prop · GY03101d2 · 2011-04-14 00:00:00 — 2.82 UO 21 Beställningsbemyndiganden .................................................................... 2.83 UO 21 Utlåning .................................................................................................... 2.84 UO 21 Inomstatliga lån ........................................................................................ 2.85 UO 22 Anslag........................................................................................................ 2.86 UO 22 Beställningsbemyndiganden .................................................................... 2.87 UO 22 Utlåning .................................................................................................... 2.88 UO 22 Garantier ................................................................................................... 2.89 UO 22 Inomstatliga lån ........................................................................................ 2.90 UO 23 Anslag........................................................................................................ 2.91 UO 23 Beställningsbemyndiganden .................................................................... 2.92 UO 23 Garantier ................................................................................................... 2.93 UO 24 Anslag........................................................................................................ 2.94 UO 24 Beställningsbemyndiganden .................................................................... 2.95 UO 24 Utlåning .................................................................................................... 2.96 UO 24 Garantier ................................................................................................... 2.97 UO 25 Anslag........................................................................................................ 2.98 UO 26 Anslag........................................................................................................ 2.99 Räntor på statsskulden 20072011, fördelning på anslagets komponenter....... Räntor och valutakurser 20072011 årsgenomsnitt.......................................... 2.101 UO 27 Anslag...................................................................................................... Förändringar av anslagsbehållningar exkl. UO 26 Statsskuldsräntor m.m. Specifikation av anslagsbehållningar under något av åren 20072011..................................................................................... Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto...................... Stabilitetsfondens konto i ................................................... Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget........................................ Statens budgetsaldo justerat för större engångseffekter 2011.......................... Realekonomisk fördelning av statens budget.................................................... Samband mellan resultaträkningens överskott och utfallet för statens budget Jämförelse mellan resultaträkningen och statens budget...................................... Statliga myndigheters innehav av statspapper 2011 .............................................. Statliga garantiåtaganden och utfästelser ........................................... Garantiramar och utfärdade garantier ................................................ Avsättningar för förväntade garantikostnader (exklusive insättningsgarantin, investerarskyddet, bankgarantier och garantikapital)..... Tillgång i garantiverksamheten (exklusive stabilitetsfonden) .......... Jämförelse mellan avsättningar för förväntade kostnader och tillgångar i garantiverksamheten (exklusive insättningsgarantin, investerarskyddet, bankgarantier och garantikapital)....................................... Anslag vars ändamål omfattade garantiverksamhet 2011 ..................................... Flöden i garantiverksamheten ............................................................. Statens utlåning med kreditrisk .......................................................... Statens utlåning med kreditrisk efter lånekategori ........................... Den ordinarie garanti- och kreditportföljens nominella omfattning ................ Förväntade kostnader och osäkra fordringar i den ordinarie garanti- och Förväntade infrianden och mest trolig mängd infrianden för garantierna i den ordinarie portföljen per 20111231.......................................................... Resultaträkning avseende fleråriga budgetramen 20072013 .............................. Balansräkning avseende fleråriga budgetramen 20072013 ................................. Utfall på anslag och inkomsttitlar fleråriga budgetramen 20072013................. Avgift till och återflöde från EU (kassamässigt) .................................................. Anslag som motsvaras av återflöde från EU-budgeten (utfall)........................... Faktiskt och underliggande saldo på statens budget 1991-2011 .......................... Procentuell fördelning av utgifter på statens budget 2011, realekonomiskt Transfereringar på statens budget fördelade efter mottagarkategori 2011 .......... Transfereringar per sektor....................................................................................... Omfattningen av bankgarantiprogrammet............................................................ Återvinningar, statliga subventioner, avgifter, infrianden och administrationskostnader samt saldo för betalningsflödet 2007-2011............ Statens utlåning med kreditrisk efter nedskrivning för osäkra fordringar Stabilitetsfondens utveckling över tiden, inklusive Nordeaaktierna värderade till marknadsvärde.............................................................................. Årsredovisningen för staten 2011 Årsredovisningen för staten 2011 Regeringen ska året efter budgetåret lämna en årsredovisning för staten till . Årsredovisningen för staten 2011 har upprättats i enlighet med bestämmelserna i budgetlagen (2011:203) och enligt god redovisningssed. Regeringen bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt ger en rättvisande bild av det ekonomiska resultatet och ställningen samt förvaltningen av statens tillgångar. Den konsoliderade redovisningen i årsredovisningen omfattar myndigheterna, inklusive affärsverken, under och regeringen. Dessutom ingår som en tillgång hos staten. Intäkter och kostnader, tillgångar och skulder samt betalningar som redovisas av och ingår dock inte. Inte heller ingår premiepensionssystemets tillgångar och skulder med dess avkastning i konsolideringen. Redovisningen omfattar all verksamhet i de ingående organisationerna oavsett finansiering och baseras på information som de statliga myndigheterna och affärsverken lämnar till statsredovisningen och information som presenteras i myndigheternas årsredovisningar. I fall där informationen inte varit tillräcklig har kompletterande information inhämtats. Underlaget har kompletterats med ekonomiska händelser som inte har redovisats av myndigheterna, framför allt beräkningar av skatteintäkter som ännu inte har debiterats. Redovisningen utgår från vedertagna redovisnings- och värderingsprinciper som i så stor utsträckning som möjligt hålls oförändrade över tiden. En utveckling av den statliga redovisningen sker dock fortlöpande. som årsredovisning för staten tagits fram har redovisningsprinciperna i ökad grad tydliggjorts, bl.a. genom att tillgångar i ökad utsträckning invärderats och redovisats samt att redovisning enligt bokföringsmässiga principer vidareutvecklats. Gällande principer och förutsättningar beskrivs i avsnitt 3.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar. Resultaträkningen ger underlag för bedömning av statens samlade inflöde och förbrukning av resurser. Värdet av statens tillgångar och skulder per redovisas i balansräkningen. Finansieringsanalysen visar statens betalningsflöden. I skrivelsen jämförs utfallet i resultat- och balansräkningarna, finansieringsanalys och noter med utfallet . Statens budget omfattar samtliga inkomster och utgifter som påverkar statens lånebehov. I skrivelsen jämförs och kommenteras budgetens utfall dels med de budgeterade inkomsterna och utgifterna i budgetpropositionen , dels med utfallet . och har lämnat underlag till denna skrivelse (dnr Fi2012/388). Olika avgränsningar av staten redovisas utifrån olika utgångspunkter beroende på att informationen har olika syften. Avgränsningen av staten kan därmed variera. Ett annat skäl till skillnader mellan olika redovisningar är att olika principer tillämpas i räkenskaperna och i statens budget. Be- roende på utgångspunkt kan en enskild ekonomisk händelse få delvis olika konsekvenser och utfallet kan därmed skilja sig åt mellan redovisningarna. Informationen om det ekonomiska utfallet i staten utgör även underlag för nationalräkenskaperna som är en statistisk sammanställning i kontoform över den samlade svenska ekonomin. Nationalräkenskapernas avgränsning av staten utgår från definitioner etc. som följer rekommendationer från FN samt EU:s förordning (EG nr 2223/96) om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen. Nationalräkenskapernas avgränsning skiljer sig från årsredovisningen bl.a. genom att affärsverken inte ingår i dess avgränsning av staten. Förändringar i årets skrivelse Innehållet i årets skrivelse har setts över med anledning av nya bestämmelser i budgetlagen och omfattar endast sådan redovisning som budgetlagen ställer krav på. Vidare har innehållet strukturerats så att det bättre och tydligare anknyter till beslut och utskottens ansvars- och beredningsområden. Redovisningen av utfallet för statens budget per utgiftsområde omfattar därför, utöver utfallet för anslag, även utfallet för beställningsbemyndiganden, utlåning, garantier och övriga krediter. Redovisningen per utgiftsområde omfattar vidare iakttagelser med anledning av effektivitetsgranskning som hör till utgiftsområdet samt en redogörelse för de myndigheter som fått revisionsberättelse med reservation eller avvikande mening. En annan nyhet är att regeringen i årets skrivelse gör en bedömning av om årsredovisningen i allt väsentligt ger en rättvisande bild. Underlag för och kvalitetssäkring av årets skrivelse Årsredovisningen för staten bygger huvudsakligen på underlag som har lämnats av och . underlag omfattar utfallet för statens budget inklusive finansiella befogenheter i form av beställningsbemyndiganden, garantier etc. Vidare omfattar det resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys, statsskuldens utveckling samt redovisning av avgifter till och bidrag från EU. underlag omfattar redovisning och riskanalys av statliga garantier och krediter. Redovisningen har i övrigt kompletterats eller tagits fram internt inom . Det gäller t.ex. beräkningen av skatteintäkter och uppföljningen av överskottsmålet. Stora delar av skatteintäkterna är beräkningar som fortfarande grundas på en prognos (se avsnitt 3.4.1). Prognosmetoderna som används för att beräkna skatteintäkterna i årsredovisningen för staten är desamma som används för att ta fram prognoser i regeringens budgetpropositioner. När det gäller uppföljningen av överskottsmålet utgår denna dels från officiell statistik från , dels från de indikatorer som regeringen använder för att följa upp överskottsmålet i budgetpropositionen och den ekonomiska vårpropositionen. Hur uppföljningen sker beskrivs närmare i regeringens skrivelse 2010/11:79 för finanspolitiken. En granskning av kvaliteten i årsredovisningen för staten sker dels genom årliga revision av myndigheterna och deras årsredovisningar, vilka ligger till grund för resultat- och balansräkningarna, finansieringsanalysen samt utfallet för statens budget, dels myndighetsledningarnas intygande om att myndighetens årsredovisning ger en rättvisande bild. En kvalitetskontroll sker även genom etablerade kvalitetssäkringsrutiner i samband med konsolideringsarbete och genom arbete med att producera skrivelsen. Kvalitetssäkringen innefattar bl.a. kontroller av att myndigheternas rapporterade finansiella information överensstämmer med deras respektive årsredovisningar, formella kontroller, motpartsavstämning av mellanhavanden mellan myndigheter, rimlighetskontroller och analys av poster samt dokumenterade metoder för de beräkningar och förutsättningar som gäller för konsolideringsarbetet. Granskning av myndigheternas årsredovisningar 2011 har inom ramen för den årliga revisionen granskat drygt 240 myndigheters årsredovisningar . Revisorn uttalar sig med avvikande mening när det finns väsentliga fel som är genomgripande och årsredovisningen som helhet därigenom inte ger en rättvisande bild. Revisionsberättelse med reservation lämnas när revisorn inte kunnat inhämta tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis, men drar slutsatsen att möjliga fel inte är genomgripande. I vissa fall lämnar ett uttalande utan reservation eller avvikande mening men vill ändå lyfta fram viktig information och lämnar därför en upplysning i revisionsberättelsen. har lämnat två revisionsberättelser med reservation och två med avvikande mening. Fyra myndigheter har erhållit revisionsberättelser med upplysning. De myndigheter som fått revisionsberättelse med avvikande mening, reservation eller upplysning återges utgiftsområdesvis i kapitel 2. I tabellen nedan redovisas utvecklingen av antalet revisionsberättelser med reservation eller avvikande mening för 20072011. Antalet revisionsberättelser med reservation eller avvikande mening har varierat något men är generellt sett lågt. Det låga antalet bör ses som en indikation på att kvaliteten i myndigheternas årsredovisningar överlag är god och att de ger en rättvisande bild av verksamheten. Antal revisionsberättelser med reservation eller avvikande mening1 20072011 1 användes begreppet invändning i revisionsberättelsen. Granskning av årsredovisningen för staten 2010 Enligt 3 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska granska årsredovisningen för staten. bedömning avseende Årsredovisningen för staten 2010 var att årsredovisningen för staten i allt väsentligt är upprättad i enlighet med 38 § lagen om statsbudgeten och regeringsbeslut (Fi2010/5683) avseende normering av avgränsning och former för uppställning av resultat- och balansräkning samt finansieringsanalys. I revisionsberättelsen (Fi2011/2494) har lämnat upplysningar av särskild betydelse. Dels om att de normer och principer som tillämpats för upprättandet av årsredovisningen inte följer ett enhetligt fastställt regelverk för redovisning upprättat för att uppnå en rättvisande bild, dels att regeringen inte intygar i årsredovisningen att redovisningen ger en rättvisande bild. har kommenterat upplysningen i revisionsberättelsen (bet. 2010/11:FiU33) och konstaterar att skälet till detta inte är att redovisningsprinciperna för årsredovisningen har förändrats utan att tillämpar nya internationella standarder för sin granskning. förutsätter att regeringen återkommer i Årsredovisning för staten 2011 med en bedömning av hur redovisningen kan utvecklas och anpassas till internationella redovisningsstandarder. Anpassning till internationella redovisningsstandarder Regeringen har med anledning av Riksrevisonens synpunkter och finansutskottets påpekanden gett i uppdrag att göra en jämförelse mellan redovisningsregler som tilllämpas i årsredovisningen för staten och internationella redovisningsstandarder (IPSAS1 och IFRS2). ska redogöra för väsentliga avvikelser och där det bedöms lämpligt lämna förslag till kompletteringar i syfte att ytterligare utveckla och anpassa redovisningen i staten till internationella standarder. En lägesrapport lämnades till regeringen (Fi2012/698). Uppdraget ska slutredovisas till regeringen . Regeringen avvaktar med sin bedömning tills har slutredovisat uppdraget. viktigaste iakttagelser och bedömningar i lägesrapporten sammanfattas nedan. Generellt kan sägas att det statliga regelverket inte är uppbyggt på samma sätt som de internationella regelverken. De internationella standarderna är mycket mer detaljerade och reglerar många enskilda företeelser, medan de statliga reglerna är mer kortfattade och utformade som en sammanhållen enhet. Författningssamlingsförordningen begränsar möjligheterna att låta de 1 Redovisningsstandard som ges ut av () 2 Redovisningsstandard som ges ut av () statliga reglerna vara beskrivande och innehålla exempel. Redovisningsreglerna i det statliga regelverket är på vissa punkter allmänt hållna och att i det fall det saknas redovisningsregler eller utfyllande tolkning av reglerna i staten, kan vägledning hämtas från relevanta rekommendationer från nationella och internationella normeringsorgan inom redovisningsområdet. De statliga redovisningsreglerna i främst förordningen om årsredovisning och budgetunderlag och förordningen om myndigheters bokföring bygger till stor del på redovisningsreglerna för privata företag i , vilka i sin tur bygger på internationella redovisningsstandarder. Det finns således en indirekt koppling till de internationella regelverken, även om det statliga regelverket inte är uppbyggt på exakt samma sätt. En stor skillnad mellan det statliga regelverket och de internationella regelverken är vilka tilläggsupplysningar som krävs. Kraven på upplysningar i IPSAS, som är starkt påverkade av IFRS, är mycket långtgående och detaljerade. Inriktningen i staten har varit att inte ha med alla detaljerade krav på tilläggsupplysningar som finns i IPSAS-standarderna i det statliga regelverket. Bedömningen har varit att det skulle bli svåröverskådligt och att det är information som inte är efterfrågad. har gjort följande preliminära slutsatser i lägesrapporten. Den genomgång som har gjorts av ett antal standarder pekar på att de definitioner och redovisningsprinciper som används i staten till stor del överensstämmer med definitioner och redovisningsprinciper enligt IPSAS. Ett eventuellt införande av IPSAS som en enhetlig norm för redovisningen i staten skulle dock innebära stora konsekvenser för regelgivningen i staten och påverka redovisningen inom flera områden. kommer i det fortsatta arbetet att göra en djupare analys av skillnaderna mellan regelverken och utifrån detta bedöma om det är lämpligt att komplettera det statliga regelverket. Om en sådan komplettering skulle innebära att IPSAS ska tillämpas i sin helhet, är det sannolikt att tidigare principiella ståndpunkter för uppbyggnaden av det statliga regelverket måste omprövas. En sådan ändring bedöms av bli mycket tidskrävande och kostsam. En annan form av komplettering kan innebära att regelverket i vissa delar ytterligare utvecklas utifrån IPSAS medan det nuvarande principbaserade statliga regelverket behålls. Anpassningar kan behövas för att det svenska regelverket i så stor utsträckning som möjligt ska vara jämförbar med regelverket i främst andra EU-länder. Uppföljning av de budgetpolitiska målen 1 Uppföljning av de budgetpolitiska målen I detta avsnitt redovisas uppföljningen av de budgetpolitiska målen , den offentliga sektorns finansiella sparande och utgiftstaket för staten. Därutöver finns ett budgetpolitiskt mål för kommunsektorn i form av ett balanskrav som inte följs upp i denna skrivelse, utan ekonomiska vårproposition. 1.1Den offentliga sektorns finansiella sparande Regeringen angav ekonomiska vårproposition att ett överskottsmål för den offentliga sektorn om i genomsnitt av BNP över konjunkturcykeln bör upprätthållas. I regeringens skrivelse för finanspolitiken (skr. 2010/11:79) ges en närmare beskrivning av det finanspolitiska ramverket och hur regeringen tillämpar detta. Definitioner av finansiellt sparande och överskottsmålet Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn är resultatet av samtliga transaktioner som påverkar den offentliga sektorns finansiella nettoförmögenhet. Finansiella transaktioner som köp och försäljning av aktier och andra finansiella tillgångar påverkar således inte det finansiella sparandet. Detsamma gäller värdeförändringar på tillgångar och skulder. Överskottsmålet är preciserat som att den offentliga sektorns faktiska finansiella sparande ska motsvara av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Att målet är formulerat i termer av ett genomsnitt i stället för ett årligt krav på av BNP är motiverat av Om målet om 1 procents sparande skulle gälla för varje enskilt år skulle finanspolitiken behöva stramas åt när konjunkturen försvagas, och därmed bli procyklisk, för att säkerställa att det årliga målet uppnås. Det finns således goda skäl för att formulera ett överskottsmål för det finansiella sparandet som ett genomsnitt över en konjunkturcykel. Genomsnittsformuleringen gör det svårare att löpande följa upp om målet uppnås. Eftersom sparandet kan tillåtas avvika från målsatt nivå ett enskilt år är det viktigt att konjunkturläget beaktas när överskottsmålet i efterhand utvärderas. Målet för det finansiella sparandet omfattar hela den offentliga sektorn, vilket inkluderar staten, ålderspensionssystemet och den kommunala sektorn. Affärsverken ingår enligt nationalräkenskapernas definition inte i den statliga sektorn utan räknas till företagssektorn. Det finansiella sparandet 2011 Den offentliga sektorns finansiella sparande 2011 visade ett överskott på , motsvarande av BNP. I budgetpropositionen beräknades ett underskott på eller av BNP. Det finansiella sparandet blev således högre än beräknat. Den ekonomiska utvecklingen blev bättre än väntat. En starkare tillväxt främst medförde att BNP-nivån 2011 blev högre än beräknat. Både inkomster och utgifter blev högre än beräknat. Det gäller i synnerhet för den kommunala sektorn, medan statens utgifter blev lägre än beräknat. Den offentliga sektorns skatteintäkter och utgifter blev ungefär lika mycket högre än budgetpropositionen . Det högre finansiella sparandet beror främst på att övriga inkomster och då främst kapitalinkomsterna blev högre än beräknat. Utfallet innebär att den offentliga sektorns finanser förstärktes (se tabell 1.1). Tabell 1.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande -0,4 -0,1 Anm.: Nationalräkenskaperna är preliminära och kan komma att ändras. 1 av utfallet för skatter och avgifter är fortfarande baserat på prognoser. Det rör t.ex. inkomstskatter för hushåll och företag, avkastningsskatt samt fastighetsskatt och fastighetsavgift. Regeringens bedömning är att skatteintäkterna för den offentliga sektorn beräknas uppgå till och är därmed ca högre än publicerade siffror i nationalräkenskaperna (se tabell 2.6). Källa: och egna beräkningar. Mer än hela den offentliga sektorns överskott 2011 är hänförligt till ålderspensionssystemet. Statens och den kommunala sektorns finansiella sparande visade underskott. Statens och ålderspensionssystemets finansiella sparande blev bättre än vad som beräknades i budgetpropositionen . Jämfört med 2010 förstärktes statens och ålderspensionssystemets finansiella sparande medan den kommunala sektorns finansiella sparande försämrades (se tabell 1.2). Tabell 1.2 Det finansiella sparandet i delsektorerna Anm.: Nationalräkenskaperna är preliminära och kan komma att ändras. Källa: och egna beräkningar. Principer för uppföljningen av överskottsmålet För att i efterhand avgöra om det finansiella sparandet i den offentliga sektorn varit i linje med överskottsmålet används ett genomsnitt för det finansiella sparandet för vilka det finns nationalräkenskapsutfall, perioden 20022011. Syftet med denna redovisning är att bedöma i vilken utsträckning målet nåtts, och om det funnits systematiska fel i styrningen av finanspolitiken som minskar sannolikheten för att överskottsmålet ska nås . Vid bedömningen av detta tioårsgenomsnitt bör hänsyn även tas till det genomsnittliga konjunkturläget . Därutöver redovisas historiska värden för de två indikatorer regeringen använder i den framåtblickande utformningen av finanspolitiken: ett sjuårigt centrerat glidande medelvärde för det finansiella sparandet och en bedömning av det strukturella sparandet.