prop · GZ031d30 · 2011-09-20 00:00:00 — Den europeiska utvärderingen visar att målsättningarna för EU-programmet och aktiv i stämmer väl överens med dagens utmaningar vad gäller att öka ungdomars anställningsbarhet och deltagande i samhället. Programmets främjande av icke- formellt lärande har visat sig förbättra ungdomars möjligheter till utbildning och sysselsättning. Programmet underlättar även för ungdomar att delta i internationellt samarbete. Att unga med färre möjligheter utgör en särskild målgrupp är unikt. Det kan konstateras att resultaten från den svenska utvärderingarna och utvärderingen på europeisk nivå ligger väl i linje med varandra. Den nationella arbetsgruppen för den strukturerade dialogen, ledd av för ungdomsorganisationer (LSU) har samordnat arbetet med konsultationer om ungas sysselsättning i syfte att främja ungas inflytande över EU-samarbetet på området. Inom fortsätter en reformprocess. för ungdomsfrågor (CDEJ) har fått fortsatt mandat för sitt arbete men antalet mötestillfällen kommer att diskuteras vidare. deltar i internationellt ungdomspolitiskt samarbete även inom EU, , Östersjöstaternas råd och Ba- rentsrådet. bidrar till finansieringen av Östersjöstaternas råd och sekretariat för ungdomsfrågor med placering i respektive . Under det svenska ordförandeskapet i (2009-2011) har inriktningen varit att ta fram en ny handlingsplan för samarbetet på ungdomsområdet. Ungdomspolitiken är sektorsövergripande och hur politikens mål kan uppnås beror på insatser och åtgärder på såväl nationell som regional och lokal nivå. Den viktigaste utmaningen på utbildningsområdet är att förbättra resultaten i både grund- och gymnasieskolan. Genom de reformer som regeringen har genomfört på skolområdet ska fler elever nå skolans kunskapsmål. börjar de första eleverna i den reformerade gymnasieskolan, som bl.a. kännetecknas av utveckling av kvaliteten i yrkesutbildningen och introduktion av en lärlingsutbildning. Detta förväntas leda till en ökad genomströmning i gymnasieskolan och därmed bättre möjligheter för ungdomar att tidigare etablera sig på 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 arbetsmarknaden efter avslutad utbildning. Det är viktigt att noga följa utvecklingen av den nya gymnasieskolan. Utbildning är den långsiktigt bästa vägen för en fast förankring på arbetsmarknaden och det är angeläget att minska avhoppen från gymnasieskolan och att förmå unga som saknar slutbetyg från grund- och gymnasieskolan att återuppta sina studier. Ungdomars möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden är avgörande för utvecklingen av deras levnadsvillkor. Ett utanförskap är samhällsekonomiskt kostsamt och kan innebära försämrade levnadsvillkor för de personer som drabbas i form av ohälsa, brist på gemenskap och ekonomisk utsatthet. Regeringen har genomfört en rad reformer för att förbättra ungdomars situation på arbetsmarknaden. Unga utan fullständig gymnasieutbildning och unga med aktivitetsersättning riskerar långvariga problem på arbetsmarknaden. När tillgången på ledig arbetskraft ökar tenderar kraven på utbildning vid rekryteringar att bli högre. Arbetssökande med kortare utbildning får därmed svårare att konkurrera om jobben. Många unga föräldrar har inte hunnit avsluta sin utbildning eller har kort utbildning. pekade i sin rapport föräldrar studier och arbete på vikten av flexibla lösningar och ökad förståelse inom skolan för att ge unga, som avbryter sina studier för att få barn, bättre möjligheter att återuppta sin utbildning under eller efter föräldraledigheten. De ungdomar som varken arbetar, söker arbete eller studerar löper särskilt stor risk att hamna i ett långvarigt utanförskap. Det är av avgörande betydelse att dessa ungdomar erbjuds ett adekvat stöd att återuppta sina studier. För att göra detta finns ett behov av tidiga insatser och av samverkan mellan de aktörer som arbetar med målgruppen. Genom det s.k. kommunala informationsansvaret är kommunerna skyldiga att hålla sig informerade om vad de unga som fullgjort sin skolplikt men som inte fyllt har för sysselsättning i syfte att kunna erbjuda dem lämpliga individuella åtgärder. Även det civila samhällets organisationer bidrar på ett betydelsefullt sätt med att nå och stödja ungdomar som varken arbetar, söker arbete eller studerar. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I budgetpropositionen aviserades att regeringen vill inrätta lärlingsprovanställningar som ska underlätta ungas inträde på arbetsmarknaden. Regeringen har för avsikt att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda och föreslå lösningar avseende den nya anställningsformen. Den stora ungdomsgenerationen som föddes och håller nu på att försöka etablera sig på bostadsmarknaden. Det är därför särskilt svårt för ungdomar att skaffa en bostad. fick i regleringsbrevet i uppdrag att genomföra en tematisk analys av ungdomars bostadssituation. Analysen ska syfta till att öka kunskaperna om ungdomars situation på bostadsmarknaden, de insatser som görs lokalt för att underlätta för ungdomar att skaffa bostad samt ungdomars strategier för att skaffa en bostad. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har aviserat att 2015 avsätta totalt för en satsning på förstärkt elevhälsa i . Satsningen syftar till att stärka kompetensen om elevhälsans innehåll ur ett jämställdhetsperspektiv samt att öka kunskapen om psykisk ohälsa och om barn och ungdomar som far illa eller riskerar att fara illa. Inom ramen för satsningen ska genomföra utbildningsinsatser för elevvårdande personal samt ett statsbidrag utbetalas för insatser som förstärker elevhälsan. Ungdomar utgör en riskgrupp både när det gäller utsatthet för och användande av våld. Enligt Brottsförebyggande rådets (Brå) nationella trygghetsundersökning (NTU 2010) är män mellan den grupp i samhället som är mest utsatt för misshandel medan unga kvinnor i åldern i högre grad är utsatta för sexualbrott än den övriga befolkningen. När det gäller hatbrott är ungdomar överrepresenterade både som misstänkta och som offer. Undersökningar som Brå genomfört visar att många våldsbrott som unga i årskurs nio och i åldern utsätts för inte polisanmäls. Unga har en benägenhet att förringa det som de har varit utsatta för. Det är också vanligt att de känner gärningspersonen (, 2009:20). Det saknas tillräcklig kunskap om hur våld kan kopplas till föreställningar om maskulinitet och om hur våld och våldsutsatthet påverkar pojkars och unga mäns liv. gav regeringen därför i uppdrag att genomföra en studie om pojkars och unga mäns attityder och värderingar kring jämställdhet, maskulinitet och våld. Studien ska beskriva pojkars och unga mäns utsatthet för och användning av våld. I uppdraget ingår att analysera metoder och attitydförändrande arbete som rör jämställdhet, maskulinitet och våld. Med utgångspunkt i studien ska genomföra utbildningsinsatser för relevanta personalgrupper. Flera av åtgärderna i handlingsplanen för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja (skr. 2009/10:229) har redovisats och det har påvisats behov av att utveckla det förebyggande arbetet och att utveckla arbetet för dem som behöver stöd och skydd. Det finns vidare behov av utvärderingar och uppföljning av de metoder som används för att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck och att unga blir gifta mot sin vilja. Regeringen genomför fortsatta insatser för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja under 20112014. Bland annat har fått i uppdrag att översätta broschyren Får jag gifta mig med vem jag vill? till relevanta språk. Detta görs för att barn och unga som har annat modersmål än svenska fullt ut ska kunna nås av korrekt information bland annat när det gäller lagstiftning som rör äktenskap. För att nå det i ANDT-strategin (strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken) långsiktiga målet att antalet barn och unga som börjar använda narkotika och dopningsmedel eller debuterar tidigt med alkohol eller tobak ska minska är ett prioriterat mål att minska nyrekryteringen till narkotika- och dopningsmissbruk. Regeringen har därför gett i uppdrag att genomföra en satsning mot cannabis under 20112014. Syftet är att ungdomar i åldern ska reflektera över sina attityder till cannabis så att de av egen vilja bestämmer sig för att avstå från cannabis. I uppdraget ingår att genomföra en kommunikationsinsats. Under det ungerska ordförandeskapet i EU antogs en rådsresolution om att främja nya och effektiva former för ungas deltagande. kommissionen uppmuntras genom resolutionen att på en rad områden främja ungas deltagande i det demokratiska livet samt öka kunskapen om ungas deltagande. I syfte att utveckla regeringens ungdomspolitiska arbete har ett nytt ungdomspolitiskt råd inrättats bestående av representanter från ungdomsorganisationer, andra ideella organisationer, kommuner och myndigheter. Rådet har sammanträtt för att diskutera aktuella ungdomspolitiska frågor. Ett övergripande tema för rådet är ungas inflytande och aktiva deltagande i samhällslivet. Den analys av ungas kulturutövande som redovisade 2011 är ett angeläget bidrag för att öka kunskapen inom området. Rapporten tydliggör att det saknas statistik om ungdomars kulturutövande. redovisade rapporten Hon hen han En analys av hälsosituationen för homosexuella och bisexuella ungdomar samt för unga transpersoner (2010:2). Av rapporten framgår att många unga hbt-ung- domar upplever osynliggörande, diskriminering, mobbning, hot och våld. har därför fått i fortsatt uppdrag att genomföra utbildningsinsatser för personal som arbetar inom fritidsverksamheter för unga i syfte att stärka kompetensen att skapa öppna och fördomsfria miljöer för unga hbt-personer. Utbildningsinsatserna kommer att genomföras 2011 2013. En låg grad av deltagande i föreningslivet sammanfaller med arbetslöshet, låg inkomst, låg utbildning och bristande föreningstradition i familjen. Regeringen har därför vidtagit åtgärder för att öka ungdomars deltagande i föreningslivet särskilt i de geografiska områden som utmärks av utanförskap. Detta stöd till ungdomsorganisationer som arbetar med engagemangsguider eller liknande former av uppsökande verksamhet bland ungdomar bör fortsätta om än i mindre omfattning. Regeringen prioriterar särskilt dessa insatser bland kvinnor och flickor i bostadsområden med lägre organisationsgrad. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Ungdomstiden formar människor. Det ställer särskilda krav på hur samhället och politiken möter ungdomar och de utmaningar de ställs inför. Ungdomspolitiken omfattar alla ungdomar mellan . Goda uppväxtvillkor är en förutsättning för trygghet och ett aktivt deltagande i utbildning samt på arbetsmarknaden och i samhället i stort. Omvänt medför utanförskap betydande kostnader för både individen och samhället. Det är regeringens ambition att inga barn eller ungdomar ska behöva växa upp i utanförskap. Målen för ungdomspolitiken är att alla ungdomar ska ha verklig tillgång till välfärd och inflytande. För att uppnå dessa krävs en sektorsövergripande ungdomspolitik som samordnar regeringens politik och insatser inom alla de områden som påverkar ungdomars levnadsvillkor. Det är angeläget att sambanden mellan ungas hälsa, arbete, utbildning, delaktighet och fritid synliggörs. All politik som påverkar ungdomar bör genomsyras av ett ungdomsperspektiv. Bara så kan politiken ta sitt delansvar för att skapa de bästa förutsättningarna för unga att växa upp och växa in i vuxenlivet. Ungdomspolitiken har också som uppgift att bidra med sådan kunskap om ungdomars levnadsvillkor som inte erbjuds av sektorsspecifika studier. Den nationella ungdomspolitikens mål och utgångspunkter utgör grunden för agerande i det internationella samarbetet på ungdomsområdet. Regeringen avser att se över målen och inriktningen för ungdomspolitiken och att återkomma till med en ungdomspolitisk proposition. Alla ungdomars verkliga tillgång till inflytande och välfärd Ungas möjligheter till utbildning och etablering på arbetsmarknaden är avgörande för utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor. Regeringen har genomfört en rad reformer för att fler elever ska nå kunskapsmålen i skolan och för att stärka ungas etablering på arbetsmarknaden. Uppföljningar av ungas situation, som bl.a. genomför, har visat att det finns vissa grupper av unga som kan behöva särskilda insatser för att de ungdomspolitiska målen ska uppnås och för att förebygga att unga människor hamnar i ett långvarigt utanförskap. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Bättre möjligheter för unga föräldrar att slutföra sin utbildning Många unga föräldrar har inte hunnit avsluta sin utbildning, vilket kan försvåra deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Dessa unga bör därför ges särskilt stöd så att de kan slutföra sin grund- och gymnasieskoleutbildning. Det kan handla om att tillämpa mer flexibla lösningar inom skolan och öka förståelsen för målgruppens behov. Regeringen har därför gett i uppdrag att genomföra insatser i syfte att främja unga föräldrars möjligheter att slutföra sin utbildning i grund- och gymnasieskolan. I uppdraget ingår att undersöka hur stor andel av de som får barn som inte fullgör sin skolplikt eller gymnasieutbildning. Myndigheten ska även utarbeta och sprida ett stödmaterial riktat till skolhuvudmän och andra relevanta målgrupper. ska sprida detta material och erfarenheter från uppdraget genom minst en nationell konferens. Uppdraget ska redovisas . Uppföljning och samverkan när det gäller ungdomar som varken arbetar eller studerar Kommunerna har ett ansvar för att hålla sig informerade om hur de ungdomar som är gamla men som inte går i gymnasieskolan eller motsvarande utbildning är sysselsatta. Syftet är att kunna erbjuda dessa unga lämpliga individuella åtgärder. Statens skolverks uppföljningar visar att kommunernas arbete med informationsansvaret ser olika ut och att kommunerna kan behöva stöd när det gäller att utveckla metoder och strategier för arbetet. har i uppdrag att utveckla ett verktyg för uppföljning av kommunala insatser för unga som varken arbetar eller studerar. Verktyget bör kunna utgöra ett stöd för kommunerna vid deras planering och genomförande av insatser för dessa unga. Uppdraget ska redovisas . Ökad kunskap om levnadsvillkoren för unga med funktionsnedsättning Uppföljningar tyder på att unga med funktionsnedsättning upplever att de har sämre möjligheter att påverka sin egen livssituation och känner sig mindre delaktiga i samhället än andra ungdomar. Unga med funktionsnedsättning riskerar också att i högre utsträckning än andra unga hamna utanför både utbildning och arbete. Det saknas dock fortfarande kunskap om lev- nadsvillkoren för unga med funktionsnedsättning, bl.a. när det gäller utbildning, fritidsverksamheter, föreningsliv och arbetsmarknad. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att genomföra en tematisk analys av levnadsvillkoren för unga med funktionsnedsättning. Andra insatser inom ungdomspolitiken För att uppnå målen om att alla ungdomar ska ha verklig tillgång till inflytande och verklig tillgång till välfärd krävs insatser även inom andra områden än de ovan beskrivna. Därför genomför på regeringens uppdrag utbildningsinsatser för att stärka unga hbtpersoners tillgång till öppna och fördomsfria fritidsverksamheter. Utbildningsinsatser genomförs också för att förebygga att ungdomar blir utsatta för sexuell exploatering via Internet och andra interaktiva medier. Vidare har regeringen inom ramen för handlingsplanen för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja (skr. 2009/10:229) initierat bl.a. utbildningsinsatser och kunskapssammanställningar. Regeringen har vidare uppdragit åt att genomföra en studie av pojkars och unga mäns attityder till och erfarenheter av jämställdhet, maskulinitet och våld. Med utgångspunkt i studiens resultat ska även genomföra utbildningsinsatser för att sprida kunskaper och metoder på området. Det ungdomspolitiska samarbetet inom EU kommer en viktig fråga att vara förhandlingarna om framtiden för EU-program- met Ung och aktiv i efter 2013. Den övergripande tematiska fokuseringen inom det ungdomspolitiska EU-samarbetet under det polska respektive det danska ordförandeskapet är att stimulera ungas deltagande i demokratiska liv. 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 27 042 tkr prisnivå. 3Motsvarar 27 004 tkr prisnivå. 4Motsvarar 27 005 tkr prisnivå Anslaget används för förvaltningskostnader. är den centrala myndigheten för ungdomspolitikens genomförande och har som huvuduppgift att ansvara för att de nationella ungdomspolitiska målen får genomslag inom olika samhällssektorer. har vidare till uppgift att ansvara för kunskapsuppbyggnad och uppföljning inom sitt område samt att hantera bidrag till ungdomsorganisationer. ska även hantera bidrag som fördelas till organisationer som främjar integration och för verksamhet som förebygger diskriminering och rasism. hanterar också bidrag till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella och personer med könsöverskridande identititet eller uttryck. Vidare hanterar myndigheten bidrag för kvinnors organisering och jämställdhetsprojekt. kommer att ha som ordinarie uppgift att hantera vissa frågor som rör det civila samhället och dess organisationers villkor. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 15.3 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 12:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3Tillfälliga anslagsmedel avseende administration av stöd till verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering. 4Anslaget minskas () till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . beräknas anslaget till , till och till . 15.6.212:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet.. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för statsbidrag till ungdomsorganisationer enligt förordningen (2001:1060) om statsbidrag till ungdomsorganisationer samt visst övrigt stöd till nationell och internationell ungdomsverksamhet. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 geringen beslutade om den nya förordningen (2011:65) om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer, vilken kommer att tillämpas första gången i fråga om bidrag för . Tabell 15.5 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . beräknas anslaget till , till och till . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 16 Politik för det civila samhället Med det civila samhället avses en arena, skild från staten, marknaden och det enskilda hushållet, där människor organiserar sig och agerar tillsammans i gemensamma intressen. Politiken för det civila samhället omfattar generella frågor om det civila samhället och dess villkor, bl.a. möjligheter att bilda organisationer, att erhålla statligt stöd och att göra människor delaktiga och bedriva verksamhet. Vidare omfattas organisationernas samverkan med den offentliga sektorn genom dialog och samråd. Området omfattar även kunskapsbildning om det civila samhällets roll, sammansättning, verksamhet och utveckling. Idrottspolitiken utgör en specifik del av politiken för det civila samhället. Idrottsfrågorna inrymmer verksamheter som främjar idrott och motion och som bidrar till en förbättrad folkhälsa. Politiken för det civila samhället omfattar även stöd till allmänna samlingslokaler och till friluftsorganisationer, bidrag för kvinnors organisering samt bidrag till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. Tabell 16.1 Utgiftsutveckling inom Politik för det civila samhället 13:1 Stöd till idrotten 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler 13:3 Bidrag för kvinnors organisering 13:4 Stöd till friluftsorganisationer 13:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer 13:6 Insatser för den ideella sektorn Summa Politik för det civila samhället 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 16.3Politik för det civila samhället Målet för politiken för det civila samhället är att villkoren för det civila samhället som en central del av demokratin ska förbättras. Detta ska ske i dialog med det civila samhällets organisationer genom att -utveckla det civila samhällets möjligheter att göra människor delaktiga utifrån engagemanget och viljan att påverka den egna livssituationen eller samhället i stort, -stärka förutsättningarna för det civila samhället att bidra till samhällsutvecklingen och välfärden både som röstbärare och opinionsbildare och med en mångfald verksamheter, -fördjupa och sprida kunskapen om det civila samhället. Målet beslutades av i samband med beslutet om propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195). Resultatredovisningen sker med utgångspunkt i målet för politiken för det civila samhället. Målet är att villkoren för det civila samhället som en central del av demokratin ska förbättras i dialog med det civila samhällets organisationer. Detta ska ske genom att utveckla det civila samhällets möjligheter att göra människor delaktiga, att stärka förutsättningarna för det civila samhället att bidra till samhällsutvecklingen och välfärden och att fördjupa och sprida kunskapen om det civila samhället. Politiken för det civila samhället och dess mål bejakar den stora mångfald av aktörer och verksamheter som inryms i denna sektor. I det civila samhället ingår allt från nätverk, tillfälliga sammanslutningar och frivilliga insatser till ideella föreningar, registrerade trossamfund, stiftelser, kooperativ m.m. Regeringen tillsatte en arbetsgrupp inom som bl.a. har till uppgift att fungera som en referensgrupp för bered- ningen av generella frågor om det civila samhället och dess villkor, utarbeta ett system för uppföljning av utvecklingen inom det civila samhället i förhållande till politikens mål samt ansvara för att sådan uppföljning görs. Uppföljningen ska organiseras kring de sex principer som utgör en viktig utgångspunkt för politiken: -självständighet och oberoende, -öppenhet och insyn, samt Det ideella engagemangets utveckling Engagemanget i det svenska civila samhället är i ett internationellt perspektiv omfattande. Enligt () var av männen och av kvinnorna i åldrarna medlemmar i någon förening 2008. var det av männen och av kvinnorna som aktivt deltog i en förening. Totalt av männen och av kvinnorna i åldrarna gör frivilliga insatser, dvs. insatser som genomförs på frivillig grund, oavlönat eller mot ett symboliskt arvode, och (Svenskarnas engagemang är större än någonsin, 2009). I genomsnitt avsatte dessa för frivilliga insatser 2009. Bland dem som 2009 utförde frivilliga insatser var engagerade i styrelseuppdrag. Av dem som utför frivilliga insatser är också medlemmar i den förening där insatsen sker. Detta kan ses som att den svenska föreningstraditionen är stark. Sammanlagt uppgick de frivilliga insatserna 2009 till mer än 400 000 heltidsårsarbeten enligt ovan nämnda rapport. Uppföljning av det civila samhällets villkor Regeringen har beslutat att följa upp villkoren för det civila samhället och dess organisationer i förhållande till politikens mål.