prop · GZ031d16 · 2011-09-20 00:00:00 — Det är i detta sammanhang angeläget att samverkan mellan fortsätter utvecklas så att fler fängelsedömda kan få kunskap om och del av möjligheten att redan under utslussning delta i arbetsmarknadsåtgärder. Kriminalvården måste vidare öka ansträngningarna för att öka deltagandet i arbetsdriften och övrig sysselsättning. I den övergripande målsättningen för regeringens politik är arbetslinjen en hörnsten. Arbetslinjen ska omfatta alla klienter såväl i anstalt som efter frigivningen eller under verkställigheten av en frivårdspåföljd. Samverkan mellan Kriminalvården, Arbetsförmedlingen och övriga aktörer på arbetsmarknaden måste utvecklas vidare. Kriminalvården måste också i samverkan med andra aktörer i samhället vidta åtgärder för att skapa arbete och meningsfull sysselsättning under verkställigheten. Det arbete som inleds i förebygga återfall i brott måste fortsätta efter verkställighetens slut. I detta arbete är det av central betydelse att de intagna har motivation till förändring och tar aktiv del i arbetet med att förändra sin situation. Allt fler som tas in i anstalt eller påbörjar verkställighet av frivårdspåföljd är narkotikamissbrukare. Det är angeläget att Kriminalvården fortsätter arbetet med att förhindra förekomsten av narkotika i anstalt och att bekämpa narkotikamissbruket. Att bekämpa narkotikamissbruket är av väsentlig betydelse för att förebygga återfall i brott. Regeringen anser att det därför är särskilt viktigt att Kriminalvårdens åtgärder på detta område är effektiva. Det är angeläget att den kunskap om effekterna av Kriminalvårdens insatser på detta område som kommer ut av den pågående utvärderingen av programverksamheten får spridning i organisationen. Kriminalvårdens transportjänst har en viktig roll. Tillsammans med och medverkar transporttjänsten till en asylprocess i balans genom att säkerställa ett mer effektivt återvändande för personer vilka har ett laga kraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut och som därför är skyldiga att återvända. Regeringen noterar att myndigheterna framgångsrikt genomfört 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 ett pilotprojekt inom ramen för uppdraget. Det är dock mycket angeläget att myndigheterna även fortsättningsvis vidtar kraftfulla åtgärder för att effektivisera arbetet med att verkställa avvisnings- och utvisningsbeslut samt för att öka andelen verkställda beslut. Allmänt om verksamheten och måluppfyllelsen verkar inom detta område. Målen för verksamheten är att skadeverkningarna av brott ska minska samt att den bedrivs på ett effektivt och rättssäkert sätt med hög kvalitet. Indikatorer för att bedöma måluppfyllelsen är antalet brottsskadeansökningar som inkommer till och avgörs av , den genomsnittliga handläggningstiden av ett brottsskadeärende, andelen bifall i förhållande till antalet avgjorda omprövningar av brottsskadeärenden, inkomna medel av regressverksamheten, antalet aktiva regressärenden , hur brottsofferfondens medel används, hur har verkat för att öka kunskapen om brottsoffer i berörda delar av samhället samt bidragit till att förbättra förutsättningarna för samverkan i brottsofferfrågor mellan olika samhällsaktörer. Antalet inkomna brottsskadeärenden ligger på en stabilt hög nivå, omkring drygt 10 700. avgör fler ärenden än vad som kommer in, omkring drygt 11 000. Handläggningstiden för brottsskadeärenden förkortades ytterligare och ligger nu i genomsnitt på . Vad gäller de omprövningar som myndigheten gör sker ingen ändring av besluten i av fallen. I de ärenden en ändring görs beror det endast i cirka hälften av dessa fall på att den tidigare bedömningen har varit felaktig. Detta visar att myndigheten håller en hög kvalitet på ärendehandläggningen. Intäkterna från regressen finansierar drygt en fjärdedel av den utbetalade brottsskadeersättningen. Antalet aktiva regressärenden fortsätter att öka. Brottsofferfondens medel har använts för verksamhet som gagnar brottsoffer och projekt där samverkan ingår som en viktig del har priori- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Myndigheten lämnar information till brottoffer på upp till 14 olika språk och sprider kunskap om brottsoffers situation i samhället. och den webbaserade Rättegångsskolan hade sammanlagt över 200 000 unika besök . Sammanlagt nåddes cirka 4 200 personer av myndighetens utbildningar. De utbildningar myndigheten ansvarar för håller, enligt utvärderingar, generellt hög kvalitet. Sammantaget bedömer regeringen att har genomfört sitt uppdrag väl och att målen för verksamheten har uppnåtts. Verksamheten omfattar både verksamhet och de transfereringar som utgörs av kostnader för brottsskadeersättningar under anslaget 1:11 Ersättning för skador på grund av brott. Även brottsofferfonden ingår i verksamheten. Brottsofferfondens medel är dock inte uppförda på statens budget, utan finansieras huvudsakligen av lagöverträdare som betalar en särskild avgift till fonden. Mellan 20082010 har kostnaderna, inklusive transfereringar för verksamheten, i löpande priser ökat med och uppgick till . Kostnadsökningen förklaras av de uppdrag och särskilda medel myndigheten har haft inom ramen för regeringens handlingsplaner. Tabell 2.13 Kostnadsutvecklingen 20082010 Källa: årsredovisning 2008-2010. Myndigheter som samverkar inom verksamheten ansvarar ensam för ärendehantering och utbetalning av brottsskadeersättning, liksom för beslut om bidrag ur Brottsofferfonden. Att brottsoffer nås av informationen om rätten till brottsskadeersättning förutsätter ett nära samarbete med polismyndigheterna, , och de enskilda domstolarna. Det gäller även information om möjligheten till vittnesstöd till målsägande och vittnen i samband med kallelser inför förhandling i domstol. Det är även viktigt att polismyndigheterna i samband med anmälan om brott informerar brottsoffer om möjligheterna att få brottsskadeersättning, stöd och hjälp. Samverkan behöver även ske med myndigheter utanför rättsväsendet, till exempel med , liksom med ideella brottsofferstödjande organisationer. Antalet inkomna ansökningar om brottsskadeersättning liksom antalet avgjorda ärenden var i princip detsamma som . utbetalades sammanlagt i brottsskadeersättning, vilket är en minskning i förhållande till föregående år. Det finns flera orsaker till det. Bland annat har ärenden med skador och kränkningar av så allvarligt slag att de har berättigat till riktigt höga ersättningar inte varit lika frekventa som . Andelen sökande som erhållit del av ersättningen från annat håll har också ökat. Minskningen beror främst på orsaker som ligger utanför kontroll. Omloppstiden för ett ärende att registreras, beredas, avgöras och expedieras var i genomsnitt cirka , vilket innebär en förkortad handläggningstid jämfört med föregående år. Ärendebalansen har under verksamhetsåret minskat och den utgående balansen av ärenden understiger i myndighetens historia tusen ärenden. Diagram 2.6 Inkomna och avgjorda ärenden inkom 222 ansökning om brottsskadeersättning avseende barn som har bevittnat våld inom familjen. Det var en marginell minskning mot föregående år. Totalt betalades ut till sökande i denna ärendekategori. Intäkterna från regressverksamheten uppgick till . Intäkterna har minskat något. Detta var dock i enlighet med förväntningarna, eftersom de arkivbalanser som har funnits har avarbetats. Vid utgången av 2010 fanns knappt 30 000 aktiva regressärenden. Av de betalningsskyldiga var män. Diagram 2.7 Utbetald brottsskadeersättning och intäkter från regress var Brottsofferfondens intäkter . fördelades från fonden till olika brottsofferinriktade projekt och verksamheter. Knappt två tredjedelar av dessa medel beviljades till ideella organisationer. Medel beviljades för verksamhetsstöd, till exempel vittnesstödsverksamhet och för utbildnings-, informations- och utvecklingsprojekt. Merparten av bidragen till de ideella organisationerna avsåg stöd till brottsofferjourer. Vidare beviljades knappt en tredjedel av fondens medel till viktimologiska forskningsprojekt inom olika ämnen och inriktningar. I övrigt beviljades av medlen till projekt som genomförs i offentlig regi och cirka en procent av medlen till projekt i privat regi. påbörjade myndigheten arbetet med att utveckla ett elektroniskt ansökningsförfarande via en webbaserad blankett. I första hand ska den användas vid ansökan om forskningsmedel, men ska alla som vill ansöka om 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 medel ur fonden kunna nyttja webbverktyget. Det elektroniska förfarandet kommer både att underlätta för sökande och vara ett stöd i det administrativa arbetet. tillhandahåller ett lättförståeligt tryckt informationsmaterial på många språk. Materialet sprids genom ett samarbete med rättsväsendets myndigheter, ideella organisationer, socialtjänst samt hälso- och sjukvården. Under verksamhetsåret har myndigheten fortsatt arbetet med att förbättra det tryckta informationsmaterialet. har arrangerat flera större utbildningstillfällen under verksamhetsåret, till exempel i samband med . Myndigheten deltar även i grund- och vidareutbildning för bland annat personal inom rättsväsendet. Målgruppen vid större utbildningstillfällen är oftast yrkesverksamma inom rättsväsendet, och ideella organisationer. deltar i visst internationellt arbete. I detta arbete finns möjlighet att påverka den internationella utvecklingen på brottsofferområdet och att inhämta kunskaper från andra länder. Det internationella arbetet bedrevs till övervägande del genom myndighetens CURE-projekt (Children in the Union Rights and Empowerment), finansierat av den Europeiska kommissionen. Projektet avslutades med en rapport, innehållande rekommendationer till medlemsstaterna och kommissionen. Myndigheten är även partner i tre pågående EU-projekt. I övrigt har myndigheten deltagit i internationella konferenser och expertmöten. Handläggningen av brottsskadeärenden sker på ett effektivt och rättssäkert sätt med hög kvalitet. Den genomsnittliga handläggningstiden är kort och jämfört med föregående år förkortades den ytterligare . Antalet omprövningsärenden minskar och omprövningssituationen i övrigt visar på att myndigheten upprätthåller en hög kvalitet på ärendehandläggningen. Att utöva regress från den dömde gärningsmannen är betydelsefullt sett ur ett ekonomisk perspektiv, men även av rättviseskäl för 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 brottsoffret samt som en signal och reaktion från samhället. Intäkterna från regressverksamheten har minskat något, vilket var i enlighet med förväntningarna. Intäkterna från regressen finansierar, trots den marginella minskningen, dock drygt en fjärdedel av den utbetalade brottsskadeersättningen. Antalet aktiva regressärenden fortsätter att öka. Regressverksamheten bedrivs på ett effektivt och rättssäkert sätt. Målen för verksamheten brottskadeärenden har uppnåtts. Brottsofferfonden har stor betydelse för finansiering av viktimologisk forskning och ideella organisationers brottsofferarbete. Bidragen från Brottsofferfonden når med en god spridning över landet många olika forskningsprojekt, organisationer och verksamheter, vilka uppmärksammar och främjar brottsoffer. Många av de projekt som beviljades medel innehåller inslag av samverkan, såsom ideella organisationers samverkan med myndigheter i olika utbildningsinsatser. Fondens medel har använts för verksamhet som gagnar brottsoffer och målen för brottsofferfondens verksamheten har uppnåtts. Regeringen anser dock att på ett bättre sätt än tidigare kan sammanställa och offentliggöra resultatet av forskning och utvecklingsverksamhet, som finansieras med medel från fonden. Myndigheten har därför fått ett särskilt uppdrag i regleringsbrevet . Det är viktigt att brottsoffer får information om sina rättigheter och möjligheter till stöd och hjälp. lämnar via hemsidan och tryckt informationsmaterial information på många språk för att nå så många brottsoffer som möjligt. Under verksamhetsåret har myndigheten fortsatt arbetet med att förbättra det tryckta informationsmaterialet och med att göra hemsidan mer användarvänlig. Vidare sprider myndigheten på olika sätt kunskap om brottsoffers situation i samhället. arrangerade myndigheten flera välbesökta utbildningstillfällen. Utvärderingar visar att de utbildningar myndigheten ansvarar för generellt håller hög kvalitet och uppskattas av deltagarna. Målen för verksamhet har uppnåtts. Regeringen anser dock att myndigheten kan vidareutveckla informationen till svenska medborgare, som har utsatts för brott utomlands. Rättsväsendets anställda uppgår till 47 300 och har därmed ökat med 1 300 personer 2010 jämfört med . Tabell 2.14 Antal anställda 20082010 fördelat på kvinnor och män (jämnt hundratal) Källa: Årsredovisning avseende Polisen, Domstolar, Kriminalvården, , , , och . Polisen avser polisorganisationen. Myndigheterna arbetar fortlöpande med kompetensförsörjningsfrågor. Syftet är att den samlade kompetensen ska bidra till att uppnå verksamhetsmålen. För att förenkla och effektivisera kompetensförsörjningsprocessen har exempelvis metodstöd utvecklats och policy samt kompetensstrategier har utarbetats. En metod har tagits fram för att systematiskt ta tillvara och överföra kunskaper och erfarenheter från internationell tjänstgöring. Omfattande utbildningar har genomförts för att höja kompetensen hos de anställda. För att stärka ledarskapet har chefsutvecklings- och chefsförsörjningsprogram genomförts. Flera myndigheter har genomfört medarbetarundersökningar. Merparten av dem visar på ett förbättrat resultat jämfört med tidigare undersökningar. Andelen kvinnor i ledningskompetens är oförändrad jämfört med . Tabell 2.15 Andel kvinnor och män på ledande befattningar 20082010 Källa: statistik samt årsredovisningen avseende Polisen, Domstolar, Kriminalvården, , , , och . Polisen avser polisorganisationen. *) I budgetpropositionen angavs felaktigt . Myndigheterna bedriver ett långsiktigt jämställdhets- och mångfaldsarbete. I chefsutbildningar ingår mångfaldsfrågor för att tydliggöra frågornas betydelse för den dagliga verksamhe- Andelen anställda med utländsk bakgrund har ökat 2010 jämfört med . Tabell 2.16 Andel anställda med utländsk bakgrund* Källa: Årsredovisningen avseende Polisen, Domstolar, och Kriminalvården. Polisen avser polisorganisationen. *Med utländsk bakgrund avses utrikesfödda samt inrikesfödda med två utrikesfödda föräldrar. Ett systematiskt arbetsmiljöarbete pågår inom myndigheterna för att bibehålla en god arbetsmiljö och medverka till en god hälsa hos medarbetarna. Säkerhetsfrågorna, som är en viktig arbetsmiljöfråga, har hanterats med fortsatt hög prioritet. Sjukfrånvaron har minskat 2010 jämfört med . Tabell 2.17 Andel sjukfrånvaro i förhållande till tillgänglig arbetstid 20082010 fördelat på kvinnor, män och samtliga Källa: Statskontoret. I tabellen ingår polisorganisationen, Domstolar, Kriminalvården, , , , och . Fotnot: Statistiken baseras på myndigheternas årsarbetskrafter när det gäller totalberäkning och medelantal anställda när det gäller kvinnor och män. Föregående års siffror har korrigerats beroende på justeringar i statistiken. Rättsväsendets myndigheter ska vara attraktiva och effektiva arbetsplatser och uppvisa bra resultat. Goda ledare och kompetenta medarbetare är en förutsättning för att utveckla verksamheter . Det är därför positivt att myndigheterna arbetar aktivt med olika kompetenshöjande åtgärder för de anställda. Det är viktigt att de som arbetar inom rättsväsendet vågar ta till sig influenser utifrån och har förmåga och vilja till förändring. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Mångfaldsarbetet som pågår vid myndigheterna har resulterat i att andelen anställda med utländsk bakgrund har ökat något, vilket är positivt. över en längre tidsperiod går utvecklingen i rätt riktning också vad gäller andelen kvinnor i ledande befattningar även om andelen är oförändrad jämfört med . Detta kan delvis kopplas till oklarheter hos Polisen hur befattningar ska kodas. En sammansättning av medarbetare med olika kön, etnisk bakgrund och erfarenheter skapar goda förutsättningar för en effektiv verksamhet och öppenhet för olika idéer och lösningar. Regeringen anser det som angeläget att arbetet som bedrivs vid myndigheterna för att främja jämställdhet och mångfald samt för att motverka diskriminering fortgår. En god arbetsmiljö påverkar de anställdas trivsel och välbefinnande och medverkar till bättre kvalitet i verksamheten. Det är därför positivt att det genomförs olika arbetsmiljöinsatser för att öka hälsan bland medarbetarna liksom att sjukfrånvaron är fortsatt låg. Myndigheternas utveckling av säkerhetsfrågorna är också bra. Det är viktigt för arbetsmiljön att rättsväsendets myndigheter minskar otryggheten i verksamheten och garanterar trygga arbetsplatser för de anställda. Rättsväsendets verksamheter bygger i flera avseenden på internationellt samarbete och internationella erfarenheter är därmed av stort värde. är det rimligt att ställa högre krav på internationell kompetens vid flera chefsanställningar i rättsväsendet. Sammantaget bedömer regeringen att myndigheternas kompetensförsörjningsarbete är bra. Det är dock angeläget att kompetensförsörjningsprocessen ges fortsatt hög prioritet. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 2.18 Utgiftsutveckling 20012011 1:11 Ersättning för skador på grund 1:12 Rättsliga biträden m.m. 1:13 Kostnader för vissa skadere- 1:14 Avgifter till vissa internationella 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyg- 1:16 Säkerhets- och integritets- 1:1 för avgiftsbelagd verksamhet 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop.2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 20 044 990 tkr prisnivå. 3Motsvarar 20 010 275 tkr prisnivå. 4Motsvarar 20 010 275 tkr prisnivå. Anslaget används för att finansiera polismyndigheternas, och verksamhet. Anslaget används också för att samordna och utveckla rättsväsendets informationsförsörjning. Tabell 2.20 Offentligrättslig verksamhet (som inte får De offentligrättsliga avgifter som inte får disponeras är avgifter från tillståndsgivningen samt penningtransporter. disponerar avgifter från stämningsmannadelgivning, passhantering och nationella ID kort. Avgiftsintäkterna från passhanteringen beräknas öka allteftersom de 10- åriga passen fasas ut. (varav tjänsteexport) (14 415) (14 415) (varav tjänsteexport) (13 500) (13 500) (varav tjänsteexport) (13 500) (13 500) Den uppdragsverksamhet som ovanstående intäkter avser är, förutom tjänsteexport, prover som utförs av , utbildning av ordningsvakter samt kontroll av väktarhundar. För att ge polisorganisationen möjlighet att vidareutveckla verksamheten samt komplettera verksamheten med nödvändig kompetens ökas anslaget med så som regeringen aviserade i 2010 och budgetpropositioner. Regeringen fortsätter satsningen på att samordna och utveckla rättsväsendets informationsförsörjning. Som angavs i 2010 och budgetpropositioner ökas anslaget för detta ändamål åren 20102012 med . För att bidra till finansieringen och driften av radiokommunikationssystemet minskas anslaget med 2012. Anslaget 2:5 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap ökas med motsvarande belopp 2012. anslag minskas vidare med . Anslaget beräknas minska med ytterligare och ytterligare . Minskningen finansierar motsvarande ökningar av anslaget 6:2 Justitiekanslern under utgiftsområde 1 . Anslaget minskas med . Minskningen finansierar motsvarande ökning av anslaget 1:8 . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Vidare minskas anslaget med för att finansiera motsvarande ökning av anslaget 1:16 . Avgifterna till och beräknas bli lägre än vad som har angetts. anslag ökas därför med . Anslaget 1:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar minskas med motsvarande belopp. Regeringen prioriterar i denna proposition bland annat åtgärder för att möta inbromsningen, åtgärder för varaktigt högre tillväxt och sysselsättning samt åtgärder för att välfärden ska komma alla till del. För att bidra till detta föreslås att vissa anslag minskas. Detta gäller bland annat polisorganisationens anslag som minskas med . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 20 anvisas under anslaget 1:1 . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till 20 , 20 respektive 21 . Tabell 2.22 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 2013-2015 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e- förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop.2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 017 771 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 016 594 tkr prisnivå. 4Motsvarar 1 016 594 tkr prisnivå. Anslaget används för Säkerhetspolisens förvaltningskostnader. har och länder i vår närhet drabbats av omskakande och tragiska händelser. genomfördes ett självmordsattentat i , drabbades av ett bombattentat och dödsskjutningar och angreps försvarsdepartementet i av en beväpnad man. Dessa händelser har gjort hotet från våldsbejakande extremism, terrorism och enskilda hotutövare mycket påtagligt. Händelserna bekräftar också nödvändigheten att fortsätta utveckla Säkerhetspolisen. Säkerhetspolisens förmåga att upptäcka och bedöma hot behöver ytterligare förbättras. Skyddet av vitala funktioner i samhället behöver öka och förmågan att reducera hot och sårbarheter vidareutvecklas för att allvarlig brottslighet ska kunna förebyggas och utredas. Anslaget ökas därför med 2012. Anslaget beräknas öka med . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 1 anvisas under anslaget 1:2 Säkerhetspolisen . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . Tabell 2.24 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:2 Säkerhetspolisen Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 2013-2015 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e- förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 238 295 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 236 568 tkr prisnivå. 4Motsvarar 1 236 567 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. kärnuppgifter består i att leda förundersökningar, besluta i åtalsfrågor och företräda det allmänna i domstol. Utöver sin operativa verksamhet bedriver metod- och rättsutveckling samt rättslig uppföljning och tillsyn. har en viktig roll i rättskedjan mellan Polisen och domstolarna. För att ska kunna bibehålla kvaliteten och effektiviteten i verksamheten ökas anslaget med så som regeringen aviserade i 2010 och budgetpropositioner. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 1 anvisas under anslaget 1:3 . Tabell 2.26 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:3 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10).