prop · GY03101 · 2011-04-14 00:00:00 — Utgifterna för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet uppgick till , vilket är lägre än anvisat i statens budget. Anslaget minskades med på tilläggsbudget. Detta bidrog till att fi- nansiera ökningar av det under utgiftsområde 8 Migration uppförda anslaget 1:2 Ersättningar och boendekostnader och det under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppförda anslaget 1:2 Att redovisa kostnader för såväl biståndsadmi- nistration som flyktingmottagande inom biståndsramen är förenligt med bi- ståndskommitté DAC:s () kriterier för utvecklings- bistånd. (9,9 procent) lägre än Till övervägande del avser detta anslaget 1:1 Biståndsverksamhet, som minskade med (10,). Anslags- tilldelningen för utgiftsområdet är huvudsakli- gen baserad på Bruttonationalinkoms- tens(BNI)utveckling. Biståndsramens storlek bestäms utifrån den procentsats som beslutat om för varje enskilt år och är en procent av BNI. Vid beräkningen av biståndsramen i budgetpropositionen används den senaste tillgängliga BNI-prognosen. Det totala svenska biståndet rap- porteras till DAC, som ansvarar för att sammanställa med- lemsländernas biståndsstatistik. Rapporteringen till DAC görs efter avslutat bud- getår. I den ingår samtliga kostnader, inklusive kostnader under andra utgiftsområden än ut- giftsområde 7, som kan klassificeras som bistånd enligt DAC:s definition. Från biståndsramen görs avräkningar dels för biståndsklassificerade kostnader inom andra utgiftsområden, dels med belopp motsvarande de bilaterala skuldavskriv- ningarna som gör. Utgifterna inom andra utgiftsområden avser huvudsakligen kostnader för flyktingar från biståndsländer, administration av bistånd inom samt den del av bidrag till EU:s gemensamma bi- stånd som finansieras över EU:s reguljära bud- get. Biståndsramen uppgår till , vilket motsvarar en procent av vid budgeteringstillfället beräknad BNI. I tabell 5.31 redovisas DAC- rapporteringen . Det preliminära utfallet är av BNI enligt DAC:s redovisningsprinciper. Procentandelen för det preliminära utfallet har beräknats med den senaste BNI-prognosen. Tabell 5.31 Utfall för bistånd 20012010 Totalt bistånd i pro- cent av BNI 2 1Utfallet innehåller samtliga kostnader, inklusive avräkningarna såsom de budgeterats i budgetpropositionen förutom när det gäller avräkningen för bidrag till EU:s gemensamma bistånd som finansieras över EU:s reguljära budget där faktiskt utfall som kan klassificeras som bistånd enligt DAC används . 2Den senast tillgängliga BNI-prognosen vid rapporteringstillfället till DAC används. Tabell 5.32 UO 08 Migration Offentligt biträde i utlänningsärenden Kostnader vid domstolsprövning i -26,7 Från EU-budgeten finansierade insatser för -12,3 -5,7 Utgiftsområdet omfattar frågor som rör migration till och från , flyktingpolitik inklusive mottagande av asylsökande samt utlänningars rätt att vistas i . Utfallet uppgick till och var därmed (23,) högre än vad som anvisades i statens budget. Utgifterna på anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader blev . Det är (54,) högre än anvisat i statens budget. De högre utgifterna beror främst på att genomsnittligt antal asylsökande blev högre än vad som ursprungligen beräknades och att utgifterna för ensamkommande barn och ungdomars boende ökade mer än beräknat. För att finansiera de Regeringen höjde även anslagskrediten och medgav att anslaget fick överskridas med sammanlagt . utnyttjades hela anslagskrediten på samt av det medgivna överskridandet. Utgifterna på anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden blev . Det är (89,) högre än anvisat i statens budget. Anslaget anvisades på tilläggsbudget. Orsaken var ett ökat högre antal asylsökande och därmed fler asylärenden än vad som antogs i den ursprungliga budgeten. blev utgifterna för utgiftsområdet (8,) högre än 2009. Utfallet för anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader blev (19,) högre än 2009. Det genom- snittliga antalet asylsökande har ökat med 7 625 personer () jämfört med . Antalet ansökningar om asyl från serbiska medborgare ökade med 5 770 . Antalet ensamkommande barn och ungdomar ökade med 143 personer (6,). 5.4.9Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Tabell 5.33 UO 09 Hålsovård, sjukvård och social omsorg -0,6 Kostnader för statlig assistansersättning -2,2 -25,6 Stimulansbidrag och åtgärder inom -11,3 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Vissa statsbidrag inom handikappområdet -24,2 -97,2 -3,0 -4,6 Utgiftsområdet omfattar Hälso- och sjukvårds- politik, Folkhälsopolitik, Stöd till personer med funktionsnedsättning, Handikappolitik, Äldre- politik, Socialtjänstpolitik, Barnrättspolitik, Forskningspolitik samt . Utfallet uppgick till och var därmed (4,) lägre än vad som anvisades i statens budget. På tilläggsbudget anvisades ytterligare . Utfallet för anslaget 1: 5 Bidrag för mellan staten och kommuner och landsting. Det anvisade beloppet i budgeten var de totala utgifterna inom Utfallet för anslaget 3:5 Kostnader för statlig assistansersättning uppgick till , vilket är lägre än anvisat i statens budget. I budgeten förutsågs en ökningstakt av utgifterna med , enligt utfallet blev ökningstakten . Den lägre öknings- takten beror på att antalet assistansberättigade inte ökat i samma takt som förväntat. Utfallet för anslaget 1:4 Tandvårdsförmåner m.m. uppgick till , vilket är lägre än i statens budget. Orsaken till detta är en lägre efterfrågan än förväntat i budgeten. Utfallet för anslaget 5:1 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken blev , vilket är lägre än anvisat i budgeten. Avvikelsen hänför sig i som redovisas av . Prestationsbunden vårdgaranti eller den s.k. kömiljarden uppgick till . Anslaget används för statsbidrag till de landsting som uppfyller villkoren för vårdgaranti dvs. lyckas hålla sina vårdköer korta. anvisades ursprungligen på anslag 6:2 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. För att slutföra omstruktureringar av Statens institutions- styrelses verksamhet tillfördes ytterligare på tilläggsbudget. Jämfört med ökade utgifterna för utgiftsområdet med (5,). Utfallet för anslaget 4:5 Kostnader kronor (7,). assistansberättigade har kontinuerligt ökat . Även det genomsnittliga antalet assistanstimmar per assistansberättigad har ökat. 5.4.10 Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Tabell 5.34 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Aktivitets- och sjukersättningar m.m. -1,0 Sjukpenning och rehabilitering m.m. -4,8 -3,1 -0,8 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom -2,4 -25,2 -1,8 Utgiftsområdet omfattar Ersättning vid sjuk- dom och handikapp, främst sjukpenning och sjukersättningar. Det innefattar även myndig- heterna och Inspektionen för socialförsäkringen (ISF). (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Utgifterna på anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. uppgick till , vilket är (1,) lägre än anvisat i budgeten. Detta förklaras dels av ett minskat inflöde från långtidssjukskrivning, dels av att ett ökat antal personer lämnar sjukersättning för ålderspension. Utfallet för anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. blev , vilket är (4,) lägre än vad som anvisades i budgeten. Antalet sjukpenningdagar uppgick till 31,7 miljoner nettodagar, vilket är 0,8 miljoner dagar (2,) lägre än vad som beräknades i budgeten. Medelersättningen per nettodag blev , vilket är högre än i budgeten. Utgifterna på anslaget 2:1 blev , vilket är (1,) högre än anvisat i budgeten. I vårtilläggsbudgeten tillfördes an- slaget och i hösttilläggs- budgeten minskades anslaget med . Tillskottet på vårtilläggsbudgeten avser bl.a. ökade resurser för ärendehandläggningen av aktivitetsstöd. Utfallet på anslaget 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen blev , vilket är (25,) lägre än i Det beror främst på att utfallet på anslaget kronor (9,7 personer aktivitets- eller sjukersättning. Det är en minskning med cirka 55 500 personer (11,) jämfört med . Utfallet på anslaget 1:1 Sjukpenning och reha- bilitering m.m. blev (10,) lägre än 2009. fick cirka 125 000 personer sjukpenning, vilket är en minskning med nästan 6 700 personer eller jämfört med . Utgifterna på anslaget 1:4 Arbetsskadeer- sättningar minskade med (11,) jämfört med . Det beror främst på att antalet egenlivräntor i arbetsska- deersättningen minskade från 66 000 i genom- För anslaget 2:1 minskade (2,) främst på att överfördes till anslaget 2:1 inom utgifts- område 11 i samband med att denna myndighet bildades . 5.4.11 Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Tabell 5.35 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom -2,9 -2,4 -0,1 Utgiftsområdet omfattar Ersättning vid ålderdom (garantipension, bostadstillägg till pensionärer samt äldreförsörjningsstöd) och Ersättning vid dödsfall (efterlevandepensioner till vuxna). omfattar utgiftsområdet även , som inrättades . vid sidan av budgeten. (0,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Utgifterna på anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer uppgick till , vilket är (2,) lägre än anvisat i budgeten. Utgifterna på anslaget 1:1 Det är 87 miljoner kronor högre än anvisat. Utfallet för det nya anslaget 2:1 blev . Det är (18,) högre än vad som anvisades i budgeten. finansieras via tre källor: anslag på statens budget, medel från AP-fonderna och premiepensionssystemet. På vårtilläggsbudgeten gjordes en omfördelning mellan dessa finansieringskällor. Utfallet för utgiftsområdet blev (2,) lägre jämfört med . Utgifterna på anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension minskade med (4,) jämfört med . Det beror på att antalet pensionärer med garantipension successivt minskar medan antalet personer med inkomstgrundad ålderspension, som redovisas vid sidan av statens budget, ökar. Utfallet för anslaget 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna (4,) beror bl.a. på att antalet kvinnor med inkomstgrundande änkepension minskade från ca 342 700 till ca 334 300. Utfallet för anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer blev (2,) högre än 2009. Till följd av den finansiella krisen minskade ålderspensionerna 2010, vilket medförde att den bidragsgrundande inkomsten minskade vid beräkning av bostadstillägg. Bostadstillägget ökade därmed och trenden med minskade kostnader för anslaget bröts, åtminstone tillfälligt. tillkommer utgifter för (). 5.4.12 Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Tabell 5.36 UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn -1,1 Utgiftsområdet omfattar bl.a. Allmänna barnbidrag, Föräldraförsäkring och Bostads- (0,) högre än vad som anvisades i statens budget. Utfallet för anslaget 1:1 Allmänna barnbidrag blev högre än anvisat på statens budget och har ökat med jämfört med föregående år. De högre utgifterna beror främst på höjda flerbarnstillägg från . För att finansiera dessa anvisades på tilläggsbudget. Utgifterna på anslaget 1:8 Bostadsbidrag ökade med (3,6 kronor högre än vad som anvisats i budgeten. Till följd av lågkonjunkturen med ett försämrat arbetsmarknadsläge fick fler hushåll en sämre ekonomisk situation, vilket innebar att fler fick bostadsbidrag. För att finansiera de ökade utgifterna anvisades på tilläggsbudget. Jämfört med ökade utgifterna för utgiftsområdet med (3,). Det är främst utgifterna på anslaget 1:2 Föräldraförsäkring som ökade med (4,) jämfört med . Det beror på att antal uttagna föräldrapenningdagar ökade, bl.a. till följd av fler födda barn, och att medelersättningen per dag ökade. Antalet uttagna dagar har ökat jämfört med och andelen föräldrapenningdagar uttagna av män har ökat från 2010. Anslaget 1:8 Bostadsbidrag ökade med (3,) jämfört med . 5.4.13 Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Tabell 5.37 UO 13 Integration och jämställdhet -63,6 Etableringsersättning till vissa nyanlända -98,5 -17,1 Utgiftsområdet omfattar Integration, Diskriminering och Jämställdhet. Utfallet uppgick till och var därmed (6,) högre än vad som anvisades i statens budget. För anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande blev utfallet , vilket är (5,) mer än tilldelat på statens budget. Anslaget anvisades ytterligare på tilläggsbudget för att regeringen bedömde att fler flyktingar kommer att tas emot i kommunerna. Utfallet är något lägre jämfört sökte 31 819 personer asyl i . Det är en ökning med jämfört med . Av dessa blev 14 940 personer mottagna inom ramen för det kommunala flyktingmottagandet. Det är betydligt färre personer jämfört med . På anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder blev utfallet , vilket är högre än anvisat på statens budget. Jämfört med 2009 har utfallet minskat med (2,). 5.4.14 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Tabell 5.38 UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Bidrag till arbetslöshetsersättning och -29,9 -4,7 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program -10,7 -1,7 -60,9 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2007- -1,2 -22,4 Utgiftsområdet omfattar Arbetsmarknad och arbetsliv. Området består i huvudsak av platsförmedling, arbetsmarknadspolitiska program, bidrag till arbetslöshetsersättning, aktivitetsstöd och utgifter för arbetsmarknads- politiska program. Vidare ingår bl.a. Europeiska socialfonden och bidrag till . Utfallet uppgick till och var därmed (22,) lägre än vad som anvisades i statens budget. På tilläggsbudget anvisades , varav 100 miljoner avsåg anslag 10:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Utfallet för anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd blev , vilket är (29,) lägre än vad som anvisades i budgeten. Arbetslösheten, där även personer som är i program med aktivitetsstöd ingår, var något högre 2010 jämfört med . I genomsnitt var 416 000 personer (8,) arbetslösa . Motsvarande genomsnitt var 408 000 personer (8,). Arbetslösheten har dock minskat . Totalt sett minskade arbetslösheten mest bland männen. En av tre arbetslösa är långtidsarbetslös, det vill säga hade sökt arbete . Utfallet för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser blev , vilket är (10,) lägre än anvisat i budgeten. Detta beror på att arbetsmarknaden förbättrades något . deltog i snitt 185 000 personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program. Det är en ökning jämfört med . Omfattningen av arbets- marknadspolitiska program har ökat kraftigt för att motverka en snabbt stigande arbetslöshet under lågkonjunkturen. Jämfört med 2009 har utgifterna hand är det volymerna i garantierna som har ökat. Utfallet för anslaget 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning uppgick till , vilket är (60,) lägre än anvisat i statens budget. Minskningen beror främst på färre företags- rekonstruktioner och därmed färre personer som 25 356 personer, 13 816 personer jämfört med . (13,) högre än 2009, vilket framför allt beror på utgifterna för aktivitetsstöd och arbetsmarknadspolitiska program. 5.4.15 Utgiftsområde 15 Studiestöd Tabell 5.39 UO 15 Studiestöd -11,0 -3,3 -6,3 Utgiftsområdet omfattar utgifter för olika former av ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Förvaltningen av studiestöden sköts huvudsakligen av Centrala studiestöds- nämnden (CSN). Utfallet uppgick till och var därmed (6,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Skillnaden mellan utfall och anvisade medel i statens budget hänför sig främst till anslaget 1:2 Studiemedel m.m. Anslaget belastas av utgifter för studiebidrag, tilläggsbidrag och pensionsavgifter. Antalet studerande med rätt till det högre bidraget har varit färre än det antal studerande som anslagets beräknade för, vilket är den främsta förklaringen till skillnaden mellan utfall och anvisade medel. beslutade i enlighet med budgetpropositionen om en tillfällig satsning på fler platser inom bl.a. och yrkesutbildning inom vuxenutbildning och ett ökat anslag för studiemedel . Även i tilläggsbudgeten framgår att ytterligare satsningar som bedöms leda till ökade studiemedel föreslås. Enligt CSN har inte verksamheten genomförts i den takt som planerats och därför blev utfallet för studiemedel lägre än vad som anvisats i statens budget. Antalet personer som fått avslag på sin ansökan om studiemedel på grund av bristande studieresultat har också ökat jämfört med föregående år vilket påverkar utfallet. Antalet studerande som tar ut studiemedel i form av både bidrag och lån har minskat sedan studiestödsreformen , vilket kan förklara skillnaden mellan utfall och anvisade medel i statens budget. Antalet studerande som endast tar ut bidragsdelen har dock ökat med 9 000 personer jämfört med föregående Ökningen av antalet studerande med studiemedel kan förklaras av lågkonjunktur, större ungdomskullar, ett utökat antal utbildnings- platser samt särskilda riktade satsningar inom yrkesinriktad vuxenutbildning. Utgifterna för utgiftsområdet blev (5,) högre än 2009. 5.4.16 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Tabell 5.40 UO 16 Utbildning och universitetsforskning -1,0 Maxtaxa i förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg -0,1 Statligt stöd till vuxenutbildning -1,3 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning : Forskning och forskarutbildning -6,4 -2,8 Tekniska högskolan: Grundutbildning Tekniska högskolan: Forskning och : Forskning och forskarutbildning -0,3 Fortbildning av lärare och förskolepersonal -33,5 Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och -16,5 -8,7 -7,0 -4,3 Särskilda utgifter för forskningsändamål Bidrag till viss verksamhet motsvarande förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, grundskola -21,7 -10,5 -0,4 -0,6 Utgiftsområdet omfattar förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och skola, vuxenutbildning och annan yrkesutbildning, högre utbildning och forskning samt myndigheter inom utbildnings- och forskningsområdet. Utfallet uppgick till och var därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Utgifterna på anslaget 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning blev . Det är (12,) högre än anvisat i statens budget. Anslaget höjdes med på tilläggsbudget. Det gjordes dels för att ge fler möjlighet att bredda och utveckla sina yrkeskunskaper, dels för att motverka bristen på yrkesutbildad arbetskraft. har med anledning av detta tilldelat kommunerna . Utgifterna på anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal blev , vilket är (33,) lägre än anvisat i statens budget. Orsaken är att antalet lärare som deltog i utbildningen blev lägre än väntat. blev utgifterna för utgiftsområdet (9,) högre än 2009. Utgifterna på anslaget 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning ökade med (307,). I statens budget ökade anvisade medel på anslaget med jämfört med . Orsaken är dels ökade satsningar på vuxenutbildning och yrkes- högskolan, dels att finansieringen av bidrag till kvalificerad yrkesutbildning tillkom 2010. Kvalificerad yrkesutbildning finansierades från anslaget 1:17 (2009) Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning. Utgifterna på detta anslag minskade med jämfört med . Utgifterna på anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation ökade med jämfört med . beslutade att anslaget skulle öka med . Av detta avsåg finansiering av forskning och forskningens infrastruktur, finansiering av () samt särskilda satsningar på infrastruktur. Utgifterna på anslaget 2:53 Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. ökade med jämfört med . Orsaken är främst ökade satsningar på forskning inom vissa strategiska områden. 5.4.17 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Tabell 5.41 UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Bidrag till Operan, , , , Svenska rikskonserter, Centrala museer: Myndigheter -0,4 Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och -0,2 Stöd till icke-statliga kulturlokaler -89,5 -0,2 -0,2 Utgiftsområdet omfattar utgifter för bl.a. folkbildning, idrott, teater, dans och musik samt museer och utställningar. Utfallet uppgick till och blev därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statens budget. anvisades på tilläggsbudget. Utgifterna för utgiftsområdet blev (10,) högre än 2009. Utgifterna för 13:1 Stöd till idrotten ökade jämfört med föregående år och det beror på att regeringen har fått godkännande att skapa ett stabilt finansieringsstöd för idrotten. kom merparten av pengarna för stöd till idrotten via bidrag från . levereras dessa in på inkomsttitel till staten och stödet till idrotten finansieras i och med detta med anslag 13:1 Stöd till idrotten. Det så kallade idrottslyftet finansieras via . finansieras även idrottslyftet med anslag. 5.4.18Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik Tabell 5.42 UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande -2,7 -0,4 Investeringsbidrag för anordnande av Omstrukturering av kommunala bostadsföretag -88,3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna -98,4 -1,7 I utgiftsområdet ingår utgifter för Bostadsmarknad, Hållbart samhällsbyggande och Konsumentpolitik. Utfallet uppgick till och var därmed (0,) högre än vad som anvisades i statens budget. Utfallet på äldreanslaget 31:11 Investeringsbidrag för anordnande av hyresbostäder blev . Utfallet för detta anslag blev (38,) lägre än 2009. har fått behålla anslagssparande för att kunna betala ut de intecknade bidragen. Utgifterna för anslaget 1:4 Räntebidrag m.m. blev , vilket är (36,) lägre än 2009. Stödet i form av räntebidrag för ny- och ombyggnad av bostäder och investeringsbidrag för anordnande av hyresbostäder kommer att gradvis avvecklas och de sista utbetalningarna beräknas göras . blev utgifterna för utgiftsområdet (18,) lägre än 2009. 5.4.19 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Tabell 5.43 UO 19 Regional tillväxt Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden -1,0 -7,3 -26,7 -7,1 Utgiftsområdet omfattar huvudsakligen medel för hållbara regionala tillväxtinsatser i form av central och regional projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd, samt (7,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Utfallet för anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 uppgick till vilket är lägre än anvisat. Jämfört med föregående år har utbetalningarna ökat med . uppgick beslutade medel till projekt till . Totalt beslutade medel för programperioden uppgick till , vilket motsvarar av programperiodens budget. Utfallet för anslaget 1:2 Transportbidrag uppgick till , vilket är lägre än anvisat i statens budget. syns effekterna av den globala ekonomiska krisen genom att företagen minskat sina leveranser och därmed har färre transporter. Företag och underleverantörer inom fordonsindustrin drabbades hårt, men en återhämtning har skett . 2009 gick av utbetalt transportbidrag till företag inom fordonsindustrin, medan branschen fått . Eftersom företagen söker transportbidrag i efterhand blir det en viss fördröjning i effekten på utbetalt transportbidrag. Av de som betalts ut avser framförallt och . Jämfört med 2009 minskade utgifterna totalt på utgiftsområdet med (0,). 5.4.20 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Tabell 5.44 UO 20 Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för biologisk mångfald -1,6 för miljö, areella näringar och -0,3 Sanering och återställning av förorenade -30,3 -2,8 -0,3 -0,5 Insatser för internationella klimatinvesteringar -2,9 -51,3 -0,4 -1,6 Utgiftsområdet omfattar områdena Miljöpolitik som bl.a. består av natur-, vatten och miljövård och Miljöforskning vilket främst består av forskning om miljö- och samhällsbyggande vid för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas). Utfallet uppgick till och var därmed (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Utfallet för anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden blev , vilket är lägre än anvisat i statens budget. Det beror på förseningar i planerade och pågående projekt. Utfallet för anslaget 1:15 Hållbara städer blev lägre än anvisat. Det lägre utfallet beror på eftersläpningar av utbetalningarna. Utfallet för äldreanslaget 34:10 Stöd till klimatinvesteringar blev . Utfallet för äldreanslaget 1:11 Miljöbilspremie blev . Utbetalningarna avser till största delen bidrag som beslutats , men utbetalats . blev utgifterna för utgiftsområdet lika stora som 2009.