prop · GY03140 · 2011-06-29 00:00:00 — Den svenska markna- den har varit avreglerad och Post har under era år haft ett riskkapitalbolag som delägare. Det betyder att PostNord har levt under ett förändringstryck som gör att koncernen står väl för att möta de förändringar som sker. köper av aktierna i . Post köper av den belgiska posten DePost- Post köper av Transpostgruppen A/S. Kassaservice läggs ned. Danska posten blir delvis privatägt. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2010 En ny apoteksmarknad tar form Omformningen av den svenska apoteksmarknaden är klar. Cirka två tredjedelar av apotek har sålts och konsumenterna kan nu välja mellan ett tjugotal olika apotekskedjor. Många receptfria läkemedel nns tillgängliga i bensinstationer, varuhus och livsmedels- butiker. Och kunderna tycker att öppettider, service och utbud av produkter och tjänster blivit bättre. Omregleringen av den svenska apoteksmarknaden syftar till en bättre tillgänglighet, bättre service, ett bättre serviceutbud, ökad mångfald och låga läkemedelskostnader, som en säker och ändamålsenlig läkemedelsförsörjning och läkemedelsanvändning ska bibehållas. Förändringen har inneburit en stor omställning för , som har haft ensamrätt på handel med läkemedel . På bara har företaget gått från monopol och ett tydligt samhällsuppdrag till att bli en av många aktörer på en konkurrensutsatt marknad. Men kunderna är positiva. I en SIFO-undersökning som låtit göra är svaren entydigt positiva och en av de kvalitetsaspekter som förbättrats är servicen. Den nya apoteksmarknaden är en succé. Resultatet visar att en konkurrensutsatt apoteksmarknad levererar, säger , VD på , den nya branschorganisationen för apoteksak- törer. Som , juli 2008april 2010, hade nybildade (OAB) i uppdrag att leda och övervaka omstruktureringen av . Uppgiften har främst varit att leda försäljningsprocessen, men också att säkerställa att samtliga apotek kan ta del av samhällsviktig IT-infrastruktur och servicefunktioner. De apotek som skulle säljas delades in i åtta kluster med lite olika sammansättning. Intresset var mycket stort och i slutomgången fanns flera bud på samtliga kluster. slöts avtal med köparna. Sedan tillstånd erhållits av tillträdde de nya ägarna . Totalt överlämnades 465 apotek på ett ansvarsfullt sätt till nya ägare, med bibehållen trygghet för kunderna. Det totala försäljningspriset uppgick till närmare 6 mdkr och gav upphov till en realisationsvinst om 4 . överfördes 150 apotek till den nybildade Apoteksgruppen, en rikstäckande kedja för småföretagare som samverkar genom en central serviceorganisation. Apoteksgruppen erbjuder stöd och stordriftsfördelar när det gäller till exempel inköp, marknadsföring, ekonomi och IT. En gemensam grafisk profil har tagits fram och marknadsfö- ringen inriktas på att stärka varumärket och öka kännedomen om Apo- teksgruppen. I medlemsavtalet regleras bland annat hyresavtal, tjänste- avtal och hembud. såldes 89 apotek till enskilda entreprenörer och målet är att sälja resterande apotek . Apoteksgruppens medlemmar har möjlighet att öppna flera apotek och Apoteksgruppen kommer också att ansluta nya medlemmar som vill öppna nya apotek. LEDANDE PÅ DEN NYA MARKNADEN mål är att vara den ledande apoteksaktören på den nya mark- naden. har ett mycket starkt varumärke och fick fortsatt mycket goda omdömen i flera varumärkes- och kvalitetsmätningar . Bland annat fick högsta betyg för förtroende och kund- nöjdhet bland apotekskedjorna. Vi möter hård konkurrens på alla våra marknader, utma- ning är nu att behålla kundernas höga förtroende. Vi ska fortsätta utveckla erbjudanden, sortiment och stärka vår rådgivande roll, säger . De största aktörerna var , med en mark- nadsandel räknat i antal apotek på , Apotek Hjärtat, med en andel på , , , Apoteks- gruppen och Medstop . Flera internationella aktörer tillkom , förutom den tyska kedjan , som ägs av , även Alliance , som startat en handlarägd kedja i samarbete med Farmaceutföretagarna. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2010 RECEPTFRITT I MER ÄN 6 000 BUTIKER För att ytterligare öka tillgängligheten får vissa receptfria läkemedel säljas på andra försäljningsställen än apotek. Försäljningen sker under vissa regler och den som vill sälja gör en anmälan till . hade anmälan gjorts för cirka 6 150 service- och dagligvarubutiker. svarade de för av den totala försäljningen. Storsäljarna är värktabletter, nikotinersättning och nässprej. Sedan reformen infördes har den totala försäljningen av receptfria läkemedel ökat med 12 pro- cent räknat i antal dygnsdoser. SAMHÄLLSVIKTIGA SYSTEM TILLGÄNGLIGA FÖR ALLA AKTÖRER Läkemedel är inte vilken vara som helst. Läkemedelsförsörjningen till vården och till allmänheten måste vara trygg och säker. IT-system och informationsdatabaser ska fungera utan avbrott. Det nybildade har övertagit samhällsviktig infra- struktur och informationsdatabaser från . Här ingår bland annat e-receptregistret, läkemedelsförteckningen och högkostnadsdatabasen, allt sådant som ska vara tillgängligt för alla aktörer på den omreglerade apoteksmarknaden. erbjuder dessa tjänster till alla öppenvårdsapotek på konkurrensneutrala villkor. har också delat ut dotterbolaget och Laboratorier (APL), som tillverkar läkemedel som inte tillhandahålls av läkemedelsindustrin, till staten. ÖKAD KONKURRENS ÄVEN INOM VÅRD OCH OMSORG blev det möjligt för landstingen att köpa läkeme- delsförsörjning från andra aktörer än men först nu ökar konkur- rensen också på vård- och omsorgsmarknaden. , som är ett dotterbolag till , har landsting, kommuner och privata vårdgivare som kunder. Inriktningen är läkeme- delsförsörjning, drift av sjukhusapotek och kvalificerade rådgivnings- tjänster. Läkemedelsförsörjning är basen i verksamheten och hade fortfarande leveransavtal med alla lands- ting. vann den stora upphandlingen av läke- medelsförsörjning och tillverkning av extemporeläkemedel för . Uppdragen för landstingen i , , , och vanns av nystartade apotekskedjan . EU FÖLJER UTVECKLINGEN I Den svenska omregleringen följs med stort intresse av andra länder i . EU:s tjänstedirektiv undantar tjänster inom hälsosektorn och det är upp till varje land att bestämma om restriktioner kring ägande, etablering och försäljning av receptfria läkemedel utanför apotek. Även om inga länder har statligt monopol är apoteksmarknaden hårt reglerad i de allra flesta länder i . I 12 medlemsländer får endast apotekare äga apotek och i 17 får receptfria läkemedel bara säljas på apotek. sker genomgripande förändringar där stora, internationellt verksamma företag, expanderar och integrerar vertikalt. I och , där marknaderna avreglerats, är det de stora apotekskedjorna som dominerar. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2010 hade premiär på i . och uppsättning var en av 27 produktioner på . VerKSaMheTSberäTTelSe för föreTaG MeD STaTliGT äGanDe 2010 Aktivt ägande med värdeskapande i fokus staten är en betydande bolagsägare i . inom förvaltas 601) bolag, varav 46 är hel- ägda och 14 är delägda. Bolagen representerar stora värden och är stora arbetsgivare. Dessutom ägs de ytterst av hela svenska folket gemensamt. staten har därför ett stort ansvar att vara en aktiv och professionell ägare. i statens ägarpolicy redogör regeringen för sina uppdrag och mål, tillämpliga ramverk och sin inställning i vik- tiga principfrågor avseende bolagsstyrningen av samtliga statligt ägda bolag. Vägledande princip har varit att undvika upprepningar och dubbleringar av sådant som regleras i exempelvis svensk kod för bolagsstyrning (Koden) eller aktiebolagslagen (2005:551). statens ägarpolicy tillämpas i majoritetsägda bolag med statligt ägande. i övriga bolag där staten är delägare verkar staten i dialog med övriga ägare för att ägarpolicyn tillämpas.2) Dessutom finns ytterligare bolag som förvaltas av andra myndigheter än vilka på motsvarande sätt ska tillämpa statens ägarpolicy. Regeringens uppdrag och mål Regeringen har uppdrag att aktivt förvalta statens tillgångar så att den långsiktiga värdeutvecklingen blir den bästa möjliga och i förekommande fall att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs. Staten äger såväl stora som små bolag i ett flertal branscher. Flera av bolagen har en stark marknadsposition inom respektive bransch. Det uppskattade sammanlagda värdet av de av förvaltade statligt ägda bolagen uppgick till cirka 600 mdkr. Huvuddelen av de statligt ägda bolagen verkar på fullt konkur- rensutsatta marknader där staten som ägare aktivt driver värde- skapande åtgärder, såsom exempelvis olika strukturåtgärder. Det finns bolag som inom ramen för affärsmässighet dessutom ska bidra till att särskilt beslutade samhällsuppdrag utförs. Slutli- gen finns det vissa företag som verkar på marknader med särskilda förbehåll där staten på ett påtagligt sätt styr verksamheten och där konkurrens helt eller delvis saknas. För mer information se respektive bolagssida, sidorna 4599. Regeringen anser att staten i princip inte ska äga bolag som ver- kar på kommersiella marknader med fungerande konkurrens om bolaget inte har ett särskilt beslutat samhällsuppdrag som är svårt att klara på något annat sätt. Det är viktigt så länge staten äger bolagen att de ges möjlighet att utvecklas och växa för att fortsätta att skapa värde för ägaren, och att den aktiva förvaltningen sker på ett professionellt sätt med värdeskapande som övergripande mål. Det är viktigt att staten hanterar sin ägarroll på ett ansvarsfullt, transparent och tydligt sätt. Statens bolagsstyrning ska fortlö- pande anpassas till de ökade och förändrade krav som ställs. En del i att vara en ansvarsfull och aktiv ägare är att gå igenom det statliga ägandet och pröva skälen till fortsatt statligt ägande. En annan del i att vara en ansvarsfull och aktiv ägare är att gå ige- nom bolagens inriktningar och samhällsuppdrag, men också att se över annan statlig affärsverksamhet som bedrivs i myndighets- form, vilket kan innebära att nya statligt ägda bolag uppstår genom bolagiseringar av affärsdrivande verksamheter. 1)är inte ett aktiebolag utan en egen associationsform med offentligrättslig ställning, men räknas här in bland de statligt ägda bolagen och ska följa statens ägarpolicy i tillämpliga delar som om den vore ett aktiebolag. 2)Bolag som staten har ett bestämmande inflytande över på sätt som anges i 1 kap. 11 § aktiebolagslagen (2005:551). VerKsamhetsBerättelse för företag meD statligt äganDe 2010 bolag verkar på kommersiella marknader med fungerande konkur- rens och bolaget inte har ett särskilt beslutat samhällsuppdrag bör de säljas. Genomgångarna kan också leda till förändringar eller förtydliganden av vissa statligt ägda bolags uppdrag. Statens bolagsstyrning ska vara tydlig och skötas målmedvetet. Bolagsstyrningen utövas på bolagsstämmor, genom en professio- nell och strukturerad styrelsenomineringsprocess med nomine- ring och utvärdering av styrelseledamöter samt genom dialog med styrelseordförande. Statens ägarpolicy, regeringens riktlinjer och beslut om en eektiv kapitalstruktur i bolagen är andra viktiga verktyg i bolagsstyrningen. Målet att skapa värde medför krav på långsiktighet, eektivitet, lönsamhet, utvecklingsförmåga samt ett hållbart miljömässigt och socialt ansvarstagande. Uppföljning och utvärdering av bolagen sker bland annat genom ekonomiska analyser, branschanalyser och olika typer av rapporter från bolagen. Även mål utöver ekonomiskt värdeskapande följs upp och utvärderas. Inom ramen för statens bolagsstyrning utvecklas statens ägarpolicy. Regeringen redogör för förvaltningen av bolag med statligt ägande i sin årliga skrivelse till . Skrivelsen består huvudsakligen av verksamhetsberättelsen för företag med statligt ägande. Regeringen ska aktivt förvalta de statligt ägda bolagen så att den långsiktiga nansiella värdeutvecklingen med hänsyn till rimlig risk blir den bästa möjliga för ägaren och, i förekommande fall, att de särskilt beslutade samhällsuppdragen utförs. Regeringen förvaltar och förfogar enligt 9 kap. 8 § regeringsformen, förkor- tad RF, över statens tillgångar, om de inte avser myn- digheter eller i lag har avsatts till särskild förvaltning. Enligt 9 kap. 9 § RF beslutar om grunderna för förvaltningen av och förfogandet över statens tillgångar. Bestämmelser om förvärv och överlåtelse av egendom, däribland aktier och andelar i företag, nns i budgetlagen (2011:203). Enligt 8 kap. 3 § budget- lagen får regeringen inte utan bemyndigande för- värva aktier eller andelar i ett företag eller på annat sätt öka sta- tens röst- eller ägarandel i ett företag. Regeringen får heller inte utan bemyndigande tillskjuta kapital till ett företag. Enligt 8 kap. 4 § andra stycket budgetlagen får regeringen inte BEMYNDIGANDEN ATT FÖRÄNDRA DET STATLIGA ÄGANDET1) utan bemyndigande genom försäljning eller på annat sätt minska statens ägarandel i företag där staten har hälften eller mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar. Utöver vad som framgår av dessa bestämmelser behöver reger- ingen under vissa förutsättningar även godkännande vid väsentliga ändringar av bolagens inriktning. Detta är ramen för det förvaltningsmandat regeringen har för förvaltningen av bolag med statligt ägande. Riksdagsbeslut krävs inte för utdelningar, eftersom det ingår i den löpande förvaltningen. Det krävs inte heller riksdagsbeslut för förvärv, avyttringar eller nedläggningar som bolag genomför inom den verksamhetsinriktning som beslutat. För en sammanställning över propositioner om de enskilda bolagen se sidorna 110111. Statsministern har med stöd av 7 kap. 5 § RF givit statsrådet ansvaret i frågor som gäller statens företagsägande som ställer krav på en enhetlig ägarpolitik. Stats- rådet har även ansvaret för förvaltningen av huvuddelen av bolagen med ett statligt ägande. Regeringen har bemyndigande att minska eller avveckla ägandet i Arbetslivsresurs, och . Dessutom har bemyndigat regeringen att förändra ägandet i . förändra ägandet till, % 2006/07:100, bet. 2006/07:FIU21, rskr. 2009/10:54, bet. 2009/10:NU10, rskr. 2006/07:57, bet. 2006/07:NU16, rskr. 2006/07:217, 1991/92:69, bet. 1991/92:NU10, rskr.1991/92:92 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35, rskr. 1)Regeringen har därtill bemyndiganden att minska ägandet i och (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:TU1, rskr. 2010/11:138) som förvaltas av respek- tive , . VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2010 Inom enheten för statligt ägande på nns samlade resurser och kompetens för förvaltningen av de statligt ägda bolagen. Detta ger goda förutsättningar för att bedriva en enhetlig ägarpolitik med tydliga mål och riktlinjer för bolagen. ägande ansvarar för förvaltningen av mer- parten av de statligt ägda bolagen som förvaltas av . Sammantaget förvaltar 36 bolag. För övriga bolag ligger ansvaret för förvaltningen på andra departement. Dessa bolag förvaltas av , , , Näringsdeparte- mentet, , och . I nns anställda som även är styrelseleda- möter i vissa av de statligt ägda bolagens styrelser. Denna styrel- semedverkan innebär bland annat att statens krav på kunskap om verksamheten tillgodoses och kommunikationen mellan bolagen och ägaren underlättas. Det nns sammanlagt 24 anställda i som är styrelseledamöter i statligt ägda bolag och av dessa är 10 kvinnor och 14 män. Regeringen ser kontinuerligt över hur bolagsstyrningen och förvaltningsmodel- len kan utvecklas. Regeringen har utsett en särskild utredare vars uppdrag är att föreslå hur av företag med stat- ligt ägande bör bedrivas och organiseras (dir. 2011:33). Uppdraget ska redovisas . Statens förvaltningskostnad för företag med statligt ägande uppgick till 64,9 (81,8) mnkr, varav 33,4 (52,8) mnkr avsåg externt köpta tjänster och utredningar. De interna kostna- derna för enheten för statligt ägande omfattar huvudsakligen lönekostnader men också andra löpande kostnader såsom resor och kontorsmaterial. Köpta tjänster innefattar främst arvoden inom nansiell, ekonomisk och juridisk rådgivning samt fram- ställandet av verksamhetsberättelsen och delårsrapporter för företag med statligt ägande. De interna för- valtningskostnaderna för bolag som förvaltas på andra departe- ment redovisas inte här då de främst består av lönekostnader som även hänförs till respektive departements övriga arbetsupp- gifter. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2010 för bolag med statligt ägande De statligt ägda bolagen lyder, med undantag för det som anges nedan, under samma lagar som privatägda bolag, till exempel aktiebolagslagen, årsredovisnings-, konkurrens-, bokförings- och insiderlagstiftningen. Aktiebolagslagen utgör det centrala ramverket för bolagen. Statligt ägda bolag lyder liksom privat- ägda bolag under aktiebolagslagen och det nns inte några sär- regler för statligt ägda bolag, frånsett att har rätt att utse revisorer i bolagen. I bolagsordningen anges föremålet för bolagets verksamhet vilket följer av de beslut som fattat beträande bolaget i fråga. De statligt ägda bolagen kan liksom privatägda bolag som är verksamma inom en viss sektor exempelvis också lyda under sär- skild sektorslagstiftning, till exempel postlagen (1993:1684) och lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. Ansvaret för sådana regleringar ligger på andra enheter inom Regeringskans- liet än ägande. 3.2 EU:S BESTÄMMELSER OM STATLIGT STÖD om statligt stöd gäller för allt stöd från staten till företag, såväl statligt ägda som privatägda. Dessa regler är sär- skilt viktiga eftersom staten som aktieägare kan behöva lämna kapitaltillskott. Syftet med reglerna är att förhindra att en med- lemsstat snedvrider konkurrensen genom stöd som stärker den inhemska industrins konkurrenskraft till nackdel för företag i en annan medlemsstat. Enligt ska den så kallade marknadsekonomiska investerarprincipen (Market Economy Investor Principle, MEIP) tillämpas vid insatser av ägarkapital i statligt ägda bolag. Normalt är MEIP uppfylld om det kapitaltill- skott som lämnats sker på villkor och under förutsättningar som skulle ha accepterats av en privat investerare. Endast om med- lemsstaten för kapitaltillskottet har anledning att tro att insatsen långsiktigt kan ge tillräcklig avkastning, kan bedömningen bli att stödet anses vara i enlighet med om statligt stöd. 3.3 REDOVISNING AV ALLMÄNNA MEDEL För företag som uppnår viss omsättning och som mottar medel eller andra förmåner från det allmänna, gäller särskilda regler för redovisning av nansiella förbindelser. Reglerna nns i det så kallade transparensdirektivet och har införts i svensk lagstiftning genom lagen (2005:590) om insyn i vissa nansiella förbindelser med mera. Reglerna är uppställda för att EU-kom- missionen ska kunna få insyn för kontroll av bland annat kors- subventionering. En öppen redovisning ska gälla för vilka medel som tillförts och hur de används. Krav på särredovisning nns också för verksamhet som bedrivs av bland annat monopolföre- tag och andra företag i särställning, när dessa även bedriver kon- kurrensutsatt verksamhet. Svensk kod för bolagsstyrning Lagstiftning, ABL, 3.4KONFLIKTLÖSNING VID OFFENTLIG SÄLJVERKSAMHET PÅ MARKNADEN De statligt ägda bolag där staten har ett dominerande inytande omfattas av en reglering i konkurrenslagen (2008:579) som trädde i kraft . får på talan av förbjuda ett sådant företag att i en verksamhet av kommersiell eller ekonomisk natur tillämpa ett visst förfarande om det snedvrider förutsättningarna för en eektiv konkurrens eller om det hämmar förekomsten eller utvecklingen av en sådan konkurrens. Samma gäller också för landstingsägda och kommunalägda bolag. Denna reglering går utöver den som gäller för andra företag enligt konkurrenslagen. Då de statligt ägda bolagen förvaltas av , som är en statlig myndighet, kan en handling som förvaras och enligt sär- skilda regler anses inkommen till, eller upprättad i Regeringskans- liet, vara allmän handling. Under vissa förutsättningar kan uppgif- ter i en allmän handling hållas hemliga. Uppgifterna kan bland annat hållas hemliga för att skydda det allmännas eller en enskilds ekonomiska intressen. Vissa uppgifter kan vara känsliga aärs- uppgifter. Det skulle därför i vissa fall kunna skada bolaget om uppgifterna lämnas ut. Det innebär att den som vill ta del av en handling kan begära att få tillgång till uppgifterna, men måste enligt oentlighets- och sekretesslagen (2009:400) göra en skadeprövning innan handlingen kan lämnas ut. Uppgifterna kan normalt lämnas ut om det kan ske utan skada för staten eller för de bolag som uppgifterna rör. har aktivt deltagit i utvecklingen av . Riktlin- jerna, som inte är bindande, togs fram 2005 och är ett väl använt stöd för att utveckla olika staters förvaltning av sina statligt ägda bolag. Den principer för bolagsstyrning följer i stort dessa riktlinjer. Riktlinjerna nns på / dataoecd/46/51/34803211.pdf. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2010 Bolagsstyrning och förhållandet mellan ägare, styrelse och ledning 4.1 Tillämpning av SvenSk kod för bolagSSTyrning I statligt majoritetsägda bolag ska Koden tillämpas. I övriga del- ägda bolag verkar staten i dialog med övriga ägare för att Koden ska tillämpas. Kodens övergripande syfte är att bidra till en för- bättrad styrning av svenska aktiebolag. Koden behandlar det beslutssystem genom vilket ägarna direkt eller indirekt styr bolaget. Reglerna berör de enskilda bolagsorganens organisation och arbetsformer samt samspelet mellan dessa. Koden ska till- lämpas enligt principen följ eller förklara. En reviderad Kod trädde i kraft . I vissa frågor har regeringen funnit skäl att, i överensstämmelse med Kodens princip följa eller förklara, motivera vissa avvikelser därifrån. Nedan fram- går regeringens motivering till avvikelserna. Bolagsstämman är bolagets högsta beslutande organ och det forum där aktieägare formellt utövar sitt inflytande. Utöver reglerna i aktiebolagslagen och Koden gäller följande principer för stämmor i bolag med statligt ägande. Riksdagsleda- möter har rätt att närvara vid bolagsstämmor i de bolag där sta- ten äger av aktierna, under förutsättning att bolaget eller ett rörelsedrivande dotterbolag har fler än 50 anställda. Det är styrelsens ansvar att underrättelse om tid och plats för bolagsstämman skickas till centralkansli i anslutning till utfärdandet av kallelsen till stämman. Riksdags- ledamöters önskan att närvara på bolagsstämma ska i förväg anmälas till bolaget och anmälan bör vara bolaget tillhanda senast före bolagsstämman. I de statligt ägda bolagen bör allmänheten bjudas in att när- vara på bolagsstämman. Anmälan ska ske i förväg till bolaget och bör vara bolaget tillhanda senast före stämman. De statligt ägda bolagen bör anordna någon form av arrangemang i samband med årsstämman där även allmänheten bereds möjlig- het att ställa frågor till bolagsledningen. Årsstämma i bolag med statligt ägande ska äga rum före och utdelning ska ske senast efter respektive årsstämma. Se sidan 123 för information om datum för bolagens årsstämmor 2011. Genom bolagsordningen bestämmer ägaren bolagets verksam- hetsföremål och övriga angivna ramar. tilläm- par en mall för bolagsordning för de statligt ägda bolagen. Mal- len bygger på aktiebolagslagens regler för marknadsnoterade bolag, Koden och statens ägarpolicy. Utöver bolagsordningen används i de statligt ägda bolagen ytter- ligare ägaranvisningar i princip bara när bolag har samhällsupp- drag, erhåller statligt stöd, befinner sig i omstrukturering eller omreglering samt vid avregleringar eller vid andra väsentliga Ägaranvisningar ska till sitt innehåll vara rele- vanta, konkreta och tydliga och formaliseras genom beslut på bolagsstämma. En viktig aspekt vid ett samhällsuppdrag är att det är tydligt hur det finansieras, redovisas och följs upp. 4.5 kapiTalSTrukTur i STaTligT ägda bolag Statens bolagsstyrning syftar till att de statligt ägda bolagen över tiden har en effektiv kapitalstruktur.