prop · GZ0341 · 2011-12-13 00:00:00 — 6Vissa frågor års allmänna fastighetstaxering av elproduktionsenheter Regeringens förslag: Gasturbiner indelas som distributionsbyggnader. Kondenskraftverk åsätts inte något taxeringsvärde. förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig, däribland Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltnings- rätten i och Lantmäteriet, tillstyrker eller har inget att erinra mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Kondenskraftverk är ett värmekraftverk som producerar enbart el. har flera sådana kraftverk tagits ur drift. Dessa anläggningar, som oftast fått dyrbar reningsutrustning installerad, har blivit olönsamma främst i förhållande till importerad kolbaserad elproduktion. I den mån kondenskraftverken inte helt tagits ur drift fungerar de mestadels som reservaggregat, framförallt då elbehovet är mycket högt i landet. Detsamma gäller de enbart elproducerande gasturbinerna vilka i stort sett ingår i Svenska Kraftnäts störningsreserv, där de används vid störningar i elförsörjningen och därutöver som reservaggregat för att upprätthålla balansen i elsystemet. Dessutom har ett antal gasturbiner sålts till utlandet eller skrotats. I gasturbiner och kondenskraftverk, som båda enbart levererar el, producerades ca . finns åtta stycken taxeringsenheter avseende kondenskraftverk registrerade. För gasturbinernas del är motsvarande siffra 21 stycken. Verksamheten får sammantaget i sig anses drivas utan lönsamhet och något marknadsvärde torde därmed inte anses föreligga. I fråga om de elproducerande gasturbinerna används de som nämnts i Svenska Kraftnäts störningsreserv. De bör därför hänföras till distributionsbyggnader. Regeringens förslag är att dessa gasturbiner indelas som sådana specialbyggnader och blir skattefria enligt 3 kap. 1 § FTL. Denna indelningsregel bör tas in i 2 kap. 2 § FTL. När det gäller kondenskraftverken har nämnts att verksamheten med dessa får anses drivas utan lönsamhet, inte minst med hänsyn till höga underhållskostnader när de inte är i drift. Något marknadsvärde kan därför inte anses föreligga. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen att något värde inte ska bestämmas för kondenskraftverken. En regel om detta bör tas in i 7 kap. 16 § FTL och ersätta den nuvarande regeln i samma lagrum om kondenskraftverk som tagits ur drift. Med hänsyn till ovissheten om den framtida elförsörjningen bör dock kondenskraftverken även fortsättningsvis delas in i värderingsenheter i enlighet med 6 kap. 14 § FTL och på så sätt kvarstå i fastighetstaxeringsregistret. Med hänsyn till nämnda förslag om indelningen av gasturbinerna som Prop. 2011/12:41 specialbyggnad och att något värde inte ska bestämmas för kondens- kraftverken bör några värderingsregler beträffande dessa inte tas in i 15 kap. FTL. Detta medför att värderingsreglerna för gasturbinerna bör slopas. Beträffande kondenskraftverken bör dessa även fortsättningsvis hänföras till värmekraftverk även om det enligt nämnda förslag inte ska bestämmas något värde för dessa. Eftersom kondenskraftverk inte ska åsättas något värde, bör även regeln i 16 kap. 4 § första stycket 4 FTL om ny taxering av ett sådant kraftverk om kraftverkets värde ökat eller minskat med minst en femtedel på grund av ändrade driftsförhållanden utmönstras. Förslaget föranleder ändringar i 2 kap. 2 §, 4 kap. 10 §, 6 kap. 14 §, 7 kap. 16 §, 15 kap. 1 och 12 §§ samt 16 kap. 4 § FTL. 6.2Beloppsgräns för att en kraftverksbyggnad ska utgöra en värderingsenhet Regeringens förslag: Beloppsgränsen om som minsta värde för att en byggnad ska utgöra en värderingsenhet utvidgas till att gälla även kraftverksbyggnader. förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser som yttrat sig, däribland Förvaltningsrätten i , , och , tillstyrker eller har inget att erinra mot förslaget. Förvaltningsrätten i anför att det av 6 kap. 14 § FTL framgår att vad gäller värmekraftverk ska det för varje aggregat för produktion av elkraft bildas en värderingsenhet som avser byggnad och en värderings- enhet som avser mark. Förvaltningsrätten anser att frågan om huruvida bestämmelsen om minsta värde för indelning i värderingsenheter även ska omfatta kraftverksbyggnader därför behöver belysas ytterligare. Skälen för regeringens förslag: Enligt 6 kap. 2 § första stycket FTL framgår att varje småhus, ägarlägenhet, hyreshus, industribyggnad och övrig byggnad med värde av ska utgöra en värde- Kraftverksbyggnader indelades tidigare som industribygg- nader och omfattades därmed av nämnda lagrum. verken omarbetades inför taxeringen 2000 och elproduktionsenheterna kom då att utgöra en särskild typ av taxeringsenhet (jfr prop. 1998/99:109). Reglerna i 6 kap. 2 § FTL om minsta värde för indelning i värderingsenheter för byggnader kom dock inte att omfatta ägare av Någon grund för att vid fastighetstaxeringen ha en annan ambitionsnivå för indelning i värderingsenheter beträffande el- produktionsenheter finns inte. Regeringen föreslår därför att regeln i 6 kap. 2 § första stycket FTL om minsta värde för indelning i värderings- enheter även ska omfatta kraftverksbyggnader. serna i 6 kap. 14 § FTL om värderingsenheter för elproduktionsenheter med värmekraftverk som Förvaltningsrätten i hänvisar till är Prop. 2011/12:41 liksom de speciella bestämmelserna i 6 kap. 13 § FTL om värderings- enheter för elproduktionsenheter med vattenkraftverk underordnade den generella regeln i 6 kap. 2 § om minsta värde för indelning av byggnader i värderingsenheter. Förslaget föranleder en ändring i 6 kap. 2 § FTL. Påförande av värde av andels- eller ersättningskraft Regeringens förslag: För fastigheter som är föremål för särskild fastighetstaxering som allmän fastighetstaxering av el- produktionsenheter sker, påförs värdet av andels- eller ersättningskraft mottagande fastigheter vid den särskilda fastighetstaxeringen. förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig, däribland Förvaltningsrätten i , Lantmäteriet, Fastighetsägarna och Föreningen , tillstyrker eller har inget att erinra Skälen för regeringens förslag: Vid uppskattning av kraftverks värde ska avdrag göras för skyldighet att leverera andels- och ersättningskraft enligt domstols avgörande eller enligt servitutsavtal. Regler om värdepåverkan på den levererande resp. mottagande fastig- hetens värde av rätt till leverans av ersättnings- och andelskraft har fun- nits i både kommunalskattelagen (1928:370) och i FTL. 1998/99:109). Reglerna finns i 15 kap. 8 och 9 §§ Riktvärdena för den levererande och den mottagande fastigheten påverkas inte av det enligt särskilda regler beräknade värdet av överförd En justering för säregna förhållanden enligt 7 kap. 5 § FTL görs i stället på riktvärdena för kraftverket och den mottagande fastigheten. I 4 kap. 5 § första stycket 8 FTL anges att en taxeringsenhet, vars värde till övervägande del utgörs av rätt till andels- eller ersättningskraft, ska indelas som elproduktionsenhet. I övrigt finns inga särregler om indel- ningen och redovisningen för andels- eller ersättningskraften. indelningen av andels- eller ersättningskraften endast i undantagsfall sker enligt nämnda bestämmelse, redovisas värdet av andels- eller ersättnings- kraften i stället som avdrag för säregna förhållanden för den levererande fastigheten och tillägg för säregna förhållanden för den mottagande Vid den senaste allmänna fastighetstaxeringen av elproduk- tionsenheter 2007 kan antalet ärenden där sådana avdrag respektive tillägg fördelades ut på levererande och mottagande fastighet beräknas till åtminstone 120 stycken. Totalt antal justeringar för säregna förhållan- den utgjorde 434 stycken. Detta sätt att beakta andels- eller ersättningskraft har medfört svårig- heter för att identifiera de fall då rätten till kraften faktiskt beaktats vid taxeringen eftersom levererande fastighet och mottagande fastighet inte är föremål för taxering . Till följd av detta föreslår Prop. 2011/12:41 regeringen ett ytterligare undantag från den i 16 kap. 1 § FTL angivna huvudregeln att föregående års fastighetstaxering ska fastställas oförändrad vid särskild fastighetstaxering. Enligt lagrummets nuvarande lydelse kan den särskilda fastighetstaxeringen innebära att nytaxering sker om det föreligger nytaxeringsgrund. Om det inte föreligger sådan grund fastställs formellt föregående års taxering. har ett intresse i att rätten till kraften faktiskt beaktats vid samma års taxering för såväl levererande som mottagande fastighet. Därför föreslås att föregående års fastighetstaxering inte heller ska fastställas oförändrad om en mottagande taxeringsenhet bör påföras värde av andels- eller ersättningskraft. En möjlighet hade naturligtvis varit att beakta förhållandet att detta värde ska påföras som en nytaxeringsgrund. har emellertid bedömt att verket inte har kapacitet att behandla alla nytaxeringsärenden som kan komma att bli följden av en sådan reglering. Det framstår också som onödigt administrativt betungande att företa en nytaxering enbart för att påföra värdet av andels- eller ersättningskraft. Regeringen föreslår därför i stället att endast värdet av andels- eller ersättningskraften i dessa fall ska påföras aktuella fastigheter vid särskild fastighetstaxering. Enligt ordalydelsen i 16 kap. 1 § första stycket FTL ska vid särskild fastighetstaxering nästföregående års fastighetstaxering som huvudregel fastställas oförändrad. Från branschen har framhållits önskemål om ett förtydligande av begreppet nästföregående års. I förtydligande syfte föreslår regeringen därför att detta begrepp i nämnda lagrum byts ut mot det föregående årets. Förslaget föranleder en ändring i 16 kap. 1 § FTL. Regeringens förslag: Den genomsnittliga utnyttjandetiden för ett normkraftverk sänks från 5 000 till . förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig, däribland Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Lantmäteriet och , tillstyrker eller har inget att erinra mot förslaget. hemställer om en skälig korrigering för småskalig vattenkraft genom införande av en särskild värderingsfaktor för sådan vattenkraft. Skälen för regeringens förslag: Av 7 kap. 3 § FTL framgår att taxeringsvärde för byggnader och ägoslag som avses i 815 kap. samma lag ska bestämmas med utgångspunkt i riktvärden. Dessa ska för varje värderingsenhet bestämmas för kombinationer av värdefaktorer, som i någon utsträckning varierar inom värdeområdet och som har särskild betydelse för marknadsvärdet. Enligt lagrummet utgörs de värdefaktorer som särskilt ska beaktas vid riktvärdets bestämmande för vattenkraftverk Prop. 2011/12:41 av normalårsproduktion, utnyttjandetid, flerårsreglering och ålder. Beträffande vattenkraftverk anges i 15 kap. 3 § FTL att i en riktvärdeangivelse enligt 7 kap. 3 § ska värden anges för ett normkraftverk och för mark till ett sådant verk. Med ett normkraftverk avses ett kraftverk som har tagits i drift och som har en normalårsproduktion på . Vidare ska normkraftverket ha en genomsnittlig utnyttjandetid på och sakna möjlighet till flerårsreglering samt leverera sin elproduktion till stamnätet i inmatningspunkt Forsse-Hjälta. Vattenkraftverken ska värderas med utgångspunkt i vad som anges vara den genomsnittliga utnyttjandetiden för vattenkraften. De utredningar som gjorts under förberedelsearbetet inför AFT 13 visar att den genomsnittliga utnyttjandetiden för elproduktionen vid vattenkraftverken numera är och inte som anges i gällande regler, . Normkraftverket bör därför anges ha som utnyttjandetid. Med den föreslagna utnyttjandetiden kommer hälften av produktionen vid vattenkraftverken att ligga på kraftverk med en längre utnyttjandetid än och hälften med en kortare utnyttjandetid. De korrektioner som enligt 15 kap. 7 § FTL får göras vid en längre eller kortare utnyttjandetid än normkraftverket, kommer därvid att bli av samma storleksordning. Svensk Vattenkraftförenings förslag om en särskild värderingsfaktor för småskalig vattenkraft faller utanför ramen för detta lagstiftningsarbete. Förslaget föranleder en ändring i 15 kap. 3 § FTL. Förslaget om deklarationsombud vid fastighetstaxering bedöms inte få några offentligfinansiella konsekvenser annat än inbesparingar för . De föreslagna ändringarna av taxeringen av elproduktionsenheter bedöms inte medföra några offentligfinansiella konsekvenser. När det gäller att taxeringsvärden inte längre ska bestämmas för gasturbiner och kondenskraftverk saknar dessa marknadsvärden och taxeringsvärdena skulle därmed ändå bestämmas till noll. Det utskick som gör vid allmänna fastighetstaxering (AFT 13) avser hyreshus och industrifastigheter. När det gäller hyreshus omfattar AFT 13 cirka 130 000 taxeringsenheter och när det gäller dessa kommer inga förslag till fastighetstaxering att skickas ut. Vid fastighetstaxering hanterades av fastighetsdeklarationerna avseende hyreshus manuellt. Detta berodde till största delen på att fastighetsägarna inte hade redovisat värdefaktorn hyra i deklarationen. När det gäller hyreshus innebär förslaget om deklarationsombud vid fastighetstaxering försiktigt beräknat att av fastighetsdeklarationerna vid AFT 13 skulle komma att lämnas elektroniskt, dvs. för 20 000 taxeringsenheter. Av dessa beräknas hälften kunna avslutas maskinellt. För skulle det innebära 10 000 taxeringsenheter färre att hantera manuellt, vilket skulle medföra en inbesparing motsvarande . Vid allmänna fastighetstaxering av industrifastigheter fick av de totalt cirka 150 000 industrierna förslag till fastighetstaxering. fick in cirka 40 000 påpekanden och deklarationer varav cirka 20 000 blev föremål för hantering. Förslaget om deklarationsombud vid fastighetstaxering innebär att vid AFT 13 skulle få in cirka 3 000 (20 000 x 0,15) fastighetsdeklarationer elektroniskt. Även av dessa skulle kunna komma att avslutas maskinellt. Detta innebär 1 500 taxeringsenheter färre att hantera manuellt, vilket skulle medföra en inbesparing för motsvarande . kostnader för att ta fram en e-tjänst för hyreshus och industrifastigheter kan beräknas ta i anspråk. Detta motsvarar en engångskostnad om (4 000 x ). Någon särskild kostnad för att informera om att det införts en möjlighet att deklarera genom deklarationsombud beräknas inte uppkomma utan ligger i de allmänna kostnaderna för att lämna information i samband med AFT 13. räknar inte heller med att det, annat än marginellt, kommer att uppkomma några extra kostnader för registrering av deklarationsombud. Detta eftersom det kan antas att flertalet av de personer som kommer att agera som deklarationsombud vid fastighetstaxeringen redan är registrerade som deklarationsombud inom inkomsttaxeringen för de aktuella personerna. Genom systemet med deklarationsombud och elektroniska fastighetsdeklarationer kommer redan vid AFT 13 att kunna göra besparingar om sammanlagt (x x ) vid handläggningen av fastighetsdeklarationer avseende hyres- och industrifastigheter. Härtill kommer minskade kostnader för inskanning av fastighetsdeklarationer med sammanlagt . Vid framtida fastighetstaxeringar kan antas att inbesparingar successivt kommer att bli större i och med att andelen fastighetsdeklarationer som lämnas elektroniskt kommer att öka. Förslagen vad gäller införande av deklarationsombud förväntas således ge en inbesparing för . Förslaget att något taxeringsvärde inte ska bestämmas för kondenskraftverk och att gasturbiner ska indelas som specialbyggnad innebär en förenkling av förberedelsearbete och en viss besparing genom minskat antal deklarationsutskick. Genom införande av en regel för påförande av värdet av andels- och Prop. 2011/12:41 ersättningskraft vid särskild fastighetstaxering underlättas Konsekvenser för företag och andra fastighetsägare Genom att reglerna om deklarationsombud utökas till att också omfatta fastighetsdeklarationer införs en möjlighet för alla som har att lämna fastighetsdeklaration att fullgöra denna skyldighet via ombud. Några uppgifter om vilka kostnader företagen har för undertecknande av fastighetsdeklarationer finns inte att tillgå i databas (). När det gäller skattedeklarationer och inkomstdeklarationer anges i prop. 2005/06:31 s. 26 f. bland annat att omkring 7 660 000 skattskyldiga lämnade självdeklaration, varav det i cirka 1,1 miljon redovisas inkomst av näringsverksamhet samt att det därutöver tillkom cirka 460 000 skattedeklarationer som företag och arbetsgivare lämnade . I nämnda proposition angavs vidare, med hänvisning till Nuteks mätningar, att kostnaden för att fullgöra kravet på att underteckna dessa deklarationer uppgick till sammanlagt , varav avsåg skattedeklarationerna och resterande avsåg inkomstdeklarationerna. Med utgångspunkt i de i prop. 2005/06:31 redovisade siffrorna var den genomsnittliga kostnaden för att underteckna en skatte- eller inkomstdeklaration (390/6,6). Med utgångspunkt i denna kostnad vilken i detta sammanhang torde vara låg skulle ett införande av deklarationsombud när det gäller fastighetsdeklarationer innebära att företagen skulle kunna göra besparingar på i vart fall (59 x 170 000) vid AFT 13.3 Att något värde inte ska bestämmas för kondenskraftverk och att gasturbiner ska indelas som specialbyggnad innebär en minskning av den administrativa bördan för berörda fastighetsägare. Införande av en möjlighet att påföra värde av andels- och ersättningskraft vid särskild fastighetstaxering innebär en viss ökning av den administrativa bördan för berörda fastighetsägare, vilken uppvägs av att taxeringen av deras fastigheter blir mer korrekt. 8.1Förslaget till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) I några av paragraferna görs redaktionella ändringar. Dessa kommenteras inte särskilt. 3 130 000 hyreshus och 40 000 industrifastigheter. Ändringen innebär att definitionen av specialbyggnadstypen distributionsbyggnad utvidgas till att omfatta även gasturbiner och andra byggnader som används för att upprätthålla balansen i elsystemet. Här avses såväl användande vid störningar i elförsörjningen som användning som reservaggregat. Med annan byggnad avses bland annat kraftvärmeverk som används av på angivet sätt. I andra stycket stryks gasturbin ur uppräkningen av olika typer av kraftverk. Ändringen är en följd av att gasturbiner i fortsättningen ska indelas som distributionsbyggnad enligt 2 kap. 2 §. Ändringen innebär att beloppsgränsen om som minsta taxeringsvärde för att en byggnad ska utgöra en värderingsenhet utvidgas till att gälla även kraftverksbyggnader. Ändringen innebär att gasturbin stryks ur uppräkningen av olika typer av värmekraftverk. Gasturbiner ska i stället indelas som distributionsbyggnad enligt 2 kap. 2 §. Ändringen innebär att taxeringsvärde inte ska bestämmas för något kondenskraftverk, oavsett om ett sådant kraftverk är i drift eller inte. Paragrafens andra stycke som reglerar indelningen av värmekraftverk ändras så att elproduktion med gasturbin utgår. Gasturbiner ska i stället indelas som distributionsbyggnad enligt 2 kap. 2 §. Ändringen innebär att den genomsnittliga utnyttjandetiden för ett normkraftverk sänks från 5 000 till . Ändringen innebär att gasturbin stryks ur uppräkningen av olika typer av värmekraftverk. Gasturbiner ska i stället indelas som distributionsbyggnad enligt 2 kap. 2 §. Paragrafen innehåller huvudregeln för särskild fastighetstaxering att föregående års taxering ska fastställas oförändrad om inte nytaxering ska ske enligt bestämmelserna i 16 kap. 25 §§. Bestämmelsen kompletteras med en bestämmelse av innebörden att föregående års fastighetstaxering ska fastställas oförändrad om mottagande taxeringsenhet inte heller ska påföras värde av andels- eller ersättningskraft. Vidare ändras i förtydligande syfte begreppet nästföregående års till det föregående årets. Detta innebär inte någon ändring i sak. Bestämmelser om värdepåverkan av andels- och ersättningskraft finns i 15 kap. 8 och 9 §§. I andra stycket, som är nytt, anges att då värde av andels- eller ersättningskraft ska påföras mottagande enhet vid särskild fastighetstaxering ska föregående års fastighetstaxering i övrigt lämnas oförändrad. Första stycket ändras genom att fjärde punkten slopas. Ändringen är en följd av att taxeringsvärden inte längre ska bestämmas för kondenskraftverk. Paragrafen är ny. Av paragrafen följer att en ägare av fastighet fysisk eller juridisk person får utse deklarationsombud för att lämna deklaration och andra uppgifter i samband med fastighetstaxering. I paragrafen finns hänvisningar till bestämmelserna om deklarationsombud i den i prop. 2010/11:165 föreslagna skatteförfarandelagen, förkortad SFL. I första punkten anges att i fråga om deklarationsombud och beslut om sådant ombud tillämpas reglerna i 4 kap. 1 § och 6 kap. 4 8 §§ SFL för deklarationsombud enligt denna lag. Detta innebär att en fastighetsdeklaration eller någon annan uppgift som har lämnats av ett deklarationsombud anses ha lämnats av den som företräds. Det är alltså den uppgiftsskyldige och inte företrädaren som ansvarar för att de lämnade uppgifterna är korrekta samt att de lämnas i rätt tid och som, om så inte sker, kan drabbas av förseningsavgift. Vidare innebär hänvisningen till 6 kap. 4 § SFL att deklarationsombudet ska vara en av fastighetsägaren utsedd och av godkänd fysisk person. Hänvisningen till 6 kap. 5 § första stycket SFL innebär att ett deklarationsombud bara får lämna deklarationer elektroniskt, har rätt att ta del av deklarationsuppgifter som ägaren av fastigheten har direktåtkomst till, får komplettera i fastighetsdeklarationen lämnade uppgifter samt får begära anstånd med att lämna fastighetsdeklarationen. I 6 kap. 68 §§ SFL stadgas vem som kan godkännas som deklarationsombud och när ett godkännande som deklarationsombud ska återkallas. Genom hänvisning till 18 kap. 29 §§ fastighetstaxeringslagen, förkortad FTL, i 26 kap. 3 § första stycket FTL är det också möjligt att lämna särskild fastighetsdeklaration genom deklarationsombud. Vidare stadgas i paragrafens andra punkt att i fråga om deklarationsombud vid fastighetstaxering och beslut om sådant ombud tillämpas skatteförfarandelagens bestämmelser om föreläggande i 37 kap. 3 § och 44 kap. SFL. Hänvisningen till 37 kap. 3 § SFL innebär att får förelägga den som genom ett deklarationsombud har lämnat fastighetsdeklaration eller någon annan uppgift att personligen eller genom behörig ställföreträdare bekräfta eller komplettera uppgifterna. finns anledning att anta att föreläggandet annars inte följs får, enligt Prop. 2011/12:41 44 kap. SFL, föreläggandet förenas med vite. I paragrafens tredje punkt anges att i fråga om beslut om deklarationsombud vid fastighetstaxering tillämpas bestämmelserna om omprövning och överklagande i 66 och 67 kap. SFL. Hänvisningen till bestämmelserna om omprövning i 66 kap. SFL innebär bland annat att under vissa förutsättningar ska ompröva ett beslut om att godkänna respektive återkalla ett godkännande som deklarationsombud vid fastighetstaxeringen. Hänvisningen till bestämmelserna om överklagande i 67 kap. SFL innebär bland annat att beslut om att godkänna respektive återkalla ett godkännande som deklarationsombud vid fastighetstaxering får överklagas. Överklagandet ska ske hos allmän förvaltningsdomstol. Forumregler och regler om överklagandetid finns i 67 kap. 79 och 12 §§ SFL. Vidare stadgas i fjärde punkten att i fråga om beslut om deklarationsombud vid fastighetstaxering tillämpas bestämmelserna i 68 kap. 1 och 3 §§ SFL om verkställbarhet. Hänvisningen innebär bland annat att ett beslut om godkännande som deklarationsombud vid fastighetstaxering gäller . Ett beslut om återkallelse av godkännande som deklarationsombud gäller om inte beslutar annat. 8.2Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) I paragrafens tredje stycke görs en redaktionell ändring. Sammanfattning av promemoria Deklarationsombud vid fastighetstaxering