prop · GZ031d25 · 2011-09-20 00:00:00 — Sammantaget innebär ovanstående förändringar att kostnaden för underhållsstödet beräknas minska successivt för att sedan öka något igen 2015. Detta beror främst på att antal barn inom underhållsstödssystemet minskar och att inbetalningarna från bidragsskyldiga föräldrar förväntas öka. Tabell 3.12 Härledning av anslagsnivån 20122015, för Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 1 anvisas för anslaget 1:3 Underhållsstöd . 1 982 000 000, 1 981 200 000 3.9.41:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Tabell 3.13 Anslagsutveckling 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för bidrag till kostnader för internationella adoptioner. Bidrag utgår med per barn och lämnas för de adoptioner som förmedlas av en sammanslutning auktoriserad enligt lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling. Bidraget administreras av . kom totalt 655 barn 267 flickor och 388 pojkar till för adoption genom de auktoriserade adoptionssammanslutningarna. Bl.a. på grund av den ekonomiska och sociala utvecklingen i ursprungsländerna och de krav dessa länder ställer på de sökande varierar antalet adopterade. Antalet utländska barn som kommer till för adoption genom de auktoriserade sammanslutningarna har varierat mellan ca 600 och 1 000 . Re- geringen bedömer, på grundval av uppgifter från Myndigheten för internationella adoptionsfrågor (), att antalet adoptioner av utländska barn kan komma att uppgå till ca 800 . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 3.14 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas för anslaget 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner. , 2014 och 2015 beräknas anslaget till 35 784 000, 35 784 000, respektive . 3.9.51:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn Tabell 3.15 Anslagsutveckling 1:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för barnpension och efterlevandestöd till barn. Förmånerna ges till barn vars ena eller båda föräldrar har avlidit och ska garantera barnen en rimlig ekonomisk standard. För barn som går i grundskola, gymnasium eller liknande kan barnpensionen förlängas, längst t.o.m. juni månad det år barnet fyller . Utgiftsutvecklingen är stabil. Utgifterna styrs främst av utvecklingen av inkomstindex och prisbasbelopp. Reglerna för barnpension innebär att ett efterlevandepensionsunderlag, som är knutet till den avlidne förälderns intjänade och framtida pensionsrätt i ålderspensionssystemet, ligger till grund för beräkningen av barnpensionen. finansieras inkomstgrundad barnpension med efterlevandepensionsavgift enligt socialavgiftslagen (2000:980). Grundskyddet efterlevandestöd till barn finansieras med skattemedel. Efterlevandestöd till barn utgör en lägsta garanterad nivå för barnet och betalas ut som en utfyllnad till barnpensionen. Barnpensionen minskar efterlevandestödet till barn krona för krona. Grundskyddets utformning siktar till att säkra barnets rätt till en garanterad ersättning när det förlorar en eller båda sina föräldrar. Ett syfte med stödet är även att bibehålla överensstämmelse med underhållsstödets nivå. Kostnaderna påverkas av att antalet personer med barnpension eller efterlevandestöd beräknas att minska sakta. Anledningen är att antalet barn i tonåren beräknas minska och de flesta som har barnpension är . För innevarande budgetår beräknas utgifterna till ca vilket är mer än anvisade medel. Tabell 3.16 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 1:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till 890 000 000, 883 000 000 respektive . 3.9.61:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn Anslaget används för vårdbidrag för funktionshindrade barn. Syftet med vårdbidrag är att ge en förälder möjlighet att i hemmet ta hand om ett barn med behov av särskild tillsyn och vård på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning. Vid bedömning av rätt till vårdbidrag beaktas även merkostnader med anledning av barnets sjukdom eller funktionsnedsättning. Tabell 3.17 Anslagsutveckling 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2För 2012 avser 260 400 tkr statlig ålderspensionsavgift varav -1 348 tkr avser regleringsbelopp . Prognosen är att antalet vårdbidrag ökar . Antalet hela vårdbidrag beräknas minska, medan antalet tre fjärdedels, halva respektive en fjärdedels vårdbidrag beräknas öka. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 3.18 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 2 anvisas under anslaget 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till 2 959 600 000, 3 058 500 000 respektive 3 . 3.9.71:7 Pensionsrätt för barnår Tabell 3.19 Anslagsutveckling 1:7 Pensionsrätt för barnår 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för statlig ålderspensionsavgift för pensionsrätt för barnår s.k. barnårsrätt. Denna ska stödja den förälder i familjen som har lägst inkomst och/eller tagit störst del av vårdnaden av barnet. Barnårsrätten läggs samman med den pensionsgrundande inkomst som föräldern har tillgodoräknats för inkomståret vilket innebär att dennes ålderspension förstärks. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Anslaget har tillkommit med anledning av det reformerade ålderspensionssystemet (prop. 1997/98:151, bet. 1997/98:SfU 13 och 14, rskr. 1997/98:315 och 320) och omfattar statlig ålderspensionsavgift för barnårsrätt. Utgiftsutvecklingen för anslaget styrs främst av pris- och inkomstbasbeloppens utveckling, utvecklingen av födelsetalen, timlöneutvecklingen, inflation och arbetslöshet. Under uppgick utgifterna för pensionsrätt för barnår till . För innevarande budgetår beräknas utgifterna till . Det reformerade ålderspensionssystemet baseras på livsinkomsten. I ett sådant system finns behov av särskild kompensation för frånvaro från arbetsmarknaden som inte rimligen bör slå igenom som minskad pensionsrätt. Ett sådant exempel är föräldrar med små barn som ofta avstår helt eller delvis från att förvärvsarbeta. Föräldrar med barn som är högst kan ges pensionsrätt för barnår för max genom att tillgodoräknas pensionsrätt i form av pensionsgrundande belopp för barnår. Föräldrarna kan själva välja vem av dem som ska tillgodoräknas barnårsrätt. Om de inte gör ett aktivt val kommer den förälder som har den lägsta pensionsgrundande inkomsten det aktuella året att automatiskt tillgodoräknas barnårsrätt. Eftersom det i hög utsträckning är kvinnor som har de lägsta inkomsterna kommer denna förmån främst kvinnor till godo. För föräldrar med mer än ett gemensamt barn i berättigad ålder kan endast en av föräldrarna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för ett barn . som en förälder tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår beräknas en fiktiv inkomst. Den fiktiva inkomsten kan beräknas på tre sätt. Det alternativ som ger det förmånligaste utfallet för ett givet år används. -utfyllnad till förälderns pensionsgrundande inkomst året före barnets födelse, -utfyllnad till av den genomsnittliga pensionsgrundande inkomsten för alla försäkrade under , -ett för alla försäkrade enhetligt belopp. Utfyllnad kan ske upp till en viss pensionsgrundande inkomst. Endast inkomster upp till intjänandetaket beaktas vid jämförelserna. Utifrån det pensionsgrundande beloppet ska pensionsrätt beräknas av underlaget. För dessa pensionsgrundande belopp betalar staten en statlig ålderspensionsavgift om . Det är samma avgift som betalas av arbetstagare och arbetsgivare för pensionsgrundande inkomster. Det är denna avgift som ska belasta anslaget. Barnårsrätt för adoptivföräldrar ges , räknat den försäkrade fick barnet i sin vård och längst tills barnet fyller . Anslagsbeloppet är 6 sedan hänsyn tagits till regleringsbeloppet som är . Tabell 3.20 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:7 Pensionsrätt för barnår Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 6 anvisas under anslaget 1:7 Pensionsrätt för barnår . 2013, 2014 och 6 392 000 000, 6 694 000 000 Tabell 3.21 Anslagsutveckling 1:8 Bostadsbidrag 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för bostadsbidrag till barnfamiljer samt till unga som fyllt 18 men inte . Bostadsbidragets storlek bestäms av hushållets sammansättning, bostadskostnaden, bostadens storlek och den bidragsgrundande inkomsten. Utgifterna för bostadsbidraget styrs i huvudsak av makroekonomiska faktorer som t.ex. arbetslöshets-, sysselsättnings-, inkomst- och bostadskostnadsutvecklingen. Det innebär att det framför allt är konjunkturutvecklingen som påverkar om kostnaderna för bostadsbidragen ökar eller minskar. Om t.ex. bidragshushållens inkomst skulle öka med i genomsnitt en procentenhet skulle utgifterna för bostadsbidraget minska med . Även demografiska förändringar kan påverka kostnadsbilden, t.ex. ökat antal födda och invandrade barn. De hushåll som får bostadsbidrag är främst barnfamiljer, särskilt ensamstående med Av landets knappt 1,3 miljon hushåll med barn fick bostadsbidrag . Det finns en underliggande trend med minskande andel barnhushåll med bostadsbidrag och sett över hela prognosperioden minskar denna andel med ytterligare ett par procentenheter. Förklaringen till det är bl.a. att lönenivån förväntas öka , i kombination med att inkomstgränser och bostadskostnadsgränser är fasta och inte har förändrats . En trend som framgår är att antalet hushåll minskar medan det genomsnittliga bostadsbidraget ökar. Detta förklaras delvis av att de hushåll som finns kvar i systemet är de med lägst inkomst i förhållande till försörjningsbörda. Ökningen av bostadskostnaderna bidrar också till denna utveckling. Bostadsbidraget är preliminärt och baseras på uppskattade årsinkomster när det utbetalas. Slutligt bostadsbidrag bestäms i efterhand på grundval av taxeringen för varje kalenderår. Den som haft lägre inkomster än vad som preliminärt uppskattats får en tilläggsutbetalning. Den som haft högre inkomster än vad som preliminärt uppskattats får betala tillbaka det belopp som betalats ut för mycket. har sedan den första inkomstavstämningen 1999 gjort uppföljningar av inkomstavstämningarnas resultat. Resultatet för inkomstavstämningen 2010, som avser , visar att de flesta hushåll, , har fått rätt preliminärt bostadsbidrag varför återbetalning eller tilläggsutbetalning inte är aktuell i dessa fall. Vidare visar avstämningen mellan preliminärt och slutligt bostadsbidrag att av hushållen under bidragsåret fått ett för högt bidrag. Dessa hushåll ska tillsammans återbetala ca plus avgift. Tretton procent av hushållen har fått ett för lågt bidrag utbetalt under bidragsåret och ska tillsammans dela på plus ränta. Tabell 3.22 Volymer och medelersättningar för bostadsbidraget 20102015 Antal hushåll med preliminärt bostadsbidrag Genomsnittligt bostadsbidrag, kronor per bidragsmånad 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Utgifterna för bostadsbidraget har minskat och . Minskningen beror dels på den samhällsekonomiska utvecklingen, dels på att bostadsbidragssystemet reformerats. För att stärka ekonomin för de barnfamiljer som har den sämsta ekonomin, inte minst ensamstående med barn, och därmed öka deras marginaler föreslår regeringen en höjning av det särskilda bidraget i bostadsbidraget med till för ett barn, med till för två barn och med till för tre eller fler barn. Förslaget beräknas öka kostnaderna för bostadsbidraget med ca . En samtidig satsning görs på unga utan barn som har bostadsbidrag. För att stärka deras ekonomi och öka deras marginaler föreslås att den procentuella ersättningen för ungas bostadskostnader höjs. Unga med bostadsbidrag uppgår till ca 45 000 personer och den genomsnittliga höjningen av bostadsbidraget blir med förslaget . Kostnaden för höjningen av bostadsbidraget till unga beräknas till . Bostadsbidraget är en viktig förmån för många ensamståendehushåll med barn. För att förstärka ekonomin för de barnfamiljer som har de lägsta inkomsterna föreslår därför regeringen en sänkning av den nedre gränsen för bostadskostnader vid vilken bidrag betalas ut. Reformen medför en höjning av barnfamiljernas inkomster och förslaget når alla de 510 000 som uppbär bostadsbidrag. Bland alla ensamstående med barn berörs av förslaget och innebär för dessa hushåll en höjning av bidraget med . Förslaget för barnfamiljer om sänkt nedre gräns för vilken bostadskostnad som är bidragsgrundande beräknas uppgå till och för åren 20132015. Till följd av förslagen ökar inkomsten för barnfamiljer och ungdomshushåll som uppbär bostadsbidrag, vilket kan leda till att hushållet är i behov av ekonomiskt bistånd. Detta får till följd att marginaleffekterna för hushållet minskar kraftigt från 100 till . Alla tre förslag om ändringar inom bostadsbidraget föreslås träda i kraft . Därtill kommer vissa kostnader för administration och handläggning hos , se UO10, anslag 2:1 administration. Tabell 3.23 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:8 Bostadsbidrag Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 4 anvisas för anslaget 1:8 Bostadsbidrag . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till 4 444 000 000, 4 254 000 000 respektive 4 .