringsbalken framgår att sjukpenning och motsvarande ersättning är pensionsgrundande i den mån den trätt i stället för inkomst av arbete i allmän eller enskild tjänst. Eftersom sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall inte baseras på någon sjukpenninggrundande inkomst, kan den inte anses ha trätt i stället för någon förvärvsinkomst. Mot denna bakgrund anser regeringen att sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall inte bör vara pensionsgrundande. Dessa ersättningar kommer därmed, i pensionshänseende, att behandlas på samma sätt som den garantiersättning i form av tidsbegränsad sjukersättning som de för dessa nya förmåner aktuella personerna har haft. Några remissinstanser har hävdat att den tidsbegränsade sjukersättningen har varit pensionsgrundande, men detta är endast riktigt när det gäller den inkomstbaserade sjukersättningen. I lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift anges att statlig ålderspensionsavgift ska betalas av staten enligt lagen. Avgiften ska betalas endast för försäkrade enligt 4 och 6 kap. socialförsäkringsbalken och som uppfyller förutsättningarna för tillgodoräknande av pensionsrätt för inkomstpension eller av pensionspoäng. Avgiften anges i 3 § i lagen utgöra 10, av ersättning i form av sjukpenning och rehabiliteringspenning enligt 2428 och 31 kap. socialförsäkringsbalken. Eftersom regeringen gör bedömningen att sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall inte ska vara pensionsgrundande på grund av att ersättningen inte trätt i stället för någon förvärvsinkomst följer att staten inte heller bör betala någon statlig ålderspensionsavgift på dessa ersättningar. Regeringens förslag: En ny förmån benämnd boendetillägg införs. Boendetillägget ska handläggas av och betalas ut i efterskott. Boendetillägget ska kunna lämnas till en försäkrad som helt eller delvis har fått tidsbegränsad sjukersättning som sådan ersättning kan betalas ut enligt 4 kap. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 31 § lagen (2010:1011) om införande av socialförsäkringsbalken. Rätten till boendetillägget inträder från och med månaden efter den då rätten till tidsbegränsad sjukersättning upphörde. Boendetillägg ska kunna lämnas om den försäkrade får sjukpenning, rehabiliteringspenning, sjukpenning i särskilda fall, rehabiliteringspenning i särskilda fall eller deltar i det arbetsmarknadspolitiska programmet arbetslivsintroduktion och får aktivitetsstöd. Boendetillägget lämnas inte till en försäkrad som är berättigad till bostadstillägg enligt 101 kap, socialförsäkringsbalken. Bestämmelserna ska träda i kraft . Promemorians förslag: Överensstämmer i princip med regeringens förslag. Regeringen föreslår dessutom att boendetillägg inte ska lämnas till en försäkrad som kan få bostadstillägg (BTP) till sin änkepension. Remissinstanserna: avstyrker förslaget och lyfter fram att den dagersättning som ligger till grund för boendetillägget kan variera och därför kan månadsbeloppet för boendetillägget behöva räknas om . anser också att det är problematiskt med ytterligare en bostadskostnadsersättning och anser att det bör övervägas om inte någon av redan befintliga förmåner kan användas. ISF lämnar liknande synpunkter. framför att BTP kan lämnas till en änka som är född eller senare och beviljats änkepension . Om änkan har rätt till BTP uppstår en situation där två bidrag kan anses täcka samma boendekostnad. DHR instämmer i att personer med sjukersättning inte ska kunna få boendetillägg eftersom de har BTP. Flera remissinstanser är positiva till att personer som saknar SGI ska kunna få en ersättning från sjukförsäkringen inkl. boendetillägget. Dessa redovisas i anslutning till förslaget om införandet av sjukpenning i särskilda fall. Skälen för regeringens förslag: I denna proposition föreslås att sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall ska kunna beviljas för personer som saknar en sjukpenningrundande inkomst eller har en mycket låg sådan. Detta gäller personer som har fått tidsbegränsad sjukersättning som sådan ersättning kan betalas ut. Flertalet av de personer som kommer att få sjukpenning i 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 särskilda fall har haft bostadstillägg (BTP). Regeringen anser att det är rimligt att det även ska finnas ett bidrag till boendekostnaderna kopplat till den särskilda sjukpenningen. Därigenom ska dessa personer kunna erbjudas ett i stort sett oförändrat inkomstskydd även efter det att sjukersättningen och BTP har upphört. Av rättviseskäl anser regeringen att även de personer med något högre sjukpenning som kan antas ha haft BTP ska kunna få ett bidrag till boendekostnader. Några remissinstanser har ansett att nuvarande förmåner, dvs. BTP och bostadsbidrag, borde ha använts för att täcka boendekostnaderna för personer med sjukpenning i särskilda fall eller rehabiliteringspenning i särskilda fall. BTP är anpassat till garantinivåerna för sjuk- och aktivitetsersättningen. Vid beräkning av BTP beaktas inte hushållets försörjningsbörda. De hushåll som har barn kan få ersättning i form av bostadsbidrag. Nivåerna för bostadsbidraget är anpassade till hushåll med normala löneinkomster. Sammantaget innebär detta att det skulle krävas omfattande ändringar i reglerna för dessa förmåner för att ett oförändrat inkomstskydd för den aktuella gruppen skulle kunna uppnås. Bedömningen är därför att användning av BTP och bostadsbidrag inte skulle leda till några administrativa besparingar. Regeringen föreslår således att en ny förmån, benämnd boendetillägg, införs. Boendetillägget ska handläggas och betalas ut i efterskott av . Boendetillägg ska kunna lämnas till en försäkrad som fått tidsbegränsad sjukersättning som sådan ersättning kan lämnas. Rätten till boendetillägget inträder från och med månaden efter den då rätten till tidsbegränsad sjukersättning upphörde. Ett boendetillägg ska kunna lämnas om den försäkrade får sjukpenning, rehabiliteringspenning, sjukpenning i särskilda fall eller rehabiliteringspenning i särskilda fall. När den tidsbegränsade sjukersättningen upphör erbjuds den försäkrade att delta i det arbetsmarknadspolitiska programmet arbetslivsintroduktion (). Under utreds deltagarens förmåga att gå vidare i sin rehabilitering på Arbetsförmedlingen. av de personer som har deltagit i återvänder efter utredningen till en ny period med sjukpenning. Det kan antas att arbetsförmågan för dessa personer har varit densamma både före, under och efter Därför föreslås att boendetillägget också ska kunna lämnas när den försäkrade deltar i och således får aktivitetsstöd. Försäkrade med partiell sjukersättning skulle i vissa fall kunna få både ett BTP och ett boendetillägg , exempelvis om den försäkrade med sjukersättning får särskild sjukpenning. En sådan situation skulle också kunna inträffa, vilket påpekar, när en person uppbär BTP till änkepensionen. I dessa fall skulle den försäkrade få dubbel kompensation för samma boendekostnader, vilket inte kan anses som rimligt. har föreslagit att boendetillägget ska samordnas med BTP till änkepension. Regeringens uppfattning är att dessa försäkrade, liksom personer med sjukersättning, redan har ett fullgott grundskydd genom garantiersättning och BTP. Det föreslås därför att boendetillägg inte kan lämnas till försäkrade som är berättigade till BTP enligt 101 kap. socialförsäkringsbalken. Regeringens förslag: Boendetillägget ska kunna för år räknat lämnas med högst till en ogift försäkrad och med högst till en gift försäkrad. Beloppen för boendetillägget ska höjas med till hushåll med ett barn, till hushåll med två barn och till hushåll med tre eller flera barn. Om boendetillägg lämnas till båda makarna, ska beloppen delas lika mellan dem. Med barn avses sådana barn som enligt 96 kap. socialförsäkringsbalken berättigar till bostadsbidrag. När boendetillägget bestäms ska sambor likställas med makar och den person som är gift men stadigvarande lever åtskild från sin make ska likställas med en ogift person. Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens. Regeringen föreslår andra belopp för boendetillägget. Remissinstanserna: Flera remissinstanser, såsom , och , tillstyrker förslaget. efterlyser vissa förtydliganden. Arbetsförmedlingen är positiv till förslaget, men anser att boendetillägget även bör lämnas till den som efter arbetslivsintroduktionen fortsätter i aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Flera remissinstanser däribland DHR, LO och anser att den sammantagna ersättningsnivån för försäkrade med rätt till sjukpenning i särskilda fall och boendetillägg är för låg. Skälen för regeringens förslag: Regeringens intention med förslagen om sjukpenning i särskilda fall och boendetillägg är att individen ska få ett oförändrat inkomstskydd vid fortsatt nedsatt arbetsförmåga till följd av sjukdom.