prop · GZ031d2 · 2011-09-20 00:00:00 — Försvarsomställning, rationalisering stödverksamhet, Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och Försvarsomställning, rationalisering stödverksamhet, Anskaffning av materiel och anläggningar UO 7 Internationellt bistånd UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Satsning på ökad tillgänglighet inom hälso- och Satsning på barn och unga samhällsvård Reformering av ekonomiskt bistånd Senareläggning tredje steget tandvårdsreform Fortsättning tabell 8.11 föreslagna och aviserade utgiftsförändringar Föreslagna och aviserade utgiftsreformer och finansieringar i samband med budgetpropositionen samt höständringsbudgeten i förhållande till ekonomiska vårproposition. Endast större anslagsförändringar redovisas separat under respektive utgiftsområde. UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Införande av sjukpenning i särskilda fall UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Höjt bostadstillägg till pensionärer UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Höjt bostadsbidrag för unga och barnfamiljer UO 13 Integration och jämställdhet UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Tidigarelagt tillträde till JUG Ökad kvalitet och aktivitet i JUG och JOG Tillfällig satsning på praktik och a-utb. Ytterligare ökat stöd till långtidsarbetslösa (bl.a. särsk. Tillfälliga åtgärder i sysselsättningsfasen Åtgärder för personer som haft aktivitetsersättning Platser för personer som lämnar sjukförsäkringen Ökade studiemedelskostnader p.g.a. fler utbildningsplatser pår yrkesvux och Högre studiebidrag arbetslösa ungdomar 20-24 år Fortsättning tabell 8.11 föreslagna och aviserade utgiftsförändringar Föreslagna och aviserade utgiftsreformer och finansieringar i samband med budgetpropositionen samt höständringsbudgeten i förhållande till ekonomiska vårproposition. Endast större anslagsförändringar redovisas separat under respektive utgiftsområde. UO 16 Utbildning och universitetsforskning Fler utbildningsplatser på yrkesvux Elevhälsosatsningen från BP11 sprids över fyra år UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt UO 19 Regional tillväxt UO 20 Allmän miljö- och naturvård Ändrad hantering av anslagsmedel för till drift och underhåll av järnväg 2011 Överföring av ackumulerat sparande avseende trängselskatten från 1:1 Väghållning Justering av anslagsnivå trängselskatt i efter Fortsättning tabell 8.11 föreslagna och aviserade utgiftsförändringar Föreslagna och aviserade utgiftsreformer och finansieringar i samband med budgetpropositionen samt höständringsbudgeten i förhållande till ekonomiska vårproposition. Endast större anslagsförändringar redovisas separat under respektive utgiftsområde. UO 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Finansiering finansiell korrigering från UO 25 Allmänna bidrag till kommuner Höjt statligt utjämningsbidrag till kommunsektorn för Uppskjutet införande av nya nationella prov UO 27 Avgiften till Europeiska unionen Skillnaden mellan utgiftseffekt och anslagseffekt2 Summa ökning av takbegränsade utgifter3 Anslagsförändringar som motiverar teknisk justering av utgiftstaket4 Ökning av takbegränsade utgifter exklusive utgiftsförändringar som motiverar teknisk justering av utgiftstaket3,5 1Påverkar inte de takbegränsade utgifterna. 2Utgiftseffekt och anslagseffekt skiljer sig åt i några fall. Det gäller till drift och underhåll av järnväg som avser 2011 och överföring av ackumulerat sparande avseende trängselskatten (). Båda reformerna avser utgiftsområde 22. 3Av de som de takbegränsade utgifterna ökar med 2011 består av medel som i propositionen Höständringsbudget föreslås tillföras transfereringssanslag utan att någon ny reform föreslås. 4Anslagsförändringar som motiverar teknisk justering av utgiftstaket se avsnitt 4.5. 5Motsvarar de utgifter som till följd av reformer minskar budgeteringsmarginalen. Källa: Egna beräkningar. 8.2.2Övriga utgiftsförändringar jämfört med ekonomiska vårproposition I avsnitt 8.2.1 redovisas effekten av nya förslag till utgiftsförändringar i form av utgiftsreformer och förslag till finansiering av dessa. I detta avsnitt redovisas förändringen av utgiftsramarna 20122015, jämfört med beräkningen ekonomiska vårproposition, till följd av andra faktorer. Pris- och löneomräkning av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål ekonomiska vårproposition gjordes en slutlig pris- och löneomräkning och en preliminär pris- och löneomräkning 2015.159 I denna proposition revideras den totala budgeteffekten av den preliminära pris- och löneomräkningen upp med 2013 och ned med 0,2 respektive . I jämförelse med ekonomiska vårproposition har anslag som styrs av den makroekonomiska utvecklingen justerats med hänsyn tagen till det bedömda makroekonomiska läget som presenteras i denna proposition (se avsnitt 5). De nya makroekonomiska förutsättningarna innebär sammantaget att de beräknade utgifterna blir högre 2011, högre 2012 och högre 2013. och 2015 revideras utgifterna ned med 3 respektive till följd av ändrade makroekonomiska förutsättningar. Den främsta orsaken till att utgifterna beräknas bli högre 20112013 till följd av makroekonomiska faktorer är att den återhämtning på arbetsmarknaden som i vårpropositionen väntades ske successivt fram nu väntas stanna av 20112013 för att återigen ta fart . Detta medför högre volymer i arbetslöshetsförsäkringen och i de arbetsmarknadspolitiska garantiprogrammen under hela prognosperioden, vilket leder till högre utgifter. Den främsta orsaken till de lägre utgifterna mot slutet av prognosperioden är att utgifterna för ålderspensionssystemet reviderats ned 2013 2015 till följd av makroekonomiska faktorer. Minskningen 2013 beror på balanseringen i ålderspensionssystemet. Minskningen 2014 och 2015 beror både på balanseringen och på att inkomstindex reviderats ned. Prognosen för bruttonationalinkomstens nivå har reviderats ned sedan vårpropositionen. Därmed minskar utgifterna för det internationella biståndet med ca 2012 2015. Utgifterna har också förändrats till följd av nya prognoser för volymerna inom de regelstyrda transfereringssystemen. Sammantaget innebär volymförändringarna att utgifterna väntas öka med ca 20122014 och med ca 2015. Den främsta orsaken till att utgifterna ökar till följd av volymförändringar är att volymerna i sjukpenning reviderats upp under hela prognosperioden, vilket innebär mellan 1,1 och högre utgifter. En motverkande faktor är att utgifterna för barnbidrag och föräldraförsäkringen reviderats ned på grund av en ny befolkningsprognos från , som visar på färre barn i åldern . Trots att antalet ålderspensionärer med inkomst- och tilläggspension har reviderats upp har utgifterna för ålderspensionssystemet reviderats ned till följd av volymförändringar. Detta förklaras av att medelpensionen är lägre än i tidigare beräkningar, vilket betraktas som en volymförändring. 159 Metoden för pris- och löneomräkningen beskrivs närmare i avsnitt 8.2.3. Tabell 8.12 Volymer 20122015 Förändring jämfört med ekonomiska vårproposition anges inom parentes (netto), miljoner (1,8) (2,6) (3,4) (3,5) (1 182) (2 182) (3 187) (-4 519) (-6 294) (-7 166) (-7 202) (-0,3) (-0,3) (-0,3) (-0,5) (3 600) (3 600) (2 300) (1 700) (3 300) (3 400) (2 400) (1 700) Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt. Endast ett urval med större förändringar redovisas i tabellen. Källa: Egna beräkningar. Vissa utgiftsförändringar och förändringar som regeringen föreslår i denna proposition föranleder justeringar av utgiftstaket för staten (se även avsnitt 4.5). Utgiftstaket justeras på grund av att hemutrustningslån för nyanlända invandrare som omfattas av flyktingmottagandet finansieras med anslag istället för med lån i Riksgäldkontoret. Vidare justeras taket till följd av att jämställdhetsbonusen flyttas till föräldraförsäkringsanslaget på utgiftssidan från att ha redovisats netto som en kreditering på inkomstsidan. Taket justeras även för förändringar i de s.k. 3:12reglerna som medför att kommunernas skatteunderlag påverkas. Slutligen justeras taket ned för att Transportstyrelsen disponerar intäkter från undervägsavgiften (avgiften för flygtrafiktjänster, en route). Enligt praxis avrundas de tekniska justeringarna till hela miljarder vilket innebär att nivån på utgiftstaket justeras upp med 2012 och lämnas oförändrad 20132015. Statliga myndigheter har vissa möjligheter att omfördela sina utgifter över tiden. Medel på ramanslag som inte utnyttjas under ett budgetår kan inom vissa gränser sparas till efterföljande år. Det innebär att en myndighet utöver anvisade anslagsmedel även kan använda tidigare sparade anslagsmedel, vilket ger en viss flexibilitet i Myndigheter har också möjligheter att inom vissa gränser låna av efterföljande års anslag, s.k. anslagskredit. Förskjutningar av detta slag redovisas som en för alla anslag gemensam beräkningspost benämnd Minskning av anslagsbehållningar, som ingår i de takbegränsade utgifterna. Myndigheternas förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskrediter utgör en osäkerhet i beräkningen av de takbegränsade utgifterna. I förhållande till ekonomiska vårproposition har utgiftsprognoserna generellt justerats ned mer än anslagna medel, vilket innebär att posten Minskning av anslagsbehållningar revideras ned med ca . är mönstret det omvända, dvs. utgiftsprognoserna har justerats upp mer än de beräknade anslagen och därmed revideras beräkningen av posten Minskning av anslagsbehållningar upp med ca . är denna post i princip oförändrad jämfört med beräkningen i vårpropositionen. Revideringar av utgiftsprognoserna kan föranledas av nya prognosmetoder, justeringar till följd av ny information, korrigeringar av tidigare gjorda fel samt regeländringar utom regeringens direkta kontroll, t.ex. ändringar i . Sammantaget beräknas dessa övriga faktorer leda till att utgifterna revideras ned med 1 respektive 2012 och 2013 och upp med 1 respektive 2014 och 2015. Principerna för pris- och löneomräkningen har beslutat om följande riktlinjer för pris- och löneomräkningen (prop. 1991/92:100, bil. 1 s. 4648, bet. 1991/92:FiU20, rskr. 1991/92:128): -Myndigheternas verksamhet ska prövas som en helhet. Anslagsnivån är ett uttryck för beslutad och förväntad ambitionsnivå i verksamheten. -Den allmänna prisutvecklingen inom den konkurrensutsatta sektorn ska utgöra utgångspunkt vid fastställandet av kompensationen för kostnadsutvecklingen. -Statsmakternas ansvar inom ramen för den statliga budgetprocessen ska särskiljas från frågor som det ankommer på staten som arbetsgivare att förhandla om i likhet med andra parter på arbetsmarknaden. För att möjliggöra en långtgående delegering till myndigheterna, och för att undvika intrång eller inblandning i lönerörelsen, var det angeläget för regeringen att skapa ett system för pris- och löneomräkning där myndigheterna genom sitt handlande inte skulle kunna påverka kompensationen. Grunden för systemet har varit att det är de beslutade anslagsnivåerna för myndigheternas verksamhet som ska pris- och löneomräknas. De kostnader som ska räknas om är löner, hyror och övriga förvaltningskostnader. Vid omräkningen används separata index för prisutvecklingen inom de tre nämnda utgiftsgrupperna. Transfereringar som finansieras från myndighetsanslag räknas därmed inte om inom ramen för pris- och löneomräkningssystemet. Systemet ska bidra till att skapa förutsättningar för en produktivitetsutveckling som motsvarar den som uppnås i den privata sektorn. Av denna anledning reduceras löneindex med ett produktivitetsavdrag som motsvarar produktivitetsutvecklingen i den privata tjänstesektorn. Systemet med pris- och löneomräkning är ett generellt system med en automatisk beräkning. Systemet tar således inte direkt hänsyn till den faktiska utgiftsutvecklingen för det enskilda anslaget. För omräkningen av lönedelen beräknar () ett arbetskostnadsindex avseende utvecklingen för tjänstemän inom tillverkningsindustrin. Om inte meddelar att särskilda avsättningar gjorts i avtalen för vissa verksamhetsområden och/eller yrkeskategorier får normalt alla anslag samma omräkningsindex. Omräkningsindexet minskas därefter med ett produktivitetsavdrag. Produktivitetsavdraget motsvarar genomsnittet av de senaste tio årens produktivitetsutveckling inom den privata tjänstesektorn enligt SCB:s nationalräkenskaper. För omräkningen av löner 2012 har omräkningstalet använts för samtliga anslag. Lokalhyror som inte kan omförhandlas under det kommande budgetåret räknas i pris- och löneomräkningen om med ett index som motsvarar av konsumentprisindexförändringen före det aktuella budgetåret. För omräkningen av hyror 2012 har omräkningstalet använts. Omräkningen för hyresavtal som kan omförhandlas bygger på prisutvecklingen från det att avtalet tecknades till det att avtalet ska omförhandlas. Detta omräkningstal är individuellt för varje berört anslag och beräknas utifrån den lokala hyresutvecklingen i det aktuella området. Omräkningen av övriga förvaltningskostnader För omräkningen av övriga förvaltningskostnader används samma index för i princip alla anslag som pris- och löneomräknas. Detta index fastställs genom en sammanvägning av flera index från SCB avseende utgifter som förekommer i samband med myndighetsutövning. För omräkningen av övriga förvaltningskostnader 2012 har omräkningstalet använts för samtliga anslag. Tabell 8.13 Pris- och löneomräkning Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och Kultur, medier, Areella näringar, landsbygd 1 Ursprunglig budget 2011 är den bas som används vid beräkning av pris- och löneomräkningen . Den ursprungliga budgeten per utgiftsområde som redovisas i denna tabell innehåller enbart de anslag inom respektive utgiftsområde som pris- och löneomräknas. Källa: Egna beräkningar. I tabell 8.13 visas pris- och löneomräkningen per utgiftsområde. Pris- och löneomräkningen för varje anslag framgår av den härledningstabell som finns i respektive anslagsavsnitt. 8.3Uppföljning av utgifterna på statens budget och takbegränsade utgifter I statens budget uppgick de samlade utgifterna under samtliga utgiftsområden till . I den aktuella prognosen beräknas utgifterna till , dvs. högre än i budgeten. De takbegränsade utgifterna (utgiftsområde 1 25, 27 samt ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten) beräknades i budgetpropositionen till 1 . I den nu aktuella prognosen beräknas de takbegränsade utgifterna till , dvs. lägre (se tabell 8.14). De högre utgifterna beror främst på att utgifterna under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m bedöms bli betydligt högre än de medel som anvisades i budgeten , framför allt till följd av en förändrad låneplan samt realiserade och prognostiserade valutaförluster. Däremot beräknas utgifterna för utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv bli lägre än vad som anvisades i budgeten. I prognoserna har hänsyn tagits till beslut med anledning av förslagen i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21, rskr. 2010/11:321) och till förslagen i propositionen Höständringsbudget (prop. 2011/12:2). Vidare har hänsyn tagits till nya bedömningar av volymerna i de rättighetsstyrda transfereringssystemen och förändrade makroekonomiska förutsättningar m.m. Tabell 8.14 Takbegränsade utgifter och statsskuldsräntor m.m. 2011 -8,1 -8,1 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför ej alltid med summan. 1Enligt beslut med anledning av budgetpropositionen (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:FiU1, rskr. 2010/11:64). 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. 3I de takbegränsade utgifterna ingår ej utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. I tabell 8.16 redovisas av beslutade ramar för utgiftsområden, anvisade och föreslagna medel på ändringsbudget summerat per utgiftsområde samt de prognostiserade utgifterna för respektive utgiftsområde och för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. För vissa utgiftsområden skiljer sig de aktuella utgiftsprognoserna väsentligt från de medel som ursprungligen anvisade på budgeten (se diagram 8.3). Nedan redogörs för de viktigaste orsakerna till dessa avvikelser. Diagram 8.3 Skillnad mellan utgiftsprognos och ursprungligt anvisade medel på statens budget för 20111 för vissa utgiftsområden -0,8 Hälsovård, sjukvård och -3,2 -4,2 -1,7 -1,0 -0,8 -6,0 -4,0 -2,0 1Ursprunglig budget enligt beslut med anledning av budgetpropositionen (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:FiU1, rskr. 2010/11:64). Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets beredskap Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel. Huvudförklaringen till detta är att Försvarsmakten tidigarelade viss anskaffning av materiel till 2010, vilket innebär att utgifter som i statens budget beräknades i stället belastade utgiftsområdet . Vidare uppstod vissa personalkostnader 2010 i stället , vilket bidrar till att utgifterna beräknas bli lägre. Den svenska insatsen i har dock ökat utgifterna under utgiftsområdet. Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli högre än ursprungligt anvisade medel. Framför allt beror detta på att antalet inskrivna personer i mottagandesystem skrivits upp som en följd av ett ökat antal asylsökande och på att utgifterna för ensamkommande barns boende ökat. En stor andel av mottagandekostnaderna under utgiftsområdet är hänförliga till ensamkommande barn. Ett ökat antal asylsökande både 2010 och 2011 jämfört med de bedömningar som gjordes i samband med budgetpropositionen medför att fler asylärenden behöver avgöras, vilket påverkar förvaltningsanslag. För att möta de ökade utgifterna har beslutat att öka anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader med (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21, rskr. 2010/11:321). Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel. Detta beror främst på att utgifterna för anslagen 1:4 Tandvårdsförmåner m.m., 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna och 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken förväntas bli lägre. Nedrevideringen av utgifterna för tandvårdsförmånerna beror på en lägre efterfrågan än vad som förväntades. Utgifterna för läkemedelsförmånerna bedöms bli lägre eftersom överenskommelsen mellan regeringen och Kommuner och Landsting kommer ge lägre utgifter än vad som beräknades i budgeten . äldrepolitiken förväntas bli lägre då vissa utbetalningar som väntades belasta anslaget 2011 skjuts . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli högre än ursprungligt anvisade medel. Framförallt är det utgifterna för anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m., som bedöms bli högre. De främsta orsakerna är högre volymer i sjukpenningen till följd av ett ökat inflöde och att sjukfallen beräknas bli något längre än vad som bedömdes i budgetpropositionen . Utgifterna för anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. bedöms bli högre än vad som anvisats. Revideringen av utgiftsprognosen förklaras huvudsakligen av att Försäkringskasssan gjort en korrigering för felaktig redovisning gällande återkrav om . Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli ca högre än ursprungligt anvisade medel. Utgifterna för anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension förväntas bli högre till följd av att fler yngre ålderspensionärer beräknas få garantipension. Även utgifterna för anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer beräknas bli högre. I och med att den automatiska balanseringen av ålderspensionssystemet aktiverats så har de inkomsrelaterade pensionerna sänkts, vilket lett till att det utbetalade medelbeloppet för bostadstillägg till pensionärer har blivit högre än beräknat. För att möta de ökade utgifterna föreslår regeringen i propositionen Höständringsbudget (prop. 2011/12:2) att anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer höjs med 0,1 miljarder. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel. Förändringen föranleds av att volymerna i arbetslöshetsförsäkringen nu beräknas bli lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen. Detta beror på att andelen av de öppet arbetslösa som erhåller ersättning från försäkringen minskar. De lägre volymerna medför att utgifterna beräknas bli 3,9 miljarder kronor lägre, däremot bedöms utgifterna för aktivitetsstödet bli högre. Sammantaget beräknas anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd bli lägre än anvisade medel. Utgifterna för anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. bedöms bli lägre än anvisade medel. Denna nedrevidering förklaras av att utfallet blev lägre än beräknat och den volymökning som motsvarar anvisade medel för anslaget 2011 nu bedöms vara för hög. Utgifterna för anslaget 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning bedöms bli högre än anvisade medel. Det är framförallt ett högt utfall som föranleder prognosrevideringen. Regeringen föreslår därför i propositionen Höständringsbudget (prop. 2011/12:2) att anslaget ökas med . Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel. Detta förklaras till största delen av att utgifterna under anslaget 1:2 Studiemedel m.m. för det s.k. högre studiebidraget förväntas bli lägre än anvisade medel. Detta är en följd av att prognosen för antalet studerande med det högre bidraget kraftigt understiger den budgeterade volymen. Vidare bedöms utgifterna för det generella studiebidraget bli lägre än anvisade medel, till följd av ett lägre antal studenter med studiemedel. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel. Detta beror på att utgifterna sammantaget beräknas bli något lägre än vad som bedömdes i budgetpropositionen för ett flertal anslag. Exempelvis bedöms utgifterna för anslaget 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning bli lägre. Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli högre än ursprungligt anvisade medel. Det är främst utgifterna för anslagen 1:1 Väghållning och 1:2 Banhållning som bedöms bli högre. Detta beror främst på senareläggningar av infrastrukturinvesteringar som ursprungligen var avsedda att belasta anslagen 2010 samt ökade insatser för drift och underhåll av järnväg . Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli högre än ursprungligt anvisade medel. De högre utgifterna beror delvis på en förändrad låneplan och realiserade och prognostiserade valutaförluster, beroende på att schweizerfrancen stärkts kraftigt . Vidare emitterar en ny statsobligation med tioårig löptid som kommer medföra högre ränteutgifter. För att möta de ökade utgifterna föreslår regeringen i propositionen Höständringsbudget (prop. 2011/12:2) att anslaget 1:1 Räntor på statsskulden ökas med . Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel. Huvudförklaringen är att den beslutade EU- budgeten innebär lägre utgifter än kommissionens ursprungliga budgetförslag, som låg till grund för anslagsberäkningen i budgetpropositionen . I budgeten var den beräknade förändringen av anslagsbehållningar inte fördelad per utgiftsområde, utan redovisades under posten Minskning av anslagsbehållningar. De totala utgifterna redovisades i statens budget som summan av utgiftsramarna och beräkningsposten Minskning av anslagsbehållningar. Denna beräkningspost uppgick i budgeten till -1,(dvs. anslagsbehållningarna bedömdes öka med ). I den aktuella prognosen för innevarande budgetår ingår emellertid förändringen av anslagsbehållningar under respektive utgiftsområde. Förändringen av anslagsbehållningarna kan därför beräknas som skillnaden mellan prognostiserat utfall och anvisade medel, med hänsyn tagen till förslag till ändringsbudget, indragningar av anslagsmedel och medgivna överskridanden (se tabell 8.15). Tabell 8.15 Beräknad förändring av anslagsbehållningar 2011 Ramanslag (Från samtliga belopp har utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. exkluderats)