prop · GY03155 · 2011-07-06 00:00:00 — En registrerad elintensiv industri är inte deklarationsskyldig enligt första stycket, om tillsynsmyndigheten fattat beslut om befrielse från deklarationsskyldigheten enligt 10 § andra stycket. 14 § När kvotplikten har upphört ska den som var kvotpliktig och deklarationsskyldig enligt 4 kap.13 § första stycket året efter det beräkningsår då kvotplikten upphörde ge in en slutlig deklaration. Deklarationen ska innehålla de uppgifter som anges i 4 kap. 13 § första stycket. ska annullera det antal elcertifikat som kontohavaren angett i sin deklaration. Elcertifikat som anges i 4 kap. 16 § ska inte annulleras. 15 § kan besluta att fler elcertifikat än det antal som den kvotpliktige angivit i sin deklaration enligt 4 kap. 13 § ska annulleras (fastställande av kvotplikt). Om ett sådant beslut fattats ska tillsynsmyndigheten underrätta kontoföringsmyndigheten om registrering av låsning av det antal elcertifikat som överstiger vad den kvotpliktige angivit i sin deklaration. Beslut om fastställande av kvotplikt gäller . 16 § ska på den kvotplik- tiges certifikatkonto annullera det antal elcertifikat som kontohavaren angivit i sin deklaration enligt 13 § 2 Därvid får annullering dock inte ske 1.som har pantsatts enligt en preliminär eller slutlig registrering på kontot, 2.som har utmätts, belagts med kvarstad eller blivit föremål för betal- ningssäkring, 3.som har överlåtits enligt en preliminär registrering på kontot, eller. 4.som registrerats som låsta efter underrättelse från tillsynsmyndig- heten. 17 § ska efter annullera sådana elcertifikat som registrerats som låsta enligt 3 kap. 7 § när ett lagakraft- vunnet beslut om fastställande av kvotplikt finns. 1 § Den som är kvotpliktig skall till staten betala en särskild avgift (kvot- pliktsavgift), om 1.den kvotpliktige i sin deklaration enligt 4 kap. 13 § 2 eller 4 kap. 14 § första stycket har angett ett mindre antal elcertifikat än som omfattas av kvotplikten, eller 2.i annat fall, det antal elcertifikat som omfattas av kvotplikten enligt en deklaration enligt 4 kap. 13 § eller 4 kap. 14 § första stycket inte kunnat annulleras på den kvotpliktiges certifikatkonto. Första stycket gäller inte om elcertifikat motsvarande fastställd kvot- plikt registrerats som låsta enligt 3 kap. 7§. Avgiften beräknas per certifikat som enligt bestämmelserna i första stycket inte annullerats på den kvotpliktiges certifikatkonto och uppgår till av det volymvägda medelvärdet av certifikatpriset under perioden beräkningsåret till och med påföljande år. 2 § Frågor om uttagande av kvotpliktsavgift prövas av tillsynsmyndig- heten. Myndigheten skall besluta om kvotpliktsavgift året efter beräkningsåret. Om myndigheten inte fattat beslut inom den angivna tiden, förfaller frågan om kvotpliktsavgift. 3 § Om den kvotpliktige i sin deklaration eller i en ansökan om registre- ring har lämnat oriktiga eller vilseledande uppgifter av betydelse för kvotpliktens omfattning, får tillsynsmyndigheten efter besluta om eller ändra ett beslut om kvotpliktsavgift. Ett sådant beslut får dock inte meddelas efter utgången av det femte året efter det kalenderår då beslut skulle ha fattats enligt 2 §. Beslut om jämkning av kvotpliktsavgiften 4 § Om det finns särskilda skäl får tillsynsmyndigheten efter ansökan från den kvotpliktige besluta om jämkning av kvotpliktigavgiften. 1 § ska utöva tillsyn över efterlevnaden av denna lag och av de föreskrifter som meddelats med stöd av lagen. Tillsynen omfattar dock inte kontoföringsmyndigheten. 2 § har rätt att på begäran få de upplysningar och ta del av de handlingar som behövs för tillsynen. En begäran får förenas med vite. 3 § får meddela de förelägganden som behövs för att trygga efterlevnaden av de föreskrifter som omfattas av tillsynen. Ett föreläggande får förenas med vite. 4 § ska på begäran få tillträde till anläggningar samt lokaler och områden som hör till sådana anläggningar i den utsträckning det behövs för tillsynen. Denna rätt omfattar inte bostäder. ska lämna det biträde som behövs för tillsynen. 5 § Om det finns anledning anta att den som omfattas av tillsynen har begått brott, får denne inte föreläggas vid vite att medverka i utredning av en fråga som har samband med den gärning som brottsmisstanken avser. Beslut och återkallelse av godkännande och av förhandsbesked. 6 § ska återkalla ett godkännande för tilldelning av elcertifikat 1.om anläggningen inte längre uppfyller förutsättningarna för ett godkännande enligt 2 kap. 1 §, 2.om godkännandet har lämnats på grund av oriktiga eller vilseledande uppgifter i en ansökan om godkännande och dessa haft betydelse för innehavarens rätt att tilldelas elcertifikat, 3.om tidsperioden för tilldelning av elcertifikat har löpt ut a. enligt 2 kap. 9, 10 eller 11 §, b. efter en sådan förlängd tilldelningsperiod som avses i 2 kap. 11 §, 4. om tillsynsmyndigheten har fattat nytt beslut om godkännande enligt 2 kap. 5 §. 7 § ska återkalla ett förhandsbesked om möjlig- heten till godkännande för tilldelning av elcertifikat 1.om de förutsättningar som låg till grund för beslutet ändrats, eller 2.om förhandsbeskedet har lämnats på grund av oriktiga eller vilse- ledande uppgifter och dessa haft betydelse för ärendets avgörande. Beslut om nedsättning av tilldelning av elcertifikat 8 § Om endast en del av elproduktionen i en anläggning berättigar tilldelning av elcertifikat kan tillsynsmyndigheten efter granskning av innehavarens rapportering av elproduktionen till kontoföringsmyndig- heten enligt 2 kap. 6 § tredje stycket besluta om nedsättning av tilldel- ning av elcertifikat. ska underrättas om ett sådant beslut och tilldela innehavaren elcertifikat i enlighet med beslutet om nedsättning. Ett beslut enligt första stycket gäller . 9 § Om elcertifikat har tilldelats anläggningens innehavare på grund av oriktiga eller vilseledande uppgifter i en ansökan om godkännande enligt 2 kap. 1 §, vid rapportering enligt 2 kap. 6 § andra och tredje styckena eller i en ansökan om en förlängd tilldelningsperiod enligt 2 kap. 11 § och om uppgifterna har haft betydelse för innehavarens rätt att få elcerti- fikat, ska anläggningens innehavare betala en sanktionsavgift till staten för de elcertifikat som felaktigt har tilldelats innehavaren. Frågor om att ta ut en sådan avgift prövas av tillsynsmyndigheten. Därvid ska bestämmelserna om kvotpliktsavgift i 5 kap. 1 § andra stycket tillämpas, varvid perioden för beräkning av elcertifikatspriset ska vara den tolvmånadersperiod som föregår dagen för beslutet. Ett sådant beslut får inte avse elcertifikat som har tilldelats anläggningens innehavare före tillsynsmyndighetens beslut. Vissa särskilda skyldigheter m.m. 10 § Den som är eller har varit kvotpliktig ska genom räkenskaper, anteckningar eller på annat sätt se till att det finns underlag för att fullgöra deklarationsskyldigheten eller, om deklarationsskyldighet inte föreligger, underlag för att styrka elintensitet och undantag från deklara- tionsskyldighet. Sådant underlag ska bevaras efter utgången av året efter beräkningsåret för kvotplikt. § Om den som är deklarationsskyldig enligt 4 kap. 13 § eller 4 kap. 14 § första stycket inte lämnar deklaration i rätt tid, eller om en deklara- tion är ofullständig, får tillsynsmyndigheten förelägga den deklarations- skyldige att lämna en deklaration eller göra de kompletteringar som får också förelägga den deklarations- skyldige att lämna uppgifter och visa upp handlingar i den utsträckning det behövs för kontroll av att deklarationen är korrekt. Ett föreläggande får förenas med vite. 12 § Innehavare av nätkoncession är skyldig att på begäran av tillsyns- myndigheten lämna uppgifter om den överföring av el som skett till elanvändare som avses i 4 kap. 1 §. En sådan begäran får förenas med 13 § Elcertifikatberättigade producenter samt elleverantörer ska efter tillsynsmyndighetens begäran lämna de statistikuppgifter som myndig- En sådan begäran får förenas med vite. 14 § För kontoföring och registrering av överlåtelser av elcertifikat har kontoföringsmyndigheten rätt att ta ut avgifter enligt de närmare före- skrifter som regeringen meddelar. Den registrering som sker dels när elcertifikat tilldelas en elcertifikatberättigad producent, dels när ett elcertifikat annulleras, ska inte vara avgiftsbelagd. 15 § Om en deklaration enligt 4 kap. 14 § första stycket eller 4 kap. 13 § första stycket inte lämnas i rätt tid, ska den deklarationsskyldige betala en förseningsavgift med till staten. pröva frågor om sådana avgifter. En förseningsavgift ska efterges, om underlåtenheten att lämna deklaration i rätt tid framstår som ursäktlig med hänsyn till omständig- heter som den deklarationsskyldige inte har kunnat råda över. ska också efterges om det framstår som uppenbart oskäligt att ta ut den. Ett beslut om förseningsavgift får verkställas även om det inte har vunnit laga kraft. 16 § Om en kvotpliktsavgift enligt 5 kap. 1 eller 3 §, en sanktionsavgift enligt 6 kap. 9 § eller förseningsavgift enligt 15 § inte har betalats efter betalningsuppmaning, ska avgiften lämnas för indrivning. om indrivning finns i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. Vid indrivning får verkställighet enligt utsökningsbalken 1 § Till böter eller fängelse döms den som uppsåt- 1.bryter mot skyldigheten att göra en anmälan enligt 4 kap. 6 § första stycket eller, när det gäller elanvändare, 4 kap. 11 §, eller 2.i en deklaration som avses i 4 kap. 13 § första stycket eller 4 kap. 14 § första stycket lämnar en oriktig eller vilseledande uppgift om mängden såld, använd eller producerad el. Är ett brott som avses i första stycket att anse som grovt, ska dömas till fängelse i högst . I ringa fall döms inte till ansvar. 2 § Till böter döms den som uppsåtligen eller av oaktsamhet lämnar oriktig uppgift till kontoföringsmyndigheten i en ansökan enligt 3 kap. 13 § om det pris till vilket elcertifikat har överlåtits. I ringa fall döms inte 3 § Till ansvar enligt denna lag döms inte om gärningen är belagd med 4 § Den som har åsidosatt ett vitesföreläggande döms inte till ansvar enligt denna lag för en gärning som omfattas av föreläggandet. 5 § Rätt till ersättning av staten har den som lider skada på grund av tekniskt fel i elcertifikatsregistret. Ersättningen ska sättas ned med skäligt belopp eller helt falla bort, om den skadelidande har medverkat till skadan genom att utan skälig anledning låta bli att vidta åtgärder för att bevara sin rätt eller om den skadelidande på något annat sätt har medverkat till skadan genom eget 6 § En ägare eller rättighetshavare som drabbas av skada till följd av ett beslut om rättelse enligt 3 kap. 18 § har rätt till ersättning av staten. Ersättning lämnas dock inte om den skadelidande med hänsyn till felets art eller andra omständigheter hade bort inse att fel förekommit. 7 § Utöver vad som följer av 5 och 6 §§ gäller bestämmelserna i 48 § personuppgiftslagen (1998:204) om skadestånd vid behandling av personuppgifter enligt denna lag. 8 § Staten företräds i ärenden om ersättning enligt 5 och 6 §§ av den myndighet som regeringen bestämmer. 1 § Beslut av tillsynsmyndigheten i följande frågor får överklagas hos 1.godkännande enligt 2 kap.1 § och förhandsbesked enligt 2 kap. 7 §, 2.förlängd tilldelningsperiod enligt 2 kap. 12 §, 3.registrering och befrielse från deklarationsskyldighet enligt 4 kap. 8 och 10 §§ och registrering enligt 4 kap. 7 §, 4.avregistrering enligt 4 kap. 11 § och 4 kap. 12 §, 5.beslut om fastställande av kvotplikt enligt 4 kap. 15 § 6.kvotpliktsavgift enligt 5 kap. 1 och 3 §§, 7.begäran som förenats med vite enligt 6 kap. 2 §, 8.föreläggande som förenats med vite enligt 6 kap. 3 §, 9.återkallelse av godkännande enligt 6 kap. 6 § och av förhandsbesked enligt 6 kap. 7 §, 10.beslut om nedsättning av tilldelning av elcertifikat enligt 6 kap. 8 § 11.sanktionsavgift enligt 6 kap. 9 §, 12.föreläggande som förenats med vite enligt 6 kap. 11 §, 13.begäran som förenats med vite enligt 6 kap. 12 §, 14.begäran som förenats med vite enligt 6 kap. 13 §, och 15.förseningsavgift enligt 6 kap. 15 §. 2 § Beslut av kontoföringsmyndigheten i följande frågor får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol: 1.tilldelning av elcertifikat enligt 3 kap. 5 §, 2.registrering på ett certifikatkonto enligt 3 kap. 8, 9 eller 11 §, 3.avvisning enligt 3 kap. 14 §, 4.avslag på ansökan enligt 3 kap. 16 §, 5.rättelse enligt 3 kap. 18 §, 6.avslag på ansökan om information enligt 26 § personuppgiftslagen (1998:204), och 7.annullering av elcertifikat enligt 4 kap. 16 § och 4 kap 14 § andra stycket. 3 § Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 4 § Övriga beslut enligt denna lag får inte överklagas. rapporter Gemensamt elcertifikatsystem med (ER 2010:28) och Regelförenkling (ER 2010:30) har tillställts 58 remissinstanser. Av dessa har 41 remissinstanser inkommit med yttrande. Ytterligare 10 instanser har inkommit med yttrande på eget initiativ. Yttrande har inkommit från Förvaltningsrätten i , Kammar- rätten i , Kammarkollegiet, Statskontoret, , , , , , , , (), , (SvK), , Datainspek- tionen, (), Tekniska Univer- sitet, , , , kommuner och Landsting, , , , , Svensk Fjärrvärme, Skogsindustrierna, Avfall , Oberoende elhandlare (), Plast- och kemiföretagen, , Svensk Vindenergi, , , Sveriges Energiföreningars (), Fastighetsägarna , , och Älvräddarnas . Yttrande har inte inkommit från , Energimarknadsinspek- tionen, och Naturresursekonomi på i , , , , Konsumenternas elrådgiv- ningsbyrå, Skogsägarna, SveMin, , Svensk kraftmäkling, Svensk Solenergi, , , konsumenter, Världsnatur- fonden WWF, Återvnningsindustrierna. Följande instanser har yttrat sig på eget initiativ; kraft AB, Scottish and Shouthern Energy (SSE Renewables), Nordisk vindkraft, Enercon, Fred. , , , Nordjysk Elhandel, HG Capital och Svevind. Sammanfattning av rapporten elcertifikatsystem med En gemensam och utvidgad elcertifikatmarknad med bedöms som positivt för elcertifikatsystemets funktion. utvidgning skulle innebära stabilare priser för elcertifikaten genom den större marknaden, och bättre likviditet. serna för den kvotpliktige elkunden av en utvidgad marknad bedöms som positiva. De långsiktiga konsekvenserna av en utvidgning bedöms inte bli särskilt stora på elcertifikatpriserna. Det är fortfarande den landbaserade vindkraften som bedöms sätta priset, och kostnaden för denna är ungefär densamma i båda länderna. är att utbyggnaden av förnybar elproduktion fungerar utan flask- Fördelningen i produktionsslag mellan länderna vid ett gemen- samt system bedöms ge utökad vattenkraft i framförallt , utökad biobränslekraft i framförallt . vindkraftsproduktion finns i båda länderna. tionen i kan bli något lägre vid ett gemensamt system än vid ett separat svenskt. Det är slutligen marknaden som kommer avgöra var produktionen byggs. Landbaserad vindkraft beräknas utgöra mer än hälften av den ökade produktionen vid ett gemensamt svensk-norskt system. Landbaserad vindkraft förväntas styra marginalkostnaden för elcertifikat i ett gemensamt certifikatsystem såväl som i ett separat svenskt system. En utbyggnad av elproduktion i innebär ökade möjlig- heter till elexport till norra . Den påverkan på elpris som ett ökat utbud och en ökad export kan innebära har inte analyse- rats inom ramen för detta uppdrag. Elcertifikatpriset och utbyggnaden av förnybar elproduktion kan kortsiktigt komma att påverkas av en gemensam marknad, beroende dels på informationen om sammanslagningen ut till aktörerna och dels på hur utformar sin kvotkurva. fikatpriset kan kortsiktigt komma att sjunka något. Det är viktigt att utformar sin kvotkurva efter det scenario för utbyggnad som kan anses mest troligt, och som kan accepteras av båda länderna. Vissa grundläggande funktioner och regler behöver vara desamma i båda länderna för att en väl fungerande marknad ska Följande måste samordnas; att systemet är kvot- pliktsbaserat, kvotplikt på användarsidan, deklarations- och annulleringstidpunkt, systemets livslängd och långsiktiga kvot- sättning, kvotpliktsavgift, elcertifikatens giltighet, värde och livslängd, gemensam kontrollstation, att registerfunktionen är sammanlänkad, att utträde från marknaden är reglerat. Elproduk- tion från torv kommer troligen att hanteras olika i länderna. Förutsättningarna bör vara så lika som möjligt i de båda länderna, för en väl fungerande marknad, men allt behöver inte harmoniseras. Marknaden kommer att kunna hantera skillnader. Förutsättningarna för ägarskap skiljer när det gäller vattenkraft. Även processen för att ansöka om tillstånd för anläggning och nät hanteras på olika sätt. Ungefär hälften av den beräknade vattenkraftspotentialen i kan i princip endast byggas ut av norsk offentlig ägare (staten, fylke eller kommun), vilket kan anses vara snedvridande. anser dock att konsekvenserna av begräns- ningen i ägandet av norsk vattenkraft bör accepteras. Olika sätt att fördela kostnad mellan producent/kundkollektiv vid förstärkning av befintligt elnät i och innebär en snedvridning av konkurrensen. Sådana skillnader bör harmoniseras. En så kallad fördelningsnyckel bör användas vid fördelning av den elproduktion som tillkommer i ett gemensamt elcertifikat- system. Erhålls större ökningar i ett av länderna fördelas produk- tionen mellan länderna med hjälp av fördelningsnyckeln. På så sätt tillgodoräknar sig varje land sin andel vid beräkning av det nationella åtagandet gentemot EU:s förnybartdirektiv. Erhållna ökningar bör fördelas lika mellan länderna. Om ett gemensamt svensk-norskt elcertifikatsystem realiseras och fungerar väl, bör ytterligare samhällsekonomiska analyser göras för att bedöma om systemet kan utvidgas till andra länder. Det kan i så fall vara den fortsatta inriktningen för samarbets- mekanismerna. En användning av den projektbaserade mekanismen bör analyseras, och kommer att behöva ingå i avtal med inom ramen för en gemensam elcertifikatmarknad. Det är centralt att utbyggnaden av den förnybara elproduktionen och tillståndsprocesserna för denna fungerar. Området behöver följas kontinuerligt i båda länderna och i samband med nästa kontrollstation. Nästa kontrollstation blir ett viktigt tillfälle till utvärdering. Möjliga behov av förändringar bör analyseras gemensamt med vid ett gemensamt svenskt-norskt elcerti- fikatsystem. I denna rapport analyseras konsekvenserna av en gemensam elcerti- med detta uppdrag har förhandlingar med pågått om hur ett gemensamt system ska utformas. av förhandlingarna är ännu inte klara () och har inte kunnat utgöra underlag för en särskild analys av konsekvenser i detta är positiv till samarbetsmekanismerna enligt EU:s förnybartdirektiv och till en kostnadseffektiv utbyggnad av den förnybara Det är dock viktigt att så långt som möjligt analysera hur en försäljning av förnybar elproduktion påverkar möjligheter att nå eventuella framtida ökade mål och hur en försäljning påverkar befintliga stödsystem. Ett gemensamt elcertifikatsystem med ett annat land är den mest långt- gående samarbetsmekanismen i förnybartdirektivet. i arbetet med samarbetsmekanismerna bör vara att få ett gemen- samt elcertifikatsystem med . Detta eftersom det, enligt Energi- myndigheten, är inom elsektorn som samarbetsmekanismerna bör användas och eftersom elcertifikatsystemet är primära styr- medel för att främja förnybar elproduktion. Projekt inom elsektorn men utanför elcertifikatsystemet skulle kunna påverka elcertifikatsystemet och bör därför analyseras. Ett eventuellt avtal om ett gemensamt svensk-norskt elcertifikatsystem bör innefatta ländernas användning av övriga samarbetsmekanismer (avtal om projekt, ytterligare anslutande länder till elcertifikatsystemet). anser att strategi bör koordinera förhand- lingsarbetet för ett gemensamt elcertifikatsystem med den övriga inrikt- ningen för samarbetsmekanismerna. För att ett gemensamt elcertifikatsystem med ska kunna betecknas som ett gemensamt stödsystem krävs att EES-landet förhandlingar om införlivande av direktivet också genomförts. Positivt med ett utökat elcertifikatsystem För samhället som helhet finns en vinst av att tillåta handel med certifikat De förnybara resurserna nyttjas härigenom på ett effek- Den sammanlagda kvoten för förnybar energi kan nås till en lägre kostnad än om varje land på egen hand ska uppnå sin nationella Ett gemensamt elcertifikatsystem ger en högre likviditet och skapar möjligheter för en effektivare marknad. De möjligheter som kan finnas genom att skapa ett gemensamt stödsystem bedöms vara en effektivare marknad med högre likviditet. En gemensam elcertifikatmarknad bedöms minska riskerna både för elkunden och för investeraren. En utvidgning av elcertifikatsystemet kan vara ett motiv för att i nuläget inte göra större förändringar i systemet, utöver de motiv som redovisat i tidigare rapport (). för att minska osäkerheten om systemet och för att sådana förändringar i så fall behöver genomföras i dialog med . Prisbildning och konsekvenser av en utökad marknad Prisbildningen på elcertifikat styrs av grundläggande utbuds- och efter- frågeförhållande. För att tillräckliga investeringar i förnybar elproduktion ska ske krävs att priset på elcertifikat är tillräckligt högt så att detta, tillsammans med elpriset, är tillräckligt för att täcka kostnaderna för den dyraste förnybara produktionen som krävs för att uppfylla kvotkravet. Möjligheten att spara certifikat innebär att prisnivån primärt bestäms av förväntningarna om kostnaderna för att uppfylla kvotkravet på lång sikt snarare än kostnaderna för att uppfylla kvotkravet på kort sikt. Eftersom de långsiktiga (marginal)kostnadsförväntningarna är någor- lunda lika på en renodlat svensk marknad som på en svensk-norsk marknad förväntas inte några större priseffekter. Analys visar på att både på en svensk marknad som på en svensk-norsk marknad krävs land- baserad vindkraft för att uppfylla de långsiktiga kvotkraven. indikerar modellanalys att det kan uppstå kortsiktiga priseffekter till följd av olika utformning av kvotkraven. Hur stor denna effekt är beror bland annat på viljan att spara certifikat, och därmed hur stor den pris- utjämnande effekten av sparande blir. Elcertifikatpriset är emellertid känsligt för vilken kvotkurva som väljs i . Vid en linjär norsk kvotkurva med hög initial kvotnivå finns möjligheten att priset på elcertifikat ökar jämfört med dagens nivå. Det är därför viktigt att utformar sin kvotkurva efter det scenario av utbyggnad som kan anses mest troligt och som också kan accepteras av båda länderna. Om många projekt står i startgroparna för att byggas, men väntar på elcertifikatsystemets införande, måste kvotkurvan börja initialt högt för att inte priset ska sjunka alltför mycket. Det är viktigt att inte bara se till de kortsiktiga prisförändringarna. Allt annat lika så kommer det totala antalet annullerade elcertifikat att vara detsamma, sett över hela perioden fram till och med , oavsett konstruktion på kvotkurvan. Det finns osäkerheter, inledningsvis, vad gäller de kortsiktiga pris- effekterna. Detta kan få en återhållande effekt på investeringar i förnybar elproduktion på kort sikt. Mot den bakgrunden är det centralt att minska på olika osäkerhetsfaktorer där så är möjligt. Ur ett politiskt- och myndighetsperspektiv, och för aktörerna på marknaden, är det av stor vikt att klargöra ramverken. Det gäller dels att nå ett beslut kring en gemensam marknad, men också att klargöra de detalje- rade förutsättningarna för en sådan marknad. Andra osäkerhetsfaktorer, där potentialen för olika typer av förnybar el är en viktig faktor, är svårare att göra något åt. Det är å andra sidan den typen av osäkerhet som en marknad tenderar att vara särskilt bra på att själv hantera. Ökningen i utbyggnaden av den förnybara elproduktionen innebär behov av stamnätsutbyggnad och utbyggnad av nät på lägre spännings- nivåer. Detta påverkar kostnaden för vindkraftsproducenten och för elkunden framförallt på lång sikt. En ökad produktion av förnybar el kan leda till ett utbudsöverskott på elmarknaden.