prop · GY03167 · 2011-09-13 00:00:00 — Givargruppens bedömning var att ett fortsatt politiskt stöd till den offentliga institutionen med uppdrag att främja jämställdhet var viktigt att kombinera med fortsatt övergripande politisk dialog om jämställdhet. En uppföljningsrapport visar att givarna verkar ha tagit för givet att finansiella resurser med automatik skulle leda till stärkt kapacitet. Analysen visar dock att relationen till givarna snarare hade motsatt effekt då de bidrog till oklara roller och sned maktbalans. Stöd till afrikanska kvinnors utvecklings- och kommunikationsnätverk, FEMNET kostnad (tkr) Mål för effekter på kort och medellång sikt: -Etablerat starkare band och nätverk mellan kvinnors rättighetsorganisationer på nationell och subregional nivå. -Främjat ratificeringen och genomförande av Protokollet om kvinnors rättigheter i . -Säkerställt FEMNET:s roll som katalysator i den afrikanska kvinnorörelsen. Denna insats avser stöd till afrikanska kvinnors utvecklings- och kommunikationsnätverk (African Womens Development and , FEMNET). FEMNET är en panafrikansk nätverksorganisation som arbetar med kvinnors rättigheter och jämställdhet över hela den afrikanska kontinenten. samordnare, arrangör och en viktig dialogpartner kring genusfrågor och Skr. 2010/11:167 allianser med andra panafrikanska nätverk. FEMNET:s administrativa kostnader. -Etablerat samarbete med Solidarity for African Womens Rights Coalition (SOAWR) som har som huvudsyfte att förmå afrikanska stater att signera, ratificera, anpassa sin lagstiftning och genomföra Protokollet om kvinnor rättigheter i . -FEMNET har i samarbete med ett antal organisationer, bl.a. SOAWR, enats om strategier med regeringsföreträdare för att på olika sätt garantera genomförandet av protokollet. hade 28 av de afrikanska staterna ratificerat protokollet. -Genom samarbetet med Afrikanska Unionen har FEMNET erhållit en strategisk position som katalysator och förmedlare av utbildning och kunskap om den afrikanska kvinnorörelsen. -FEMNET bidrar genom sitt stora kontaktnät och samarbete med Afrikanska Unionen och andra regionala organisationer till det regionala påverkansarbetet för att främja jämställdhet. Mål för effekter har uppnåtts. Enligt en utvärdering genomförd 2009 konstaterades att FEMNET:s verksamhet har genomförts väl. Utvärderingen poängterade organisationens tvåspråkiga kapacitet och tillhandahållande av unik information om globala och regionala instrument som viktiga styrkor. Insatsen bedöms vidare ha bidragit till att påverka målet för effekter på lång sikt, dvs. att afrikanska kvinnor har ökad tillgång till och utnyttjar resurser för att främja jämställdhet, kvinnors rättigheter och aktörskap. 3.1.6Sammanfattande bedömning av resultatet av 20 insatser vars huvudsyfte är att främja jämställdhet Regeringens bedömning av insatserna som redovisats ovan är att de ger en bra bild av de insatser som får svenskt stöd genom Sida och vars huvudsyfte är att främja jämställdhet. Insatserna belyser bredden av verksamheten samt variationer vad gäller förutsättningar i samarbetsländerna. Regeringen anser att Sida bör förtydliga kriterierna för vad som krävs för att en insats ska klassificeras med jämställdhet som huvudsyfte respektive delsyfte. 4 av de redovisade insatserna (insats 2, 5, 12 och 13) borde ha klassificerats med jämställdhet som delsyfte snarare än huvudsyfte. Resultaten från insatserna är illustrativa för den samlade internationella kunskapen om hur jämställdhetsförändringar går till, dvs. att framgång kräver aktiva och starka förändringsaktörer som i nätverk kan driva utveckling. stödjer bl.a. dessa aktörer genom riktade insatser, t.ex. kvinnoorganisationer, grupper av män som ifrågasätter rådande manlighetsnormer eller politiker som vill åstadkomma förändring. För att förändringsaktörerna ska få genomslag även , behövs en förstärkning av strukturer och institutioner där politik och normer skapas, medel fördelas och samhällsservice levereras. Det kan ske t.ex. via Skr. 2010/11:167 policypåverkan, förändrad lagstiftning och institutionsbyggande. De insatser som redovisar tydligast resultat är just de som kombinerat stöd till individer som agerar som förändringsaktörer med stöd för institutionsutveckling, t.ex. stöd till barnmorskeutbildning i (insats 9) och stöd till att förebygga könsrelaterat våld och i samverkan möta offers vårdbehov (insats 11). Insatser som i huvudsak riktat in sig på individer som förändringsaktörer och i mindre grad på institutionsförändringar, exempelvis insatsen stöd till jämställdhetsintegrering av arbetet i offentlig förvaltning och media i (insats 18), tenderar att ha svårare att uppnå effekter. Det finns flera insatser som är värda att lyfta fram, bl.a. insatsen stöd till barnmorskeutbildning i (insats 9), som bl.a. genom att etablera barnmorskans funktion i det offentliga hälso- och sjukvårdssystemet har gett fler kvinnor i fertil ålder tillgång till professionell mödravård i sin närhet. Insatsen stöd till media och informationsprojekt för att minska spridningen av hiv och aids i (insats 7) avser stöd till en av de mest kända mediainitiativen i . Organisationens utbildnings- och underhållningsmetodologi når stora delar av ungdomar och verksamheten har bidragit till att reducera förekomsten av hiv och aids hos unga i . Insatsen stöd till ökad tillgänglighet till säkra och legala aborter i (insats 8), har genom ett starkt lokalt ägarskap och inblandning av flera aktörer på lokal och distriktsnivå gett kvinnor i de två deltagande distrikten bättre vetskap om och tillgång till säkra aborter. Värdefulla lärdomar kan även dras av de insatser som inte uppnått alla uppsatta mål. Insatsen stöd till utvecklandet av en nationell jämställdhetsplan i (insats 19) illustrerar hur ett politiskt skifte eller organisatoriska förändringar inom myndigheter och organisationer i samarbetsländer kan få avgörande effekter på enskilda insatser. Många insatser är inriktade på att förändra attityder i svåra motvindsfrågor som t.ex. SRHR. Attitydförändring och medvetandegörande är både en förutsättning för jämställdhetsarbetet och ett resultat i sig. Dessa insatser tenderar att ha svårare att uppnå tydliga resultat . Dels på grund av svårigheter att förändra attityder i sig, dels på grund av de svårigheter som är sammankopplade med att följa upp attitydförändringar och påvisa hur dessa i sin tur får genomslag i ett förändrat beteende. Trots att det är svårt att påvisa resultat i motvindsfrågor anser regeringen att dessa frågor fortsatt bör prioriteras då bedömer att framsteg inom dessa frågor är en förutsättning för fattigdomsminskning och hållbar utveckling. 3.2Insatser vars delsyfte är att främja jämställdhet I detta avsnitt redovisas fyra utvalda insatser vars delsyfte är att främja jämställdhet uppdelat på den tematiska prioriteringens fyra områden. Redovisningen ska visa hur metoden integrerade insatser, dvs. jämställdhetsperspektivet utgör en integrerad del av utformningen, utformats och vilka resultat som jämställdhetsintegreringen har Redovisningen är i möjligaste mån avgränsad till att omfatta de Skr. 2010/11:167 mål och resultat som har med jämställdhetsintegreringen att göra. Avsnittet avslutas med en sammanfattande bedömning av resultaten. 3.2.1Kvinnors politiska deltagande och inflytande Stöd till upprättandet av en röstlängd med fotografier i kostnad (tkr) Mål för effekter på kort och medellång sikt: -Ett öppet och rättvist val har möjliggjorts genom skapandet av en trovärdig röstlängd. Insatsen syftar till att skapa förutsättningar för fria och demokratiska val genom att göra det möjligt för röstberättigade att rösta. Insatsen har genomförts genom att bidra till upprättande av en fullständig röstlängd med fotografier inför parlamentsvalet i . Detta innefattade teknik och infrastruktur för att skapa röstlängden samt förse alla rösträttsberättigade medborgare med ett . -En röstlängd och individuella har upprättats och skapat förutsättningar för ett öppet och rättvist val i . -En central och lokal infrastruktur för uppdatering och underhåll av röstlängden har etablerats inför framtida val. personal har kompetensutvecklats. -Den demokratiska styrningen i har stärkts genom ett trovärdigt och transparent val 2008. Insatsen har uppnått mål för effekter på kort och medellång sikt. Stödet har bidragit till stärkt demokratisk styrning och deltagande av män och kvinnor i valet . Det är fortfarande för tidigt att påvisa om den ökade demokratiseringen som insatsen resulterat i har ökat barns, kvinnors och utsatta gruppers mänskliga rättigheter. Insatsen har bidragit till att mer än 81,3 miljoner röstberättigade registrerades inför valet . Valdeltagandet uppgick till och har av internationella valövervakare utförts i enlighet med internationell standard. Avseende jämställdhetsaspekten har insatsen inte bara tillgodosett rösträtt för kvinnor utan även försett kvinnor med som kan användas för andra jämställdhetsfrämjande ändamål. En oberoende studie har visat att av kvinnorna använder sina för andra ändamål än att rösta, exempelvis för att öppna bankkonton eller ta lån. som genomförde insatsen har även skapat förutsättningar för att röstlängd och ID kort ska kunna uppdateras och användas . Kvinnors ekonomiska aktörskap och arbetsvillkor Stöd till jämställdhetsintegrerat jordbruksprogram i kostnad (tkr) Mål för effekter på kort och medellång sikt: -Introducerat och främjat tekniklösningar med hänsyn till kvinnors, flickors, mäns och pojkars behov. -Jämställdhet och andra tvärgående frågor integrerat i programmets genomförande. Insatsen avser stöd till fas två av jordbruksprogrammet National Agriculture and Livestock Extension Programme (NALEP) och bedrivs i samarbete med Kenyanska staten och genomförs av , Ministeriet för husdjursfrågor, och Ministeriet för kooperativ utveckling och marknadsföring. Programmet genomförs i s.k. fokalsamhällen på landsbygden där bönderna väljer utvecklingskommittéer som upprättar en verksamhetsplan för jordbruksnäringen och samhället. Bönder i samhällena sammansluter sig i intresseorganisationer kring en specifik gröda eller en typ av husdjur och bedriver tillsammans kollektiva kommersiella jordbruksföretag. Programmets personal erbjuder expertis och rådgivning kring odlingsmetoder och gödningsmedel med avsikt att öka produktionen på ett hållbart sätt. Bönderna identifierar själva sina behov och efterfrågar tjänster och stöd. -Över 7 000 rådgivare har utbildats i att ge rådgivning till bönder som livnär sig på sitt jordbruk. av dessa rådgivare var kvinnor. av alla rådgivare har gått jämställdhetsutbildning. -Funktionella och effektiva programkoordineringskommittéer på alla administrativa nivåer har upprättats och kunnig rådgivande personal har anställts av programmet. -Marknadsföring av lån och sparande har ökat intressegruppers låntagande. av låntagare och sparare är kvinnor. -Olika tekniska lösningar har införts vilket resulterat i bildandet av 20 intresseorganisationer inom grödor och 15 intresseorganisationer inom husdjursskötsel. Exempelvis har energisparande spisar införts som också sparar arbetstid, speciellt för kvinnor. Totalt har 25 000 intresseorganisationer bildats . -Riktlinjer för jämställdhetsintegrering har utarbetats och används av rådgivarna, vilket resulterat i en ökning av kvinnors deltagande i alla programaktiviteter. -Deltagande hushålls inkomst har ökat. Intressegrupper har ökat sin produktion och inkomst två till fyra gånger , bl.a. genom produktdiversifiering och kommersiell försäljning. 2010/11:167 hushåll har även ökat sin tillgång till mat. Mål för effekter på kort och medellång sikt har uppnåtts. Insatsen har bidragit till effekter på lång sikt genom ökad produktivitet och inkomst samt säkring av tillgång till mat för deltagande bönder. Enligt en utvärdering av Sidas jordbruksinsatser ur ett jämställdhetsperspektiv är man inom programmet medveten om behovet av jämställdhetsintegrering och har utarbetat bra studier om jämställdhet. Utvärderingen hävdar dock att resultaten av jämställdhetsintegreringen är ojämn och beroende av kunskapen om jämställdhet hos rådgivarna och dess möjligheter att påverka den lokala sociokulturella dynamiken. Trots goda jämställdhetsresultat i flera distrikt så har man inom programmet inget system för att angripa strukturella faktorer som underbygger diskriminering mot kvinnor. I vissa samhällen har programmet lyckats stärka kvinnligt entreprenörskap. Ett exempel är i Garissa där ett bevattningsprojekt medförde att tidigare nomader fick lära sig allt från att bruka jorden till att sälja sina varor. Kvinnorna i samhället lärde sig att efterfråga hjälp och service från programmets personal och de bidrar nu ekonomiskt till byggnation av sina familjers bostäder och kostnader för barnens skolgång. En av kvinnorna uttryckte förändringar i sin egen situation så här: "På grund av NALEP har vi kvinnor kunnat arbeta utanför hushållet och tjäna egna pengar. Vi kan numera hjälpa oss själva och våra familjer. Vi kan betala skolavgifter och våra män är glada att vi får betalt för våra jordbruksprodukter. Vi behöver inte längre be om våra mäns tillstånd att gå på möten eller öppna ett eget bankkonto." 3.2.3Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter Stöd till förbättrad mödra- och barnhälsovård i inom ramen för decentralisering av hälsovårdssystemet kostnad (tkr) Mål för effekter på kort och medellång sik: -Infört integrerad vård- och styrmodell i provinserna . -Stärkt styrning av genom förbättrat ledarskap, regelverk och uppföljning. -Ökat deltagande inom vård- och styrmodellen i provinserna Insatsen ska utveckla och implementera en vård- och förvaltningsmodell för att förbättra primär- och sekundärvården för framför allt mödrar och Insatsen genomförs av hälsoministeriet i och är Skr. 2010/11:167 avgränsad till att omfatta tre provinser. -En vård- och styrmodell har införts inom ramen för hälsoministeriets arbete i de tre provinserna. Infrastruktur och ny utrustning har anskaffats och ny personal har anställts. Insatser inom området för mentalhälsa, vård av ungdomar och vård för att hantera könsbaserat våld och våld i hemmet har påbörjats. -styrning har stärkts, bl.a. genom kompetensutveckling för chefer i att leda hälsoprogram, internationella samarbetsprojekt och andra lokala aktiviteter. Styrningen har stärkts ytterligare genom decentraliseringen av projektplanering och genomförande från central till lokal nivå. -66 av 67 kommuner har ökat deltagandet av hälsopersonal i den kommunala hälsokommissionen. 44 kommuner har även identifierat, organiserat och utbildat unga vuxna och ungdomar i hälsoministeriets strategi för anpassad service. -Projektet har bidragit till förbättrad mödra- och barnhälsa, vilket stöds av två utvärderingar som inkluderade befolkningen i de 67 kommunerna i de tre provinserna. Vid en jämförelse mellan och hade barn- och mödradödligheten minskat i insatsområdet, med undantag av ett hälsodistrikt där mödradödligheten ökat. Mål för effekter på kort och medellång sikt har uppnåtts och insatsen antas ha bidragit till långsiktiga effekter som att minska barn- och mödradödlighet i de tre provinserna. Genom att decentralisera hälsovården i har vården förbättrats i områden där det tidigare rått stor brist på kvalificerad vårdpersonal och infrastruktur. Utifrån tillgänglig redovisning är det oklart hur arbetet med personal och ledning har integrerat jämställdhet. Ingen strategi för kvinnligt ledarskap nämns, vilket sannolikt innebär att programmet inte har tagit hänsyn till jämställdhetsaspekter kring ledning och genomförande. 3.2.4Kvinnors säkerhet inklusive bekämpning av könsrelaterat våld och människohandel Stöd till genomförande av sannings- och kostnad (tkr) Stöd till specifikt program Mål för effekter på kort och medellång sikt: - Förståelse och upprättelse för kvinnor utsatta för sexuellt våld mellan 1979 och 2003 i . Insatsen har genomförts av UNDP i samarbete med sannings- Skr. 2010/11:167 och (Truth and Reconciliation Commission in , TRC) som har tillsatts av presidenten för att utreda krigsförbrytelser i . Genomförandet inkluderade utfrågningar, psykosocial rådgivning, säkerhet samt forskning och analys. Syftet med insatsens var att utarbeta en rapport med vittnesframställningar av både överlevande och förövare av krigsförbrytelser begångna i . -En rapport med vittnesframställningar överlämnades till den liberianska regeringen . Rapporten rekommenderade inrättande av en krigsförbrytartribunal och att ett antal personer, inklusive den sittande presidenten, ska förbjudas inneha ett statligt ämbete . Vidare rekommenderades ett förbud mot diskriminering och våld mot kvinnor och att regeringen bör prioritera kvinnors rättigheter och hälsa, samt att rehabilitering för överlevare av sexuellt våld ges prioritet. I återuppbyggandet av det liberianska samhället ska särskild vikt läggas på att ge kvinnor en möjlighet att stärka sin ekonomiska situation och att institutioner stärks så att kvinnor skyddas i samhället. -I samband med utarbetande av rapporten har kvinnor vid flertal intervjuer berättat om övergrepp de utsatts för. Av dessa har cirka 10 fall tagits vidare till domstol. Utfrågningarna har sänts i radio och rapporterats i media. Mediabevakningen följdes av av befolkning. -Ökad kännedom om brott begångna under konflikten. I en opinionsundersökning i svarade att det kände till innehållet i rapporten och att de hade följt med i de offentliga utfrågningarna. Insatsen har uppnått mål för effekter på kort och medellång sikt. Den rapport som har utarbetats inom ramen för insatsen är den första och för allmänheten tillgängliga översikten av brott mot mänskligheten i . Kvinnor har fått sina röster hörda och befolkningen har fått en djupare insikt om kvinnors situation under konflikten. En av rekommendationerna i rapporten var att tillsätta en oberoende rättigheter, vilket har gjorts. Den oberoende stöds av regeringen via statsbudgeten. Enligt rekommendationerna skulle även en krigsförbrytartribunal upprättats men detta har ännu inte skett. 3.2.5Sammanfattande bedömning av resultatet av fyra insatser vars delsyfte är att främja jämställdhet Regeringens bedömning är att exemplen visar på de möjligheter och problem som kännetecknar integrerade verksamheter. Det har också ett stort antal utvärderingar av jämställdhetsintegrering i Insatsen stöd till genomförande av sannings- och Skr. 2010/11:167 (insats 4) med presidentens ledning mot det sexuella våldet mot kvinnor är ett exempel som visar att det troligen är lättare att uppnå resultat när det finns ett tydligt politiskt mandat för att prioritera frågorna. Insatsen stöd till jämställdhetsintegrerat jordbruksprogram i (insats 2) visar vidare att en förutsättning för att lyckas med jämställdhetsintegreringen är att arbetet baseras på en analys av män och kvinnors olika problem, behov och möjligheter utifrån rådande normer och strukturer. För att jämställdhetsanalyserna ska tillämpas och få genomslag i programmets utformning och framförallt i tydliga målformuleringar kring jämställdhet behöver de aktivt följas upp. Här måste det finnas kunniga handläggare och samarbetspartners som vet vilka frågor som behöver ställas. Insatserna visar också att jämställdhetsintegrering i praktiken ofta handlar om att åtgärda specifika behov och intressen som kvinnor har utifrån sina roller och positioner i rådande samhällsordning. Insatsen stöd till jämställdhetsintegrerat jordbruksprogram i (insats 2) är ett exempel där man lyft frågorna om maktfördelning och i viss utsträckning bidragit till att kvinnor ökat sin makt inom hushållet. Insatsen stöd till förbättrad mödra- och barnhälsovård i (insats 3) visar på mycket goda resultat när det gäller tillgång till central mödravård. Man har däremot inte haft ambitionen/inte lyckats med att lyfta frågan om illegal abort som också bidrar till mödradödlighet. Uppföljning av jämställdhetsintegrerade insatser kräver könsuppdelad statistik och analyser av jämställdhetsintegreringens genomslag. Insatsen i är ett exempel där det finns en ambition hos programmets ledning att arbeta med jämställdhetsintegrering. Denna ambition stannar dock hos programmets ledning, vilket påvisar vikten av att göra ambitionen förståelig för de som jobbar i projektet, exempelvis genom att visa hur projektets övriga mål kan gagnas av jämställdhetsintegrering. Exempel på dialog för att främja jämställdhet Policydialogen har en allt viktigare funktion i Den genomförs av svenska aktörer med representanter för samarbetsländerna, internationella organisationer, andra givare och biståndsfinansiärer, organisationer i det civila samhället och privata aktörer. Dialog bygger på ömsesidigt förtroende och respekt. Förtroende och tillit kan ta att bygga upp, i synnerhet i relation till känsliga sociala, politiska och ekonomiska frågor som kan ingå i Dialogen verkar lyckas bäst när den är förankrad i verkligheten i nationella kontexten eller kopplad till specifika utvecklingsinsatser med tydliga mål och syfte. I följande avsnitt redovisas fyra exempel på hur dialog har använts för att Redovisningen görs med utgångspunkt från fyra exempel och visar hur dialogen har utformats, framsteg som har gjorts och resultat som har uppnåtts. I regeringens riktlinjer för samarbetsstrategier framgår det att dialog utvecklingssamarbetet har två huvudsyften. Dels att få ett ökat genomslag för svensk politik, dels att med dialogen som instrument öka Skr. 2010/11:167 möjligheterna att nå de mål som anges i policyer och strategier som regeringen fastställer för utvecklingssamarbetet. Beroende på frågans karaktär och de specifika förutsättningarna i varje enskilt fall kan dialoginstrumentet användas såväl bilateralt som globalt. Dialogen kan föras mellan olika aktörer i , i samarbetsländerna, regionalt och på global nivå. Aktörerna kan vara enskilda stater, multilaterala organisationer, näringsliv, myndigheter, universitet och civilsamhällets organisationer inklusive ungdoms- och kvinnoorganisa- tioner. 3.3.1Bilateral dialog: och I både och har den bilaterala dialogen styrts av en årlig resultatinriktad dialogplan, framtagen inom ramen för operationaliseringen av samarbetsstrategin. Dialogen har förts både på teknisk och politisk nivå och respektive ambassadör har spelat en central roll. Utformningen av den dialog som förts på teknisk nivå, i direkt anslutning till det bilaterala samarbetet, har tagit fasta på pågående processer inom respektive land, så som revidering av utbildningspolicyn i och framtagandet av lagen som förbjuder våld i nära relationer i . : Dialog om gravida elevers rätt till utbildning Dialogen har genomförts och fokuserat på gravida elevers rätt till utbildning och på hur ofrivilliga tidiga graviditeter kan undvikas. Sidas stöd till utbildningssektorn i var en tydlig ingång till dialogen kring dessa frågor. Särskilda tillfällen gavs när Sida var ordförande i givargruppen för utbildningsstödet. Som komplement till sektorstödet finansierades en flickskola som verkade som en modellskola för en strävan mot att förhindra tidiga graviditeter och stödja unga mammors rätt till utbildning. Skolans rektor har vidare deltagit i Sidas internationella , Classroom and . Agerandet inom dessa ramar har strategiskt åtföljts av att ambassadören skrivit tidningsartiklar, hållit offentliga tal och givit intervjuer om bl.a. kvinnors säkerhet inklusive bekämpning av könsrelaterat våld och kvinnors och flickors rättigheter. Den dialog som har förts kan delvis ha bidragit till den förändring som har skett i det tanzaniska samhället när det gäller inställningen till tidiga graviditeter och gravida flickors rätt till undervisning. bl.a. i en reviderad utbildningspolicy som tydligare tar upp flickors rätt att komma tillbaka till skolan efter förlossning. Ett annat resultat som dialogen bedöms ha bidragit till är att antog riktlinjer för hur gravida flickor ska kunna fortsätta sina studier, Guidelines on how to enable pregnant school girls to continue with their