prop · GY03101 · 2011-04-14 00:00:00 — Redovisningen mot statens budget sker enligt de principer som följer av lagen (1996:1059) om statsbudgeten och beslut om budget. Avgränsningen är den som följer av riksda- gens budgetbeslut. Alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lå- nebehov, med undantag för vissa verksamheter där inkomster endast ska bidra till att täcka verk- samhetens kostnader och verksamheter där kostnaderna helt ska täckas med verksamhetens intäkter omfattas. I praktiken innebär detta i allt väsentligt samma avgränsning som den som gäller för resultat- och balansräkningen. Om en myndighet eller en del av en myndighets verk- samhet varken har anslag på budgeten, redovisar inkomster mot inkomsttitel eller gör betalningar via de statliga betalningssystem som har kopp- ling till statens centralkonto i , kommer dock myndigheten inte att påverka ut- fallet på statens budget. Utgifterna på statens budget redovisas mot anslag. Inkomsterna redovisas mot inkomsttitlar. Avräkning mot anslag för transfereringar ska gö- ras det år då betalning sker medan avräkning mot inkomsttitlar för skatt görs det år då betalning sker respektive erhålls. Övriga utgifter och in- komster avräknas det år till vilket utgiften re- spektive inkomsten hänför sig. be- slutade om ändrad grund för avräk- ning av myndigheternas förvaltningskostnader mot anslag (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:FiU15, rskr. 2008/09:30). Förändringen innebär att för de flesta myndigheter avräknas poster som förändring av semesterlöneskuld, upplupna kostnader i övrigt, förändring av av- sättningar samt andra periodiseringar mot anslag redan när kostnaden identifieras, i stället för att som tidigare avräknas när faktura kom in till myndigheten eller i vissa fall när betalningen gjordes. För och (nu i hu- vudsak ) som redan tidigare tilläm- pade kostnadsmässig anslagsavräkning, liksom för universitet och högskolor som har en egen modell för anslagsavräkning, skedde i princip ingen förändring. Universitet och högskolor tillämpar för en stor mängd anslag inom grundutbildningsområ- det en anslagsavräkningsmodell som innebär att löpande avräknas en tolftedel av års- beloppet oavsett verklig förbrukning, medan vid beroende av volymen studieprestationer upp till ett visst belopp. är ett undantag från denna modell och i stället är där den löpande avräkningen densamma som den slutliga. En viktig punkt i redovisningen mot statens budget är preciseringen av skattebegreppet som ges uttryck i budgetens indelning och som även utgår från nationalräkenskapernas klassificering av olika typer av transaktioner, där socialavgifter och allmän pensionsavgift ingår bland skatterna. Till skillnad från vad som gäller för resultat- och balansräkningen, där olika redovisningsme- toder och principer för ett antal specifika poster förklaras ovan, finns för anslag och inkomsttitlar på statens budget riksdagsbeslut och motiver- ingar vilka har redovisats för i budget- propositionen eller andra propositioner. Därför redovisas inte den typen av specifik information här. Även förändringar av struktur och innehåll för anslag och inkomsttitlar har redovisats i bud- getpropositionen m.m., och beskrivs därför inte. Utöver anslagen och inkomsttitlarna innehål- ler statens budget en post för Riksgäldskonto- rets nettoutlåning och en kassamässig korriger- ingspost. Dessa kassamässiga korrigeringsposter på utgiftssidan är nödvändiga för att budgetens saldo ska visa statens lånebehov med omvänt tecken, dvs. ett positivt budgetsaldo ger ett ne- gativt lånebehov. 4.4.3Skillnader mellan resultaträkningen och statens budget Statens budget och resultaträkningen skiljer sig som nämnts åt avseende såväl avgränsning och struktur som redovisningsprinciper. Ett exempel på skillnader i avgränsningen är affärsverken som ingår i resultaträkningen men som till helt övervägande del ligger utanför sta- tens budget. Ett annat exempel är att avgifter och bidrag som myndigheterna får disponera re- dovisas i resultaträkningen medan de endast på- verkar budgeten i den mån dessa verksamheter har en inverkan på statens lånebehov. Detsamma gäller affärsverkens verksamheter. När det gäller redovisningsprinciper innefattar statens budget redovisning av in- och utbetal- ningar (kassamässigt) och för vissa anslag eller inkomsttitlar kostnader och intäkter eller utgif- ter och inkomster. I resultaträkningen görs re- dovisningen i sin helhet enligt bokföringsmäs- siga grunder, dvs. av intäkter och kostnader. Statens budget har en ändamålsstruktur där anslagen är grupperade i utgiftsområden och in- komsttitlarna i inkomsttyper. Resultaträkningen är däremot indelad i intäkts- och kostnadsslag. Jämförelser av poster i resultaträkningen och statens budget låter sig därmed ofta inte göras, utan dokumenten kompletterar i stället varandra. Resultaträkningen visar verksamhetens totala kostnader och intäkter . Balansräk- ningen visar den ekonomiska ställningen, dvs. tillgångar och skulder per . påverkas endast balansräkningen av vissa händelser i statens budget medan resultaträk- ningen är oförändrad. En stor principiell skillnad är att i resultaträk- ningen elimineras alla poster som avser transak- tioner mellan myndigheter. Det gäller köp och försäljning av tjänster eller varor mellan myndig- heter liksom bidrag mellan myndigheter. Viktiga elimineringsposter är arbetsgivaravgifter och skatter som statliga myndigheter betalat och för det statliga tjänstepensionssystemet som statliga myndigheter betalat till . I statens budget bruttore- dovisas dessa transaktioner i de flesta fall som utgifter på anslag och inkomster på inkomsttitel. En annan stor skillnad är att ålderspensions- avgifterna från andra än statliga myndigheter bruttoredovisas som intäkt i resultaträkningen som de faktiska utbetalningarna av pensioner i ålderspensionssystemet redovisas som kostnader. I statens budget däremot netto- redovisas ålderspensionsavgifterna efter avdrag för utbetalningarna till pensionssystemet inklu- sive premiepensionssystemet, medan utbetal- ningarna av pensioner inte framgår av budgeten, utan redovisas i anslutning till budgeten som ål- derspensionssystemet utanför statens budget. I nedanstående tabell sammanfattas några skillnader mellan resultaträkningen och statens budget. Tabell 4.5 Jämförelse mellan resultaträkningen och statens budget Avgift av tillfällig natur nade bidrag m.m.) Kostnad (intäkt) Löner, varor och Intäkt/kostnad en- vinst/förlust och upp- Skatter redovisas som intäkter i resultaträk- ningen, medan i statens budget redovisas intäk- ter som är hänförliga till det aktuella året med korrigeringsposter för betalda skatter så att slut- summan blir kassamässig. Även intäktsdefinitio- nen skiljer sig åt. Intäkter eller reduktioner som inte tagits upp påverkar skatteintäk- terna i resultaträkningen, medan de i budgeten för det aktuella året hänförs till korrigerings- posterna för uppbörds- och betalningsförskjut- ningar. Skatterna är den viktigaste inkomstpos- ten både i resultaträkningen och statens budget och principerna och redovisningssättet sam- manfattas närmare ovan. För olika typer av avgifter och bidrag redovi- sas intäkter i resultaträkningen, medan inkoms- ter redovisas för avgifter som förs till inkomst- titel. Med inkomster avses här vanligen de in- komster där faktura utfärdats eller i omedelbar anslutning före den s.k. bryt- dagen. Avgifter som disponeras av en myndighet påverkar statens budget endast som betalningar, medan de normalt inte berör anslag eller in- komsttitlar. Bidrag redovisas i några fall kas- samässigt på statens budget, främst bidrag från EU, medan de i de flesta fall inte redovisas mot inkomsttitel eller anslag utan endast påverkar budgeten som betalningar. Nettobetalningar från avgifts- och bidragsfinansierad verksamhet påverkar dock vanligen saldot på myndigheter- nas räntekonton i och där- med nettoutlåning, vilket i sin tur påverkar statens budget och statens låne- behov. Transfereringar i form av lämnade bidrag och andra omfördelningstransaktioner redovisas som kostnader i resultaträkningen, medan de redovi- sas vid utbetalningen i statens budget. Till största delen sammanfaller dock dessa begrepp, beroende på hur kostnaderna för transfereringar fångas i olika fall. Transfereringar periodiseras i resultaträkningen endast i de fall de är tydligt hänförliga till ett visst år, såsom exempelvis jordbruksstöd eller EU-avgiften för ett visst år. Löner, lokalhyror och köp av varor och tjänster i övrigt, redovisas med kostnader i re- sultaträkningen, och i de allra flesta fall även med kostnader i statens budget. Däremot redovisas vissa stora investeringar i infrastruktur och för försvarets räkning fortfarande på statens budget i sin helhet i samband med att anskaffningen görs. Skillnader gäller även för ett antal andra trans- aktioner av särskild art. Orealiserade vinster, upplupna ränteintäkter, avsättningar för framtida åtaganden eller andel av vinst/förlust i bolag som staten äger, redovisas som intäkter eller kostna- der i resultaträkningen, medan de inte påverkar statens budget förrän i samband med eventuell betalning. Direkta skatter på arbete Övriga direkta skatter på arbete Summa Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Övriga indirekta skatter på arbete Summa Indirekta skatter på arbete Skatt på kapital, hushåll Övriga skatter på kapital Summa Skatt på kapital Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på alkohol och tobak Skatt på energi och miljö Inlevererat överskott från AB Svenska Övriga skatter på konsumtion och in- Summa Skatt på konsumtion och insats- Restförda och övriga skatter Intäkter som förs till fonder Summa Restförda och övriga skatter summa Totala skatteintäkter före Justering till belopp enligt ÅRS 2009 Avgår: Kommunala inkomstskatter Avgår: Avgifter till summa Statens skatteintäkter före Justering till belopp enligt ÅRS 2009 avgränsningen av statens budget Eliminering av statliga myndigheters Eliminering av särskild löneskatt på Eliminering av myndigheters skatter och summa Total före justering Justering till belopp enligt ÅRS 2008 Skatteintäkterna ökade med (6,) jämfört med . Eftersom många skatter fastställs per kalenderår är det slutliga utfallet för taxeringen inte känt förrän i december året efter det aktuella årets utgång. Redovisningen av skatteintäkter grundas därför till viss del på bedömningar. Även om man för årsredovisningen kan göra en någorlunda säker bedömning av intäkterna från skatt på arbete och skatt på konsumtion är osä- kerheten fortfarande stor vad gäller skatt på ka- pital. Historiskt ligger avvikelsen mellan den be- dömning som redovisas i årsredovisningen och de slutliga utfallen på i storleksordningen av de totala skatteintäkterna. Direkta skatter på arbete är nästan oföränd- rade jämfört med . ringen förklaras av att skattereduktionerna som minskar intäkterna från direkta skatter ökat i högre omfattning än inkomstskatterna ökat. Skattereduktionerna ökade med 19 och in- komstskatterna med . Bland annat har avdragen för husarbete (ROT- och RUT-avdrag) och jobbskatteavdragen ökat. In- direkta skatter på arbete ökade med mellan åren. Arbetsgivaravgifterna ökade med till följd av lönesum- mans utveckling. Arbetsgivaravgifterna utgörs i princip av avgiftssatsen i procent av lönesum- man. Preliminärt ökade lönesumman med . Myndigheternas arbetsgivaravgifter är inomstatliga och har eliminerats vid beräkning av skatteintäkterna. Elimineringen bruttoredovisas i tabellen ovan. Jämfört med ökade skatt på kapital med (). Skatt på kapi- tal från hushåll ökade med () framför allt till följd av ökade vins- ter från aktie- och bostadsförsäljningar. Skatt på företagsvinster ökade med () på grund av företagens högre vins- ter. Skatt på konsumtion och insatsvaror ökade med (). Av detta ökade intäkter av mervärdesskatt med . Hushållens konsumtions- utgifter i löpande priser ökade . Även ökade investeringar, framför allt bostads- investeringar, bidrar till ökade momsintäkter. Mervärdesskatt redovisas av och . I beloppet mervärdesskatt, 324 mil- jarder kronor, ingår återbetald mervärdesskatt till statliga myndigheter med 26 miljarder kro- nor. Det beloppet utgör en inomstatlig transak- tion som elimineras för att inte påverka det kon- soliderade utfallet. Skatt på alkohol och tobak minskade margi- nellt. Skatt på energi och miljö ökade med . Intäkterna av skatt på elektrisk kraft ökade på grund av ökad försälj- ning i samband med den kalla vintern i början och slutet av 2010. Intäkter till fonder ökade på grund av stabilitetsavgiften. Den del av skatteintäkterna som avser kom- munala inkomstskatter och går till kommunerna ökade med . Även de avgifter som går till ålderspensionssystemet ökade, med . Den offentliga sektorns samtliga skatter tas in till staten främst genom och redovi- sas både i statens resultaträkning och i statens budget. De skatter och avgifter som avser kom- munsektorn och ålderspensionssystemet utbe- talas av staten löpande för att sedan regleras när slutlig taxering är fastställd. Den redovisning av skatteintäkter som görs i resultaträkningen avvi- ker på några punkter från den som görs på in- komstsidan i statens budget. I budgeten görs omföringar och en finare indelning av vissa pos- ter för att tydligare redovisa fördelningen mellan olika skatteslag etc. Den del av ålderspensions- avgiften som går till premiepensionssystemet läggs i resultaträkningen till skatteintäkterna trots att systemet numera ses som en del av hus- hållssektorn i nationalräkenskaperna (se avsnitt 4.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplys- ningar). En annan väsentlig skillnad jämfört med statens budget är att arbetsgivaravgifter avseende statligt anställda elimineras i resultaträkningen. I resultaträkningens skatteintäkter ingår den kommunalekonomiska utjämningen som netto- redovisas på utgiftssidan i statens budget. In- komstutjämningsavgift och kostnadsutjämnings- avgift från kommuner och landsting på sam- manlagt redovisas under an- slaget för kommunalekonomisk utjämning var- för statsbidragen till kommunerna minskats med motsvarande belopp på statens budget. I resul- taträkningens skatteintäkter ingår också mervär- desskatt med för kommuner och landsting som nettoredovisas på inkomstsi- dan i statens budget (nettoredovisningen går mot en inkomsttitel som inte ingår i statens skatteintäkter/skatteinkomster). I resultaträk- ningen har den kommunalekonomiska utjäm- ningen och kommunmomsen bruttoredovisats, vilket innebär att både inkomster och transfere- ringar till kommuner är högre än i statens budget . I kolumnen för jämförelsetalen re- dovisas för varje skatteslag de utfall som beräknats taxe- ring och som överensstämmer med motsvarande uppgifter i redovisningen av utfallet på statens budget. Dessa avviker något för varje enskilt skatteslag från de belopp som beräknades när re- sultaträkningen togs fram eftersom de baseras på ett senare taxeringsutfall. Tre juster- ingsbelopp har lagts till i ovanstående tabell så att överensstämmelse även uppnås med de peri- odiserade skatter som redovisades i årsredovis- ningen för staten 2009. Skatteintäkterna 2009 är högre jämfört med den beräkning av skatt som gjordes . Skatt på företags- vinster och skatt på kapital för hushåll blev 11 respektive högre än beräkningen . Skattereduktionerna blev högre. Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter och andra ersättningar har ökat med eller . Det beror i huvudsak på att Svenska Kraftnäts uppdragsintäkter ökade. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens intäkter minskade däremot på grund av att arbetslöshetsavgiften reducerades och att utbetalningarna av arbets- löshetsersättning var lägre jämfört med föregående år. Intäkter av avgifter utgör ersättning som betalas till staten för en motprestation. Avgifterna utgör ersättning för kostnader som staten via myndigheterna har för att tillhanda- hålla varor och tjänster. Andra ersättningar som redovisas i noten utgör ersättningar som inte betraktas som avgifter. I noten delas intäkterna upp beroende på om de genererats i offentligrättslig verksamhet, uppdragsverksamhet eller är att betrakta som annan ersättning. Med offentligrättsliga avgifterna avses dels s.k. belastande avgifter där den enskilde rättsligt eller faktiskt kan anses tvingad att betala avgiften, dels sådana avgifter som är frivilliga för den enskilde i den mening att de avser t.ex. betalning för en efterfrågad vara eller tjänst. En avgift anses betungande om den innebär ett ingrepp i enskildas ekonomiska förhållanden. Sådana avgifter tas ut i en verksamhet som riks- dagen beslutar ska bedrivas och som ska vara av- giftsbelagd. Frivilliga avgifter tas ut med stöd av föreskrifter som meddelats med stöd av reger- ingens s.k. restkompetens. I det följande används dock uttrycket offent- ligrättsliga avgifter för att beteckna endast be- tungande avgifter. uppgick dessa intäkter till , vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Totalt redovisar omkring 130 myndigheter of- fentligrättsliga avgifter vilka tas ut i en mängd verksamheter. Transportstyrelsens offentligrättsliga avgifter omfattar avgifter inom normerings- /regelgivnings-, tillstånds- och tillsynsverksam- heten inom sjöfarts- och luftfartsområdet. Av- gifter tas också ut för registerhållningsverksam- het inom vägtrafikområdet och avgifter för undervägsverksamhet från Eurocontrol, flygtra- fiktjänstverksamhet (ANS) och gemensam av- gift för säkerhetskontroll (GAS) inom luftfarts- området. Därtill kommer uppbörd av trängselskatt, felparkeringsavgifter m.m. inom vägtrafikområdet. Även registerhållningsavgifter, körkortsavgifter och avgifter för registrerings- skyltar redovisas av Transportstyrelsen. Ök- ningen med beror huvud- sakligen på att Transportstyrelsen övertagit kör- uppgifter ur vägtrafikregister. avgifter omfattar huvudsakligen grundavgifter i allmänna och enskilda mål och avgifter i mål om betalningsföreläggande m.m. offentligrättsliga avgifter om- fattar huvudsakligen banavgifter för trafik på statens järnvägsanläggningar, förarprovsavgifter och ansökningsavgifter. Lantmäteriet redovisar offentligrättsliga av- gifter inom fastighetsbildningsområdet och ex- peditionsavgifter som ska finansiera inskriv- ningsverksamheten, t.ex. ansökan om lagfart vid köp av fastighet. Polisen tar ut offentligrättsliga avgifter för stämningsmannadelgivning, passhantering, na- och ansökan om prövning av olika ärenden. tar ut avgift bl.a. för att bevilja studiestöd och för att admini- strera återbetalningen av studielånen. tar ut avgifter för kontroll och tillsyn av läkemedel, medicintekniska pro- dukter och vissa andra produkter som med hän- syn till egenskaper eller användning står läkeme- del nära. tar ut avgifter för bolagsregistre- ringar. offentligrättsliga avgifter omfattar elsäkerhetsavgifter, elberedskapsavgif- ter och nätövervakningsavgifter. Dessutom tar myndigheten emot avgifter på elområdet, t.ex. behörighetsavgifter och ersättning för provade produkter s.k. provningsavgifter. offentligrättsliga avgifter omfattar dels avgifter från anläggningar som har tillstånd att bedriva kärnteknisk verk- samhet och dels avgifter från de som i sin yrkes- verksamhet använder utrustning med icke-joni- serande strålning bl.a. för lasrar och röntgenutrustning. tar ut avgifter för patent- och varumärkesregistreringar. (FI:s) offentligrättsliga avgifter omfattar avgifter för tillstånd och an- mälningar, exempelvis auktorisationer, ägar- prövningar, bolagsordningsändringar, lednings- prövningar, prospektgranskning och gränsöverskridande verksamhet. Finansinspek- tionen tar även ut årliga avgifter från alla som står under FI:s tillsyn eller är registrerade hos FI. offentligrättsliga avgifter omfattar i huvudsak undervägsavgifter. Minsk- ningen med beror på att delades och att flygplatsverksamheten bolagiserades. intäkter omfattar främst far- leds- och lotsavgifter. redovisar avgift för elcertifi- kat som offentligrättslig avgift. Uppdragsverksamhet omfattar samtliga avgifter som inte är tvingande, i regel försäljning av så- dana varor och tjänster som är frivilligt efterfrå- gade. Till uppdragsverksamhet räknas också den verksamhet som avses i det generella bemyndi- gandet i 4 § avgiftsförordningen (1992:191). En- ligt paragrafen får myndigheten själv besluta om att ta ut en avgift för t.ex. publikationer, uthyr- ning av lokaler, utbildning eller konsultuppdrag. ökade intäkterna av uppdragsverk- samhet med och det är ca 200 myndigheter som redovisar sådan avgiftsbelagd verksamhet. uppdragsverksamhet består hu- vudsakligen av försäljning av järnvägsmaterial till de entreprenörer som bygger och underhåller de statliga järnvägarna. säljer också el till de olika bolag som bedriver tågtrafik. Vid de stora järnvägs- och vägprojekten, så- som t.ex. i och samt i bygger Trafik- verket stationer och tunnlar som säljs till och . De ökade avgiftsin- täkterna beror i huvudsak på försäljning av järn- vägsmaterial. har till uppgift att stödja svensk export och utveckla svenskt när- ingsliv genom att erbjuda konkurrenskraftiga exportkreditgarantier och investeringsgarantier. Premieintäkterna (avgifterna) ska täcka garanti- tagarnas eventuella framtida kundförluster. Ga- rantin är frivillig för företagen och premiens storlek sätts på marknadsmässiga grunder. In- täkterna ökade med på grund av ökad garantigivning i spåren av finans- krisen. () uppdrags- verksamhet omfattar försäljning av materiel, ut- bildning, sålda tjänster samt försäljning av prov- verksamhet. FMV:s externa uppdragsintäkter har minskat med , beroende bl.a. på att Försvarsmaktens andel av leveran- serna har ökat medan övriga kunder har minskat. Bland större uppdrag till andra kunder domine- rar export av till och Tjeck- ien. uppdragsverksamhet avser i huvudsak bankgarantiavgifter. Ökningen med beror på längre löptider på åtagandena jämfört med . Detta ger en högre avgift för instituten. ansvarar för vård och behandling på landets LVM-hem (lagen (1988:870) om vård av missbrukare) och sär- skilda ungdomshem. Den del av verksamhetens kostnader som inte täcks av myndighetens an- slag ska finansieras med avgifter från kommuner. intäkter från upp- dragsverksamhet omfattar till största delen er- sättning från AP-fonderna för administration av inkomstpensionssystemet. Dessa inkomster re- dovisades tidigare av . avser ersättning från pre- miepensionssystemet som tidigare redovisades av som inte ingick i avgränsningen av staten i årsredovisningen för staten 2009. Lantmäteriets avgiftsbelagda verksamhet om- fattar bl.a. grundläggande geografisk information och fastighetsinformation. tar huvudsakligen ut hyror och arrenden (avgifter) från hyresgäster men bedriver även annan uppdragsverksamhet, såsom konsultverksamhet inom byggenheten. bedriver huvudsakligen uppdragsverksamhet inom medicinsk utbildning och forskning. uppdragsintäkter avser ersätt- ning från AP-fonderna och premiepensions- systemet för arbete med uppbörd av ålderspen- sionsavgifter m.m. Statens jordbruksverks uppdragsverksamhet avser huvudsakligen distriktsveterinärorganisa- tionen. redovisar intäkter avseende uppdragsverksamhet i samband med uppdrags- utbildning och forskning, tidskrifter och publi- kationer samt rådgivning och annan liknande service. I Svenska Kraftnäts nätverksamhet säljs överföringskapacitet för transport av elektricitet via stamnätet och utlandsförbindelserna. har dessutom ansvaret för att balansera den nationella produktionen och förbrukningen av el. Detta sker genom att ett antal företag (ba- lansansvariga) åtagit sig att planera sin tillförsel av el (produktion och inköp) och sitt uttag (för- brukning) så att dessa balanserar varandra. gör i efterhand en ekonomisk reglering av obalanserna vilka redovisas som köpt respektive såld balanskraft i Svenska kraft- näts resultaträkning. Balanskraft redovisas under verksamhetsgrenen Systemansvar för el hos .