prop · GY03100 · 2011-04-13 00:00:00 — Det kan huvudsakligen förklaras av stora pensionsavgångar för 1940- talistgenerationen och utfasningen av den tids- begränsade sjukersättningen. Regeringen har också vidtagit åtgärder för att underlätta åter- gången till arbete för personer med sjuk- ersättning. Ett exempel är att personer med varaktig sjukersättning ska kunna arbeta utan att sjukersättningen omprövas. Detta leder dock inte till färre sjukersatta eftersom personerna inte behöver lämna sjukförsäkringen när de arbetar. Ett kvarvarande problem är den fortsatta ökningen av antalet personer med aktivitets- ersättning (se avsnitt 4.2).50 är den svenska sjukfrånvaron nere på vad som kan betraktas som en rimlig nivå. utmärker sig inte längre i relation till andra länder med motsvarande system och förmåner. Utvecklingen av sjukfrånvaron har historiskt påverkats påtagligt av utvecklingen på arbets- marknaden. Detta mönster har brutits. Sjukförsäkringsreformen har varit framgångsrik. Stora förändringar, likt denna, kan emellertid leda till att vissa enskilda individer drabbats av orimliga och icke avsedda konsekvenser. En arbetsgrupp i har därför sett över regelverken och deras tillämpning. Regeringen avser att föreslå vissa justeringar av sjukförsäkringen (se avsnitt 2). 4.4.3Indikationer på om regeringens arbetsmarknadspolitik har avsedd effekt Åtgärderna inom arbetsmarknadspolitiken riktas till personer som står långt från arbets- marknaden, vilket innebär att det tar tid innan effekterna av politiken syns som ökad sysselsättning. Arbetslösa som stått utan arbete kan behöva stöd i sitt arbetssökande, som deras kompetens och yrkeskunskaper troligen behöver stärkas. Vidare har arbetsmarknadsutsikterna för de arbetslösa, särskilt för de långtidsarbetslösa, varit dystra under den ekonomiska krisen. Det finns en rad indirekta indikationer på att arbetsmarknadspolitiken verkar i rätt riktning. Statistik från Arbetsförmedlingen visar att sökaktiviteten ligger på en högre nivå nu än och att den inte minskade under den ekonomiska krisen (se diagram 4.32). Sök- aktiviteten är på en högre nivå , oavsett om man mäter den med det genom- snittliga antalet timmar som de arbetslösa söker arbete eller det genomsnittliga antalet jobb de söker . Diagram 4.32 Genomsnittlig sökaktivitet för arbetslösa och programdeltagare Källa: Arbetsförmedlingen. Ytterligare en indikation på att politiken bidrar till en högre sysselsättning är att nystartsjobben 50 Aktivitetsersättning ger stöd till unga (under ) som inte kan arbeta heltid på grund av sjukdom, skada eller funktionsnedsättning. Denna grupp behandlas vidare i avsnitt 4.2.2. blir fler.51 låg antalet nystartsjobb relativt stabilt på omkring 17 000. För att ytterligare stärka möjligheterna för lång- tidsarbetslösa att komma in på arbetsmarknaden fördubblades kompensationen i nystartsjobben fr.o.m. vid anställning av personer som fyllt . För att minska risken för långtidsarbetslöshet bland äldre förkortades kvalificeringstiden för nystartsjobb från för de som har fyllt . Dessa förstärkningar har sannolikt bidragit till att antalet personer med nystartsjobb har ökat. var ca 42 000 personer anställda i nystartsjobb. Det finns dock fortfarande potential att förbättra nystartsjobbens träffsäkerhet. Många som har nystartsjobb har varit utan arbete . Av dem som hade ett nystartsjobb uppgick den genomsnittliga inskrivningstiden vid Arbetsförmedlingen till (31 månader).52 De allra flesta som får ett nystartsjobb kvalificerar sig till stödet genom arbetslöshet (se tabell 4.6). av de som hade nystartsjobb kvalificerade sig enbart genom sjuk- frånvaro. Det är viktigt att de med en lång frånvaro från arbetsmarknaden på grund av sjukdom också får nystartsjobb. Tabell 4.6 Kvalificering till nystartsjobb Kombination arbetslöshet och sjukfrånvaro Nyanländ invandrare/anhörig Källa: Arbetsförmedlingen. 51I avsnitt 4.2.1 redogörs för att subventionerade anställningar är den insats som har störst effekt på sannolikheten att efter insatsen få ett arbete till rådande lönestruktur. Någon utvärdering av nystartsjobben har dock ännu inte publicerats. 52Inskrivningstiden avser den totala inskrivningstiden hos Arbetsförmedlingen oavsett sökandekategori. Den ekonomiska krisen har lett till att fler har blivit långtidsarbetslösa. Av denna anledning har antalet personer som deltar i jobb- och utvecklingsgarantin vuxit snabbt, som garantin fortfarande varit i uppbyggnadsfasen. Implementeringen av jobb- och utvecklings- garantin har inte varit problemfri. Det finns indikationer på att kvaliteten i jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdomar kan höjas. Aktiviteterna har inte kunnat erbjudas i den omfattning som det var tänkt på grund av det stora inflödet in i garantierna. I takt med att arbetsmarknaden återhämtar sig ökar också jobbchanserna (se diagram 4.7). Det är särskilt positivt att jobbchanserna ökat även för de med längre inskrivningstider. I själva verket har gruppen med inskrivningstider mellan haft den största relativa ökningen i jobbchanser . 4.4.4Regeringens bedömning är att politiken har avsedd effekt Analysen i detta avsnitt tyder på att de reformer regeringen vidtagit bidrar till en varaktigt högre sysselsättning och att arbetsmarknadens funktionssätt förbättras. Det är inte praktiskt möjligt att redovisa indikatorer som ger en fullständig bild av regeringens politik. I stället har avsnittet fokuserats på några centrala indikatorer. Regeringens reformer bedöms redan ha ökat arbetskraftsdeltagandet. Sysselsättningen är redan högre än före krisen, som det finns lediga resurser på arbetsmarknaden. Detta antyder att sysselsättningen kan fortsätta att växa utan att resursutnyttjandet blir ansträngt. Trots att antalet personer som deltog i arbetsmarknadspolitiska program ökade markant till följd av krisen minskade antalet helårsekvivalenter som får ersättningar från trygghetssystemen något. Det berodde på att sjukskrivningarna har fortsatt att minska, liksom antalet personer med sjuk- och aktivitets- ersättning. Uppemot var sjätte person som nått maximal tid i sjukförsäkringen har börjat arbeta, trots att de kommit ut på arbetsmarknaden under en lågkonjunktur. Sökaktiviteten bland de arbetslösa har varit hög och antalet nystartsjobb har blivit allt fler. Regeringens bedömning är att den förda sysselsättningspolitiken är ändamålsenlig och politikens inriktning ligger därmed fast. Regeringen bedömer att jämviktsarbetslösheten kommer att nå som sysselsättningsgraden når 2020. Sett ur ett internationellt perspektiv är en jämviktsarbetslöshet på mycket låg (se fördjupningsrutan Därför sjunker jämvikts- arbetslösheten i ). Det finns dock länder med liknande välfärdssystem som som haft lägre arbetslöshet. Vissa bedömare menar också att hade en jämviktsarbetslöshet som underskred innan 1990-talskrisen. Regeringen bedömer därför att det är angeläget att fortsätta arbetet med att öka den varaktiga sysselsättningen och minska jämviktsarbetslösheten. Stärka drivkrafterna till arbete Regeringen har infört ett jobbskatteavdrag i fyra steg, vilket har stärkt drivkrafterna till arbete. Regeringens bedömning är att jobbskatte- avdraget är ett effektivt sätt att höja den varaktiga sysselsättningen. Jobbskatteavdraget bedöms öka sysselsättningen på lång sikt och effekterna av ytterligare jobbskatte- avdrag bedöms inte vara avtagande (se fördjup- ningsrutan Inga avtagande effekter av jobb- skatteavdraget). Jobbskatteavdraget är därför en prioriterad åtgärd för att fortsatt stärka drivkrafterna till arbete och öka sysselsättningen. Förbättra matchning och motverka flaskhalsar Under den ekonomiska krisen minskade antalet anställda inom industrin kraftigt, som tjänstesektorn utvecklades förhållandevis starkt. Denna utveckling mot en allt större andel sysselsatta i tjänstesektorn ställer krav på yrkesmässig och geografisk rörlighet för att matchningseffektiviteten och sysselsättnings- uppgången ska upprätthållas. Det finns dock inga tydliga tecken på att matchningen försämrats allvarligt eller att arbetskraftsbrist begränsar uppgången i sysselsättning, men sannolikt ökar risken för att brist på arbetskraft uppstår i takt med att sysselsättningen och resursutnyttjandet på arbetsmarknaden ökar. Det är dock mycket viktigt att arbetslösa söker jobb för att den ökande efterfrågan ska leda till sysselsättning. Förmedling och coachning spelar här en viktig roll för att stödja och följa upp individens arbetssökande. Kompletterande aktörer kan, genom att de breddar utbudet av förmedlingstjänster och ökar individens val- frihet, bidra i detta. Det är dock viktigt att säkerställa kvaliteten i de tjänster som tillhanda- hålls av kompletterande aktörer. Det är också viktigt att bevaka arbets- marknaden noga och så snabbt som möjligt motverka begynnande arbetskraftsbrist. På regional nivå är det viktigt att samarbetar med kommunerna. Även arbetsmarknadsutbildning, som också kan komma de minst gynnade grupperna till del, och åtgärder som ökar den yrkesmässiga och geografiska rörligheten kan bidra till att motverka arbetskraftsbrist och överhettnings- problem. Motverka långa tider utan arbete Långtidsarbetslösheten har stigit kraftigt bl.a. till följd av den ekonomiska krisen. Regeringens reformer har vidare inneburit att nya grupper som har varit borta från arbetsmarknaden och som ofta har någon form av funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har kommit in på arbets- marknaden. Detta är i grunden positivt eftersom chansen att få ett jobb är betydligt större för personer som ingår i arbetskraften än för de som står utanför. Många personer i dessa grupper riskerar dock långtidsarbetslöshet och är därför i stort behov av stöd från Arbetsförmedlingen för att få förankring på arbetsmarknaden. Refor- merna har inneburit att Arbetsförmedlingens uppdrag utvidgats. Det är en stor utmaning för myndigheten att säkerställa att långtidsarbetslösa får den hjälp och det stöd de behöver för att hitta ett arbete och motverka att fler blir långtidsarbetslösa. Regeringen anser att en väl fungerade och effektiv arbetsförmedling och arbetslöshetsförsäkring är förutsättningar för att åstadkomma detta. Det är t.ex. viktigt att regelbundet följa upp de arbetssökandes jobbsökande, dels för att så snabbt som möjligt kunna avgöra om en individ är i behov av ytterligare stöd eller insatser, dels för att säkerställa att individen står till arbets- marknadens förfogande. Det finns flera indikationer på att kontrollen av att arbetssökande står till arbetsmarknadens förfogande inte fungerar ändamålsenligt. Det finns också indikationer på att det stöd som arbetssökande behöver för att hitta ett arbete kan förbättras. Ytterligare en viktig utmaning för politiken är att säkerställa att personer som inte arbetat får del av den ökande arbetskraftsefterfrågan. För att öka deras kon- kurrenskraft om jobben är även fortsättningsvis lönesubventionerade anställningar ett viktigt instrument. Långtidsarbetslösa med kort utbildning kan också vara i behov att ytterligare utbildning för att vara konkurrenskraftiga på arbetsmarknaden. Många personer med funktionsnedsättning står långt ifrån arbetsmarknaden och gruppen förväntas växa till följd av att fler personer kommer in på arbetsmarknaden, bl.a. från sjukförsäkringen. Förutsättningarna för dessa personer att finna och behålla ett arbete kan därför behöva förbättras. Lönesubventionerade anställningar spelar en viktig roll i detta avseende. hade i genomsnitt cirka 107 000 personer en subventionerad anställning. Därtill sysselsatte ca 15 000 årsarbetare . Det finns flera olika typer av subven- tionerade anställningar som riktar sig mot delvis olika grupper och har varierande subventions- grad och varaktighet. Även utformningen av arbetsmiljön är av betydelse när det gäller förutsättningarna att behålla ett arbete. Stärka svaga gruppers ställning på arbetsmarknaden I avsnitt 4.2 visades att unga, personer med högst förgymnasial utbildning, äldre, personer födda utanför och funktionsnedsatta utgör grupper som fortfarande har en betydligt sämre arbetsmarknadssituation än befolkningen i arbetsför ålder som helhet. Unga, särskilt de som saknar fullständiga gymnasiebetyg, drabbas av arbetslöshet än befolkningen som helhet. Personer med kort utbildning tillhör dessutom dem som riskerar att fastna i långtidsarbetslöshet. Regeringen har bl.a. av detta skäl genomfört omfattande reformer inom utbildningssystemet. Det krävs dock både långsiktighet och fokus för att höja resultaten i , minska avhoppen från gymnasie- skolan och förbättra kvaliteten och genom- strömningen inom högskolan. Att det ändå är möjligt att åstadkomma resultatförbättringar i det reguljära utbildningssystemet är de s.k. synvändor som gjorts i och kommun goda exempel på. En utgångspunkt för regeringens politik är, och har varit, att lärare är skolans viktigaste resurs. Det är därför fortsatt angeläget att stärka lärarnas kompetens och att höja statusen på läraryrket. Ett sätt att öka statusen kan vara att pröva olika sätt att premiera duktiga lärare. Det är också viktigt att följa upp den nya gymnasieskolan som införs , framför allt de striktare antagningskraven, de utbild- ningsvägar som står obehöriga elever till buds och kvaliteten i den arbetsplatsförlagda utbildningen. Goda kontakter med arbetslivet är en förutsättning för framgångsrika yrkes- utbildningar. Det är därför positivt med arbets- givare som engagerar sig i det reguljära utbildningssystemets yrkesutbildningar. Det är i sammanhanget intressant att notera att många av de gymnasieutbildningar som drivs av företag som också är potentiella arbetsgivare tycks uppvisa goda resultat i termer av genom- strömning och arbetsmarknadsutfall. Utbildning är den långsiktigt bästa vägen för en fast förankring på arbetsmarknaden och det är en stor utmaning att förmå unga som saknar slutbetyg från grund- och gymnasieskolan att återuppta studierna. Det är också angeläget att fortsätta arbetet med att motverka ungdoms- arbetslösheten även genom insatser som ökar jobbchanserna direkt. Kvaliteten i de åtgärder som erbjuds inom jobbgarantin för unga behöver höjas. Unga med aktivitetsersättning är en liten grupp som dock ökar i antal. Orsaken till ökningen har bl.a. varit att fler får aktivitetsersättning för förlängd skolgång. Risken är stor att det i gruppen finns unga med arbetsförmåga som aldrig når arbetsmarknaden och det är därför mycket angeläget med åtgärder som motverkar detta. Regeringen ser mycket positivt på de initiativ som tagits av arbetsmarknadens parter, enskilda företag och samarbetsprojekt som startats mellan företag, kommuner och . Ett exempel är det avtal om yrkesintroduktion för unga som och Teknikarbetsgivarna ingick . Avtalet innebär i korthet en möjlighet att anställa unga på tidsbegränsad anställning (med möjlighet till tolv månaders förlängning) till en lön som motsvarar av minimilönen inom avtalsområdet. Ett annat exempel är det nystartade företaget i som ägs av det kommunägda företaget tillsammans med , , Meko- nomen, , , och . Även deltar i uppbygg- naden och driften av bolaget. Telge Tillväxts uppdrag är att halvera ungdomsarbetslösheten bland ungdomar i och driva verksam- heten på ett affärsmässigt sätt. Dessa initiativ kommer sannolikt att bidra till en förbättrad arbetsmarknad för unga. Ett ökat samarbete mellan näringslivet, arbetsmarknadens parter och staten är önskvärt. Äldre personer som förlorar sitt arbete möter ofta en svår arbetsmarknadssituation och risker- ar att hamna i långtidsarbetslöshet eller att lämna arbetskraften. Dessutom lämnar många frivilligt arbetskraften relativt tidigt genom t.ex. avtals- pension. Det är viktigt att motverka ett tidigt utträde från arbetsmarknaden, inte minst för att säkerställa den offentliga sektorns finansiering. Den viktigaste åtgärden för att stimulera utbudet av arbetskraft bland äldre är det högre jobb- skatteavdraget för personer som fyllt . Vidare kan personer i åldern få nystartsjobb i maximalt , vilket är dubbelt så som för personer i åldern . Utrikes födda har i förhållande till personer som är födda i en betydligt lägre syssel- sättningsgrad och högre arbetslöshet. Gruppen är mycket heterogen och sysselsättningsgraden varierar kraftigt beroende på varifrån individerna kommer och skälet till invandringen. infördes ett nytt system för att uppnå en snabbare etablering på arbetsmarknaden för nyanlända invandrare. Antalet personer som får ekonomiskt bistånd har ökat till följd av den ökande arbetslösheten. har dock andelen personer som får ekonomiskt bistånd varit tämligen kon- stant. Ungdomar och nyanlända invandrare är överrepresenterade bland dem som får ekono- miskt bistånd, främst på grund av att de saknar arbete. En viktig uppgift för politiken är att motverka att dessa grupper fastnar i arbetslöshet och passivitet. Regeringen kommer noga att följa utveck- lingen bland ungdomar, äldre, nyanlända invandrare, funktionsnedsatta och andra grupper med svag förankring på arbetsmarknaden och vid behov överväga kompletterande åtgärder. Stärkt företagande för ökad sysselsättning Ett dynamiskt näringsliv med nya och växande företag ökar sysselsättningen. Regeringen arbetar kontinuerligt med att förbättra förut- sättningarna för redan existerande företag och att underlätta tillkomsten av fler och växande företag. I syfte att underlätta inträdet på arbets- marknaden för i första hand unga och utrikes födda har regeringen aviserat mindre justeringar i arbetsrätten. Regeringen vill introducera två former av lärlingsanställningar. Därutöver ska arbetsgivarnas kostnader vid tvist om upp- sägning begränsas och ges ett uppdrag att informera om rådande regler om arbetsrätt och kollektivavtal. En av regeringens reformambitioner är att sänka mervärdesskatte- satsen på restaurang- och cateringtjänster. En sådan skattesänkning kan bidra till ökad varaktig sysselsättning, inte minst för unga och personer med utländsk bakgrund. 5 Den makroekonomiska utvecklingen Svensk ekonomi är inne i en stark återhämt- ningsfas. Både produktionen och sysselsätt- ningen har ökat snabbt och sys- selsättningsfallet som skedde i samband med finanskrisen är redan återhämtat. Trots den snabba återhämtningen är resursutnyttjandet i ekonomin som helhet lågt. Det finns därför goda förutsättningar för att återhämtningen fortsätter , med stigande efterfrågan som leder till ökad produktion, ökad sysselsättning och ljusare framtidsut- sikter, vilket i sin tur spär på efterfrågan ytterligare. Kombinationen av en fortsatt konjunktur- återhämtning och regeringens strukturella reformer leder till att produktionen och sysselsättningen ökar snabbt . Arbetslösheten bedöms sjunka till under slutet av mandatperioden. Det låga resursutnyttjandet på arbets- marknaden bidrar till att kostnadstrycket blir relativt lågt. väntas den underliggande inflationen vara ungefär i linje med inflationsmål. Som alltid råder det osäkerhet om den fram- tida konjunkturutvecklingen och den lång- siktigt hållbara tillväxttakten i ekonomin. Sammantaget bedöms riskbilden vara balan- serad, dvs. sannolikheten för en bättre respektive sämre utveckling bedöms vara ungefär lika stor. I detta avsnitt redovisas prognosen för den eko- nomiska utvecklingen i och omvärlden fram t.o.m. 2015.53 Vidare analyseras två alternativa scenarier för den ekonomiska utveck- lingen framöver. Avslutningsvis redovisas hur prognosen för den makroekonomiska utveck- lingen har reviderats jämfört med prognosen i budgetpropositionen . Utfall , prognos för 20112015 BNP, kalenderkorr. -3,8 -1,9 -0,7 -0,1 1Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 4I procent av arbetskraften, . 5Mätt enligt konjunkturlönestatistiken. 7Vid årets slut. Källor: , , och egna beräk- ningar. 53 I arbetet med denna prognos har information som fanns tillgänglig till och med beaktats. Prognosen är baserad på nu gällande regler och på av regeringen aviserade förslag till . I bilaga 1 redovisas prognosens siffermässiga innehåll i detalj. 5.1Internationell och finansiell ekonomi Utdragen återhämtning i omvärlden Den globala ekonomin är inne i en återhämt- ningsfas. Bakom konjunkturåterhämtningen ligger en stark inhemsk efterfrågan i tillväxteko- nomierna och en expansiv ekonomisk politik i stora delar av världen. Detta har lett till en bety- dande uppgång i världshandeln, vilket har gynnat exportorienterade länder som . Bilden av världsekonomin är emellertid splitt- rad. I tillväxtekonomierna är resursutnyttjandet nära normalt och ekonomisk-politiska åtstram- ningar väntas dämpa BNP-tillväxten framöver. Trots detta kommer tillväxtekonomierna, som har en högre potentiell BNP-tillväxt än övriga världsekonomin, att fort- sätta driva tillväxten i den globala ekonomin . bedöms BNP-tillväxten bli måttlig i bl.a. euroområdet och , trots att resursutnyttjandet är mycket lågt. En bidragande orsak till detta är att flera länder i euroområdet har svaga offentliga finanser och kommer därför att föra en åtstra- mande finanspolitik . Resursut- nyttjandet stiger därmed långsamt och åter- hämtningen präglas av låg tillväxt. Sammantaget bedöms återhämtningen i den globala ekonomin fortsätta 20112015, men i en lugnare takt än . Global BNP bedöms öka med , som världsmarknadsefterfrågan ökar med (se tabell 5.2). Återhämtningen av den globala konjunkturen i kombination med oroligheter i flera länder i har drivit upp oljepriset. Effekterna på oljepriset som kommer av den geopolitiska osäkerheten bedöms klinga av . Under framför allt 2012 och 2013 bedöms efter- frågan på olja öka snabbare än produktionskapa- citeten, vilket medför att reservkapaciteten minskar och oljepriset stiger. Vid slutet av 2015 bedöms oljepriset vara per fat. Tabell 5.2 Internationell och finansiell ekonomi Procentuell förändring om annat ej anges. Utfall , prognos för 20112015 1Värde vid respektive års slut. 2USD per fat. Källor: , , , Reuters och egna beräkningar. Återhämtningen i fortsätter i maklig takt Återhämtningen i är på väg in i en mer självgående fas. Kombinationen av expansiv penning- och finanspolitik har stärkt framtids- tron hos amerikanska hushåll och företag. Sam- tidigt medför den ökande produktionen att kapacitetsutnyttjandet i företagen stiger. Detta i kombination med förbättrad vinstutveckling och låga räntor bidrar till att investeringarna ökar . Finanspolitiska stimulanser bidrar också till att konsumtionen ökar snabbt. Sammantaget bedöms BNP öka med 2011 och 2012. Tillväxten får dock ses som svag, dels med tanke på det låga resursutnyttjandet, dels med tanke på hur snabbt amerikansk ekonomi historiskt sett brukar åter- hämta sig efter en recession. Att tillväxten inte blir högre beror framför allt på att hushållen har ett fortsatt behov av att minska sin skuldsätt- ning, dvs. att spara mer. Den högre sparkvoten i kombination med en svag arbetsmarknad och en svag ökning av de disponibla inkomsterna håller tillbaka hushållens konsumtion. Vidare väntas finanspolitiken stramas åt , vilket hämmar återhämtningen ytterligare. Produktionen minskade mindre i än i i samband med finanskrisen (se diagram 5.1). Arbetsmarknaden i drabbades dock hårdare av lågkonjunkturen jämfört med arbetsmarknaderna i och många andra länder i (se diagram 5.2). Därmed hölls amerikansk produktivitet uppe under finanskrisen. Den omfattande försvagningen av bostadsmarknaden är en orsak till att syssel- sättningen föll kraftigt i . Prisfallet på bostäder ledde till minskade förmögenheter hos hushållen och därmed lägre konsumtion. De branscher som påverkades mest av den svaga konsumtionen är relativt sett mer sysselsättningsintensiva. Länder som drabbades däremot mer indirekt av finanskrisen genom lägre produktion i den exportberoende industrisektorn, som är mindre sysselsättnings- intensiv. Vidare kan företagen i ha uppfat- tat nedgången som mer bestående och därmed i större utsträckning anpassat personalstyrkan till rådande efterfrågeläge.