prop · GY03101 · 2011-04-14 00:00:00 — Arbetslösheten fortsatte att öka under de två första kvartalen 2010 men vände därefter och var /2011 nere på nivåer som motsvarar . Andelen arbetslösa män ligger kvar på av andelen arbetslösa personer. Bistånd m.m., migration och integration Diagram 3.5 Bistånd m.m., migration och integration 20062010 Bidrag till migration och integration Kostnaderna för bistånd, internationella bidrag, migration och integration ökade med eller 20062010. I kostnaderna ingår utöver bistånd även samarbete med och bidrag till utlandet. Den största procentuella ökningen har skett för bidrag till migration och integration som ökat . inträffade dock ett trendbrott och bidrag till migration och integration minskade , för att 2010 åter öka till samma nivå som 2008. De övriga biståndsposterna har minskat något 2010. Diagram 3.6 Utbildning och studiestöd 20062010 Kostnaden för utbildning och studiestöd har minskat något . Kostnaden för studiestöd, inklusive av- och nedskrivningar, har ökat med eller . Kostnaden för utbetalda studiestöd ökade med . De studiestöd som når flest personer är studiehjälp och studiemedel. Dessa stöd är generella och rättighetsstyrda. Studiemedel kan dock lämnas med en högre bidragsdel, men i detta avseende är studiemedlet inte rättighetsstyrt. Studiemedel består av studiebidrag och studielån och utgår till studerande i studiestödsberättigande utbildning. Studiehjälpen består av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg. Studiebidraget är generellt och lämnas normalt med per studiemånad för den som är och studerar i en gymnasial utbildning inom gymnasieskola, folkhögskola, vuxenutbildning eller vissa andra utbildningar. Tabell 3.17 Studerande med studiemedel 20062010 Tabell 3.18 Studerande med studielån 20062010 Tabell 3.17 visar studerande med studiemedel till 2010. Studiemedel lämnas till studerande vid universitet och högskolor, vid godkända utbildningar utomlands och till studerande i gymnasiala utbildningar. Studiemedel består av studiebidrag och lån. Totalt fick 466 312 studerande studiemedel , vilket är en ökning med 22 370 studerande jämfört med . Av dessa hade 313 690 studielån medan 152 622 studerande endast utnyttjade studiebidrag. Lånebenägenheten hos de studerande med studiemedel har minskat stadigt . fick fortfarande eller 277 610 kvinnor och eller 188 702 män studiemedel. Det är som andelen studerande med studiemedel ökar. Andelen har ökat kraftigt och är den allra högsta . Statens egen verksamhet avser främst kostnaderna för de statliga myndigheternas drift, dvs. personalkostnader, lokalkostnader, avskrivningar och nedskrivningar samt övriga driftkostnader. Kostnaderna för statens egen verksamhet den senaste femårsperioden framgår av diagram 3.7. Diagram 3.7 Statens egen verksamhet 20062010 För att öka jämförbarheten mellan åren har personalkostnaderna rensats för förändring av statens tjänstepensionsskuld (försäkringsteknisk avsättning hos ). De högsta personalkostnaderna (se även not 6, Kostnader för personal) finns hos , och samt Arbetsförmedlingen har lönekostnaderna ökat vid och lönekostnaderna för Försvarsmakten har ökat , lönekostnader har minskat i samband med bildandet av Pensions- myndigheten medan Arbetsförmedlingen lönekostnader har ökat . Lokalkostnaderna avser hyror för de statliga myndigheternas lokaler. De högsta lokalkostnaderna finns hos Försvarsmakten, och (se även not 7, Kostnader för lokaler). Övriga driftkostnader avser omkostnader för de statliga myndigheternas verksamhet. Köpta varor och tjänster är av stor omfattning vid bl.a. som har omfattande köp av entreprenader, men också vid Försvarsmakten (se även not 9 Övriga driftkostnader). I det följande redovisas en beskrivning av statens personal avseende antal anställda fördelat på kön, åldersgrupper och sektorer. 7 Avgränsningen av staten är densamma som i resultaträkningen. I bilaga 2 Statliga myndigheter m.m. redovisas vilka myndigheter som omfattas av redovisningen nedan samt vilka myndigheter som hör till respektive sektor. Till lämnas , senast i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1, utg.omr. 2, bilaga 1), en utförlig redovisning av statsförvaltningens utveckling, bl.a. bedömningen av framtida personalkonsekvenser som följer av regeringens förslag till . Tabell 3.19 Antal statligt anställda 20062010, kvinnor respektive män 1Anställda med en omfattning av tjänst understigande ingår inte. utgjorde de knappt 5 400 personer. Betings-, dag- eller timanställda m.fl. ingår inte heller. De utgjorde knappt 16 800 personer 2010. 2I redovisningarna var (med ca 200 anställda) undantagen. Dessa ingår nu i , som i sin helhet ingår i underlaget. Statligt anställda utgör av det totala antalet sysselsatta på arbetsmarknaden. första hälft minskade antalet statsanställda. Därefter var det totala antalet statligt anställda relativt stabilt. har antalet anställda åter börjat att minska. Denna utveckling har fortsatt fram . Antalet anställda (med månadslön) har minskat med drygt 300 . Detta beror främst på att f.d. med ca 3 000 anställda, brutits ut ur och inte längre ingår i underlaget (ingår numera i ). Övriga delar av f.d. ingår i . ingår som frivillig medlem i . I övrigt har minskat antalet anställda med omkring 1 000 personer. Några myndigheter uppvisar i gengäld stora ökningar av antalet anställda; Arbetsförmed- lingen med ca 1 800 och polisväsendet med ca 1 200. Försvaret har ökat med nästan 900 anställda. 7 Antalet anställda skiljer sig från antalet årsarbetskrafter. Antalet årsarbetskrafter redovisas i not 6 till resultaträkningen. Staten är den sektor som har jämnast köns- fördelning på arbetsmarknaden. Den gradvisa utvecklingen mot fler kvinnor än män i staten har fortsatt. Kvinnornas andel närmar sig nu . De könsmässiga skillnaderna mellan olika åldersgrupper är fortfarande marginell (se tabell 3.20), men varierar mellan olika sektorer. Tabell 3.20 Antal statligt anställda 20062010 fördelade på åldersgrupper Antal och procentuell fördelning Utmärkande för staten är att andelen äldre är högre som andelen i de yngsta åldersgrupperna är lägre i jämförelse med arbetsmarknaden i sin helhet. Åldersfördelningen i staten 2010 var ungefär densamma som 2009. Genomsnittsåldern har sjunkit marginellt och uppgår till (45,2009). var av de statanställda eller äldre, medan var . Det bör observeras att åldersstrukturen skiljer sig avsevärt mellan olika myndigheter. Antalet anställda redovisas på sektorerna , Försvar, Universitet och högskolor samt Övrig verksamhet. Tabell 3.21 Antal anställda 20062010 fördelade på sektorer 1Affärsverk och infrastruktur. 2Universitet och högskolor. Miljö, teknik och jordbruk, men även arbetsliv, omsorg och utbildning samt länsstyrelser, och stabsmyndigheter. De flesta statsanställda arbetar vid en stor myndighet. Drygt tre fjärdedelar av de statsanställda arbetar vid någon av de 40-talet myndigheter som har minst 1 000 anställda. av de statsanställda arbetar vid någon av de 60 myndigheter som har färre än 50 anställda. Statens totala intäkter i resultaträkningen har ökat med (2,) . Efter nedgången ökade intäkterna med (8,). I absoluta tal har skatteintäkterna ökat mest. Procentuellt har intäkter av bidrag ökat mest som följd av att AP-fonderna lämnar ett nettobidrag till staten för ålderspensionerna. De finansiella intäkterna som inkluderar resultatandelar och realisationsvinster vid försäljning av statligt ägda aktier har minskat med . Intäkter av bidrag innefattar framför allt bidrag från EU, med en stor andel för finansiering av olika utbetalningar av bidrag på jordbruksområdet, samt bidrag till universitet och högskolor. Diagram 3.8 Statens intäkter 20062010 överskottet , eller med , till . Diagram 3.10 Statens över- /underskott 20062010 Över/-underskott Skatteintäkterna i resultaträkningen ligger på ungefär samma nivå i början och slutet av femårsperioden. Skatteintäkterna visade en stark ökning med eller . Därefter minskade skatteintäkterna och var minskningen . ökade skatteintäkterna återigen med . Diagram 3.9 Skatteintäkter 20062010 Resultaträkningens över-/underskott Av diagrammet framgår att den konsoliderade resultaträkningen har genererat överskott , med som mest 2007. Oförbrukade bidrag är en balanspost som visar mottagna bidragsintäkter som ska täcka framtida kostnader. I tabell 3.22 redovisas både utom- och inomstatliga oförbrukade bidrag 20062010. Tabell 3.22 Oförbrukade bidrag 20062010 Tabell 3.22 visar att de oförbrukade bidragen totalt ökade med eller 20062010. De inomstatliga bidragen är medel som betalats från en annan statlig myndighet och i många fall redovisats mot anslag hos den betalande myndigheten, trots att de ännu inte förbrukats hos den mottagande myndigheten eller utbetalats till slutanvändare. Denna post ökade med eller och uppgår vid utgången av 2010 till . har posten ökat med eller . Huvuddelen, , av de inomstatliga bidragen tas emot av universitet och högskolor. och högskolor är bidragen en del av finansieringen av forskning och utbildning. De lärosäten som redovisar störst belopp är , , och . De största ökningarna av inomstatliga oförbrukade bidrag finns hos (), Vetenskaps- rådet (), () och (). Universiteten får ofta sina bidrag från eller andra forskningsråd. har framför allt mottagit bidrag från Kammarkollegiet för olika projekt inom internationellt samarbete. Skäl som nämns för ökningen hos universitet och högskolor, som kan avse både bidrag från andra myndigheter och från externa finansiärer, är bl.a. att bidrag erhålls för verksamheter som pågår och att det tar tid att bygga upp nya forskningsmiljöer med rekrytering och upphandling av utrustning när projekt startas. Ökningen av de oförbrukade bidragen måste också ses i ljuset av att de totala bidragen till forskning ökat. Länsstyrelserna står för av de inomstatliga oförbrukade bidragen. Hos länsstyrelserna är det ofta fråga om medel som ska förmedlas som bidrag till olika regionala oförbrukade bidragen, vilket motsvarar av de totala inomstatliga bidragen . Regeringen har beslutat om en ny bestämmelse i 11 § anslagsförordningen (2011:223) som anger att utbetalning av bidrag från anslag ska göras i nära anslutning till att bidraget ska användas av mottagaren. Bestämmelsen trädde ikraft och syftar bl.a. till att minska omfattningen av oförbrukade inomstatliga bidrag. I årsredovisningen för staten elimineras de inomstatliga bidragen när balansräkningen konsolideras, eftersom de inte motsvaras av någon förpliktelse i relation till någon utomstående motpart. Oförbrukade bidrag från utomstatliga givare har ökat med eller och uppgår till . Universitet och högskolor står för en större andel av mottagna utomstatliga medel, . Det är exempelvis fråga om medel från forskningsstiftelser. Länsstyrelsernas oförbrukade bidrag från utomstatliga givare är förhållandevis obetydliga, medan övriga myndigheter redovisar av de mottagna medlen. Bland dessa kan nämnas och Ungdomsstyrelsen.8 8 I not 51 till balansräkningen specificeras de utomstatliga oförbrukade bidragen uppdelat per myndighet med kommentarer om ändamål. Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys 4 Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys Resultat- och balansräkningarna samt finansieringsanalysen omfattar myndigheterna, inklusive affärsverken, under och regeringen. omfattas också eftersom den utgörs av kapital som ursprungligen tillskjutits av staten. Däremot omfattas inte , AP-fonderna och premiepensionssystemet. En fullständig förteck- ning över samtliga ingående organisationer framgår av bilaga 2 Statliga myndigheter m.m. I resultaträkningen redovisas de totala konsoliderade intäkterna och kostnaderna för de myndigheter som ingår i årsredovisningen. Konsolideringen innebär att transaktioner mellan myndigheter, t.ex. arbetsgivaravgifter för statligt anställda och bidrag mellan myndigheter, tas bort (elimineras) i resultaträkningen och att fordringar och skulder mellan myndigheter elimineras i balansräkningen. På så vis erhålls en konsoliderad redovisning för staten. Gällande principer och förutsättningar beskrivs i avsnitt 4.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar. Resultaträkningen visar ett överskott på , vilket är en ökning med jämfört med föregående år (se tabell 4.1). Intäkter av avgifter och andra Avsättningar till/upplösning av -1 062 006 -1 010 605 före resultat från andelar Resultat från andelar i dotter- Förbättringen av resultatet beror framför allt på att skatteintäkterna ökade med . ökade kostnaden för transfereringar (exklusive avsättningar till fonder) med . Resultatet från andelar i dotter- och intresseföretag förbättrades med . statsskulden ökade med och uppgick till . Kostnaden för personal minskade med nästan till följd av minskade kostnader för statens tjänstepensioner. Övriga driftkostnader ökade med . Diagram 4.1 Statens intäkter Skatteintäkterna uppgick till och utgör av statens totala intäkter (se diagram 4.1). Statens skatteintäkter ökade med (6,) jämfört med . Skatt på kapital ökade med () jämfört med . Skatt på kapital från hushåll ökade med (). Ökningen förklaras framför allt av ökade vinster från aktie- och bostadsförsäljningar. Skatt på företagsvinster ökade med () på grund av företagens högre vinster. Skatt på konsumtion och insatsvaror ökade med (). Av detta ökade intäkter av mervärdesskatt med . Hushållens konsumtions- utgifter i löpande priser ökade . Även ökade investeringar, framför allt bostadsinvesteringar, bidrog till ökade moms- intäkter. Jämfört med 2009 är direkta skatter på arbete nästan oförändrade. Den marginella förändringen förklaras av att skatte- reduktionerna som minskar intäkterna från direkta skatter ökat i ungefär samma omfattning än inkomstskatterna ökat. Skattereduktionerna ökade med och inkomstskatterna med . Bland annat har avdragen för husarbete (ROT- och RUT-avdrag) och jobbskatteavdragen ökat. Arbetsgivaravgifterna ökade med till följd av lönesummans utveckling. Arbetsgivaravgifterna utgörs i princip av avgiftssatsen i procent av lönesumman. Enligt preliminära beräkningar ökade lönesumman med . Intäkter av avgifter och andra ersättningar har ökat med . Mest ökade Svenska Kraftnäts uppdragsintäkter till följd av höjda tariffer och ökad överföringsvolym på nätsidan. Bidragsintäkter har ökat med . Den största ökningen avser ökade intäkter av AP-fondsmedel, som avser AP-fondernas nettobidrag för utbetalningarna av pensioner . Diagram 4.2 Statens kostnader Kostnader för statens egen verksamhet Av statens kostnader utgjorde transfereringar, varav transfereringar till hushåll var den största delen (se diagram 4.2). Kostnaderna för statens egen verksamhet utgjorde och nettokostnaden för statsskulden och övriga finansiella kostnader . Diagram 4.3 visar transfereringar i form av lämnade bidrag och andra överföringar fördelade på mottagarsektorer enligt nationalräkenskapernas indelning. Den realekonomiska indelningen redovisas även utifrån anslagen på budgeten (se avsnitt 5.6 Realekonomisk fördelning av anslagen på statens budget). Diagram 4.3 Transfereringar per sektor Av diagram 4.3 framgår att hushållssektorn är den dominerande mottagaren av statliga transfereringar. Transfereringarna till hushåll innefattar bl.a. ålderspensioner, sjukpenning, föräldrapenning, barnbidrag och arbetslös- hetsersättning, men även bidrag till organisationer inom t.ex. utbildningsområdet eller biståndsområdet. Kommunerna tar emot av transfereringarna i olika former av statsbidrag, företagssektorn och utlandet, i form av bistånd och EU-avgifter, tar emot av de statliga transfereringarna. Kostnaderna för transfereringar, exklusive avsättningar till fonder, uppgick till 831 miljarder De ökade därmed med Inom ohälsoområdet har de sammanlagda kostnaderna för sjukpenning, aktivitets- och sjukersättning fortsatt att minska. kronor (), förklaras av att sjukpenning betalades ut till färre personer och för färre dagar per person. Antalet sjukpenningdagar fortsätter att minska, vilket beror på att fler ärenden med sjukersättning avslutas som färre personer nybeviljas sjukersättning. Sjukfallen har också blivit kortare . Däremot har sjukskrivningsdagarna för sjukfall kortare än börjat öka eftersom många som utförsäkrats kommer tillbaka till sjukförsäkringen igen. Jämfört med 2009 minskade aktivitets- och sjukersättningen med (9,). Minskningen förklaras främst av låga inflöden av nybeviljade sjukpensionärer som många lämnar sjukersättningen för att bli ålderspensionärer. Inflödet till sjukförsäkringen har minskat kraftigt, huvudsakligen till följd av striktare regler. Ålderspensionerna vid sidan av statens budget har ökat med . Stöd till personer med funktionsnedsättning inkluderar även kommunernas andel av kostnader för assistansersättning och ökade med (6,). De ökade kostnaderna för assistansersättning beror på ökade timkostnader, att fler personer får assistansersättning samt att fler timmar per person och vecka beviljas. Inom arbetsmarknadspolitiken har kostnaderna för arbetslöshetsersättningen minskat med och aktivitets- stödet ökat med . Arbetslösheten var i genomsnitt , en ökning jämfört med 20099. Inom området ekonomisk trygghet för familjer och barn ökade uttagna dagar i föräldraförsäkringen har ökat jämfört med . Andelen föräldradagar uttagna av män har ökat från 2010 och detta har bidragit till att medelersättningen per dag är högre än 2009. Kostnader för transfereringar till kommuner ökade totalt med . De allmänna bidragen till kommuner ökade med 2010 för att upprätthålla de grundläggande välfärdstjänsterna som kommunsektorn tillhandahåller och för att dämpa nedgången i sysselsättningen i kommunsektorn. Den kommunalekonomiska utjämningen till kommuner och landsting har därutöver ökat med 5,5 respektive . Även de ökade statsbidragen för kommunalekonomisk utjämning avsåg en tillfällig generell höjning med av de angivna skälen. Ökningen avsåg också kompensation för inkomstbortfall till följd av det förhöjda grund- avdraget för pensionärer som beräknas minska kommun- och landstingsskatteintäkterna med . Bland transfereringar till utlandet har avgiften till Europeiska unionen ökat med . Det beror på att den del av avgiften som baseras på bruttonationalinkomst (BNI) och den mervärdesskattebaserade avgiften reducerades till följd av återbetalningar av för mycket inbetalda avgifter . Kostnaden för bistånd och andra internationella bidrag genom Sida och minskade med 1,0 respektive . Avsättningen till fonder ökade med . Stabilitetsfonden har tillförts bank- garantiavgifter med och stabilitetsavgifter med . 4.1.4Kostnader för statens egen verksamhet Kostnaderna för statens egen verksamhet (exklusive arbetsgivaravgifter för statsanställda) uppgick till 223 miljarder kronor10 2010, vilket är en ökning med jämfört med . Statens personalkostnader minskade med . Löner och pensions- utbetalningar ökade, men kostnaderna för statliga tjänstepensionsförmåner m.m. minskade (4,3 driftkostnader ökade med . Mest ökade driftkostnader för köp av entreprenadtjänster efter bolagisering av tidigare produktionsenheter. 9 Arbetslöshet i procent, årsgenomsnitt, av arbetskraften i åldersgruppen 10 Kostnaderna för statens verksamhet inklusive arbetsgivaravgifter 4.1.5Resultat från andelar i dotter- och intresseföretag Resultatet från andelar i dotter- och intresseföretag ökade med . Det resultat som redovisas baseras främst på bolagens redovisade nettoresultat enligt respektive årsbokslut. förbättrade sitt resultat med , vilket främst förklaras av ökade intäkter på grund av högre priser och volymer för järnmalm. Resultatet för uppgick till , vilket inkluderar realisationsvinst avseende försäljning av dotterbolag på . 4.1.6Nettokostnad för statsskulden och övriga finansiella intäkter och kostnader Nettokostnaden för statsskulden ökade med , bl.a. på grund av minskade orealiserade valutavinster. I balansräkningen redovisas värdet av statens samtliga tillgångar, skulder och kapital per . I de fall marknadsvärden finns att tillgå för aktier och andelar i statliga bolag redovisas dessa i bilaga 3 Statliga bolag. Balanserade utgifter för ut- Rättigheter och andra im- Byggnader, mark och annan Maskiner, inventarier, in- Andelar i dotter- och intres- SUMMA KAPITAL OCH SKULDER Statens nettoförmögenhet är lika med skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda Statsskulden, som i huvudsak motsvarar det ackumulerade underskottet i statens budget över åren, svarar för den övervägande delen av Vid utgången av 2010 var nettoförmögenheten -, dvs. staten hade en nettoskuld på motsvarande belopp. Det är en förbättring med jämfört med då nettoförmögenheten var -. Nettoförmögenhetens förändring fördelad på balansräkningens olika delar kan sammanfattas enligt nedan: Förändringen av nettoförmögenheten kan även beskrivas på följande sätt: Värdeförändringar av aktier och andelar Övriga direkta förändringar av Förändringen av nettoförmögenheten är i första hand hänförbar till årets överskott i resultaträkningen på . Därutöver påverkas nettoförmögenheten av enstaka transaktioner som förändrar tillgångars eller skulders värde utan att de redovisas över resultaträkningen. En återkommande förklaringspost är förändringar av aktier och andelar som redovisas direkt i balansräkningen, t.ex. förändringar av statligt ägda bolags egna kapital som inte är hänförbart till periodens resultat. uppgick dessa effekter till -. Andra direkta förändringar var netto betydligt . Jämförelse med nettoförmögenheten enligt definitionen i nationalräkenskaperna För att belysa sambandet mellan olika sätt att re- dovisa statens finansiella ställning görs en jämfö- relse mellan nettoförmögenheten i balans- räkningen och nationalräkenskaperna (NR). NR:s beräkningar finns inte färdigställda och jämförelsen görs därför . NR:s uppgifter har dessutom kompletterats på några punkter för att öka jämförbarheten. Skillnaden mellan balansräkningens nettoförmögenhet vid utgången av 2009 på -och den beräkning i anslutning till NR som gjorts ekonomiska vårproposition på innebär att NR-beräk- ningen visar en positiv nettoförmögenhet som är högre än vad som redovisas i balansräkningen. Skillnaderna beror dels på olika värderings- principer, dels på olika avgränsning av staten. Den enskilt största skillnaden beror på att fasta realtillgångar i NR värderas till åter- anskaffningsvärdet, dvs. restvärdet efter av- skrivningar räknas upp med prisindex samt med moms medan fasta realtillgångar i balansräkningen värderas till ursprungligt anskaffningsvärde. Detta står för av skillnaden i förmögenheten. En annan stor del beror på att NR använder marknadsprisvär- dering där sådan finns tillgänglig, t.ex. för vissa aktieinnehav och för skulder i form av bl.a. statsobligationer. Beredskapstillgångar ingår en- dast till den del det inte avser s.k. förstörelse- materiel11. I fråga om avgränsning ingår Riksban- ken som kapitalandel i NR och inte endast med grundfonden. Dessutom finns andra mindre skillnader. För tillgångar och skulder i övrigt tas främst vissa stora myndigheter med omfattande finansiell verksamhet med i NR. Fordringar och skulder av löpande karaktär är till största delen inte med i NR. I anslutning till not 41 visas de viktigaste skillnaderna . 4.2.2Övriga förändringar i balansräkningen Under ökade de totala De materiella anläggningstillgångarna ökade med . Statliga järnvägsan- läggningar ökade med . An- skaffningsvärdet för uppgår till , varav har tagits upp bland tillgångarna . Pågående nyanläggningar har ökat med , varav står för den största delen. 11 Försvarets inköp av förstörelsevapen och kringutrustning för att använda dessa, såsom jaktplan och stridsvagnar, behandlas i NR som insatsförbrukning och inte som bruttoinvestering. investeringsprojekt avser och ombyggnad av , i , , Götalandsbanan, Haparandabanan och . Byggnader, mark och annan fast egendom har minskat med . Minskningen avser huvudsakligen som delades . De flygplatser som staten ägde med byggnader, fältanläggningar, elanläggningar och teleanläggningar övergick då till det nya statligt ägda bolaget .