prop · GZ031d14 · 2011-09-20 00:00:00 — Tabell 8.10 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden också ansvar för att etablera, förvalta och avyttra byggnader, anläggningar m.m. för försvarets behov i samband med internationella fredsbevarande och humanitära insatser. Inom FortV:s uppdrag ryms också att bedriva fortifikatoriskt utvecklingsarbete så att kompetens för det svenska samhällets behov inom skydds- och anläggningsteknik kan utvecklas och säkerställas. FortV:s verksamhet finansieras främst med hyresintäkter samt med lån hos för investeringar i fastigheter och anläggningstillgångar. Regeringens förslag: Regeringen föreslår att godkänner investeringsplan för enligt tabell 8.11 Tabell 8.11 Investeringsplan för 2012 2014 FortV:s huvuduppgift är att förvalta en viss del av statens fasta egendom, främst fastigheter avsedda för försvarsändamål, s.k. försvarsfastigheter. Fastigheterna ska förvaltas så att en god hushållning och en hög ekonomisk effektivitet uppnås, att ändamålsenliga mark-, anläggnings- och lokalresurser kan tillhandahållas på för brukaren konkurrenskraftiga villkor samt så att fastigheternas värden bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktigt lämplig nivå. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 8.12 pågående och planerade investeringar för 20122014 Måleri o blästringshall (ev annan taxi- och rullbana för flyg byggnad 223 till utbanläggn kontor, förråd, övningshall anläggning för strid i bebyggelse Tvätthall för fordon och flyg , Malmen eller Ronne- kontor, förråd och övningshall m.m. Förkortningarna för typ av investering står för följande: N (Nybyggnad), O (Om- byggnad), T (Tillbyggnad) NO (Ny- och Ombyggnad). Planerade investeringar som understiger ingår inte i redovisningen av investeringsplanen, tabell 8.12. Omfattningen av dessa beräknas uppgå till . försvarspolitiska inriktningsbeslut var 2007. Investeringsverksamheten inom FortV var låg i avvaktan på den försvarspolitiska inriktning som beslutade om 2009 (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). ökade investeringstakten något och beräknas investeringarna att öka och ske i enlighet med den nya försvarspolitiska inriktningen. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att får ta upp lån i intill ett belopp av 10 för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Skälen för regeringens förslag: FortV disponerar en låneram i om för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Den redovisade planen för investeringar bygger på de investeringsbehov som har angetts av brukarna. Låneramen bör, med hänsyn till tidigare upplåning och brukarnas behov, vara . Tabell 8.13 Uppgifter om den utnyttjade låneramen för av låneram (%) 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Avsnittet avser den verksamhet som bedrivs inom och omfattar tillsyn, reglering och tillståndsgivning inom den finansiella sektorn, finansmarknadsforskning och avgifter till tillsynsmyndigheter inom EU. De övergripande målen för är att bidra till ett stabilt och väl fungerande finansiellt system och till konsumentskyddet inom det finansiella området. De åtgärder som vidtas i dessa syften ska vägas mot eventuella negativa effekter på det finansiella systemets effektivitet. Målet med satsningen på finansmarknadsforskning är att stödja utvecklingen av forskning som är både internationellt konkurrenskraftig och har en hög relevans för den finansiella sektorns aktörer i såväl privat som offentlig verksamhet. 9.3.1Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Den grundläggande utgångspunkten för regeringens bedömning av verksamheten inom utgår från de övergripande målen för . Till dessa kopplas ett antal mått som beskriver verksamhetens faktiska innehåll som redovisas bl.a. i myndighetens årsredovisning. Därutöver redovisar löpande utvecklingen av finansmarknaden avseende finansiell stabilitet, risker och konsumentskydd. Kärnverksamheten inom utgörs av tillsyn, regelgivning samt tillståndsprövning och utvärderas i förhållande till givna mål, redovisade aktiviteter och prestationer. ansvarar för tillsyn, regelgivning och tillståndsprövning som rör finansiella marknader och finansiella företag. Verksamheten ska bedrivas utifrån ett stabilitets- och konsumentperspektiv. En stor del av verksamheten är kopplad till arbetet inom EU och annan internationell verksamhet. har också i uppgift att ansvara för samordningsorganet för tillsyn enligt förordningen (2009:92) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. kostnader uppgick till , vilket är mer än 2009. finansiering sker till stor del via anslag genom statsbudgeten. Myndigheten tar i sin tur ut avgifter från de företag som står under tillsyn. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 kostnader för den anslagsfinansierade delen, med undantag för samordningen mot penningtvätt m.m., och inkomsterna förs till budgetens inkomstsida. finansieras även genom avgifter för prövning av tillstånds- och anmälningsärenden. Avgifterna disponeras av myndigheten. Både 2009 och 2010 uppvisade dessa intäkter ett underskott. Regeringen har därför under såväl 2010 som 2011 beslutat om justeringar av avgifterna för att målet om full kostnadstäckning ska kunna uppnås. Kostnaderna för de olika verksamheterna fördelas enligt tabellen nedan. I fördelningen ingår även de myndighetsgemensamma kostnaderna. Tabell 9.1 Procentuell fördelning av kostnader på olika verksamheter 2Redovisades tidigare under avsnittet tillsyn Källa: årsredovisning 2010. När det gäller verksamhet inom områdena tillsyn, regelgivning och tillstånd fördelas den nedlagda arbetstiden enligt tabell 9.2. En mindre andel av resurserna och färre timmar användes för tillsyn . ökade insatserna inom området regelgivning och tillstånd. Orsaken till att tillsynen minskat både till andel och till timmar förklaras dels av att regelgivning och tillståndsprövning prioriterats, dels av att myndighetens rörlighet på personalsidan medfört konsekvenser för tillsynsinsatsernas omfattning. Tabell 9.2 Verksamheterna tillsyn, regelgivning och tillstånd 2008-2010 har i årsredovisningen redovisat de strategier och metoder som används inom den finansiella tillsynen och vilka prioriteringar som görs mellan olika tillsynsområden. Prioriteringen av tillsynsinsatserna baseras på ett riskanalysarbete. Inom ramen för denna process görs riskbedömningar . Med beaktande av det makroekonomiska läget och utvecklingen på de finansiella marknaderna görs en samlad riskanalys och bedömning vars slutsatser publiceras i , senast publicerad . Vid den andra riskbedömningen uppdateras sedan riskbilden. De båda riskbedömningarna utgör grunden för de övergripande prioriteringarna inom den riskbaserade tillsynen. Uppföljning sker dessutom fortlöpande av viktiga nyckeltal. De nyckeltal som rapporteras in till av företagen under tillsyn visar bolagens finansiella styrka och ekonomiska utveckling. En annan viktig informationskälla i prioriteringsarbetet är tester av företagens finansiella uthållighet, s.k. stresstester. Stresstesterna utgör även en viktig funktion i löpande dialog med företagen. I det fall möjliga problem kan förutses kontaktas berörda företag för en diskussion om situationen och möjliga åtgärder. Efter prioriterings- och planeringsarbetet inleds de faktiska tillsynsaktiviteterna. I den operativa tillsynen används många metoder och aktiviteter: platsundersökningar, utredningar, enkäter, intervjuer, dialoger, möten, seminarier, rapporter och skrivelser. Fokus i tillsynen har för alla typer av finansiella företag varit intern styrning och kontroll. har vidare ägnat mycket tid åt tillsyn av bolånemarknaden, där resultaten av en tillsynsundersökning ledde fram till reglering av det s.k. bolånetaket. En undersökning gjordes av förvaringsinstituten och sanktioner beslutades mot vissa institut. Nya regler har tagits fram för rapportering av likviditetsrisker hos kreditinstitut. Samarbetet med de nordiska-baltiska länderna har ökat när det gäller storbankernas likviditet och kapital. På grund av den marknadsoro som orsakades av statsfinansiella problem hos vissa länder i gjordes en fördjupad analys av bankernas och försäkringsbolagens exponeringar mot dessa länder. Ett ökat samarbete om krishantering har påbörjats genom en nordiskbaltisk överenskommelse om finansiell stabilitet. I tabell 9.3 redogörs för den nedlagda arbetstiden fördelad på olika aktiviteter inom tillsynen. Av redovisningen framgår också att den operativa tillsynen minskat, till förmån för arbetet med bl.a. finansiell analys och internationellt arbete. Tabell 9.3 Aktiviteter inom tillsyn 20082010 har i sin tillsyn fortsatt att rikta stor uppmärksamhet mot kreditrisker och genomfört en rad kreditriskrelaterade undersökningar. Bankernas finansieringssituation har gradvis förbättrats och flera banker har kunnat förlänga löptiden på sin finansiering. har dock fortsatt att föra en dialog med vissa banker för att minska deras beroende av kortfristig finansiering. Syftet har varit dels att begränsa systemrisker, dels att enskilda företag ska minska riskerna genom att ha en långsiktigt hållbar affärsmodell. beslutade att införa en ny reglering av likviditetshanteringen hos bolagen. Kreditmarknadsbolagen är en snabbväxande sektor som har haft ett ökat fokus på . Det har funnits ett stort intresse för att söka tillstånd. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 inlåning från allmänheten har också varit stor. har därför genomfört flera undersökningar och platsbesök för att kontrollera att företagen har system och rutiner för att kunna hantera de snabbt växande affärsvolymerna. har givit tillstånd till två nya banker: och . I sparbankssektorn har noga följt sammanslagningen av och , vilken resulterat i den nya . har också följt de fall där mindre sparbanker har förvärvat kontor från . genomfördes krishanteringsinsatser i två fall som gällde mindre kreditinstitut. 1.Den danska banken /S försattes i konkurs. Den danska insättningsgarantin täckte merparten av de svenska insättningarna. En viss mellanskillnad betalades dock ut av den svenska insättningsgarantin. 2.Tillståndet för återkallades efter att det framkommit brister i bankens redovisning samt interna styrning och kontroll av rörelsens risker. Återkallelsen ledde till att banken försattes i likvidation. Sedan bankens likvidator hållit banken stängd i , kom överens med likvidatorn och HQ Banks ägare om en affär som innebar att och HQ Fonder förvärvades av . Därmed förlorade insättarna i inga medel. I båda dessa fall ägnade stora resurser åt utredningar och krishantering i syfte att hitta en så bra lösning som möjligt för bankernas kunder. I fallet med har myndigheten även ägnat stor uppmärksamhet åt att övervaka den efterföljande fusionen mellan och . genomförde 130 samlade kapitalbedömningar av kreditinstitut, värdepappersbolag och kreditmarknadsbolag . För storbankerna gjordes dessa i samarbete med andra berörda europeiska tillsynsmyndigheter inom de tillsynskollegier som koordinerar tillsynen av gränsöverskridande bankkoncerner inom EU. De samlade kapitalbedömningarna innebär att ställning tas till företagens interna kapitalplaneringsprocess och kapitalisering. I vissa fall har detta lett till att företag behövt 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 åtgärda sina metoder för riskmätning och kapitalplanering. deltog i en stresstestövning som genomfördes av (). De fyra svenska storbankerna ingick bland de 91 banker i EU som omfattades av övningen. Det bedömdes att de svenska storbankerna har tillräckligt med kapital för att även kunna hantera mer extrema påfrestningar än de som prövades. har motsvarande undersökning genomförts och bedömningen var i stort sett identisk med den . infördes en reglering av ersättningssystem. Regleringen gäller för kreditinstitut, värdepappersbolag, fondbolag, försäkringsföretag, vissa understödsföreningar, börser, clearingorganisationer och av elektroniska pengar. Regleringen innebär strängare principer för lön och andra ersättningar samt syftar till att stödja hållbara ersättningsordningar och socialt ansvar för företagen. har granskat hur väl företagen har anpassat sig till regelverket. Undersökningen omfattade banker, kreditinstitut, värdepappers- och fondbolag. Undersökningen visade att drygt hälften av företagen inte lever upp till reglerna på ett acceptabelt sätt. Bristerna rör sig generellt om felaktiga definitioner av både risktagande och rörlig ersättning, felaktiga utbetalningar och undermåliga riskanalyser. har startat särskilda utredningar för vart och ett av de företag som har visat på brister och har därefter beslutat om ingripanden i vissa fall. De låga räntenivåerna medförde lägre solvenskvoter inom livförsäkringsbolagen. De räntor som garanteras i nya produkter har anpassats till de låga räntorna och ligger i allmänhet mellan . I bolagens portföljer finns dock produkter som sålts , när räntenivåerna under långa perioder översteg och garantinivåer på kunde betraktas som försiktiga. har därför följt försäkringsbolagens förutsättningar att bl.a. uppfylla sina utfästelser. Insatserna har också gjorts i syfte att kontrollera att försäk- ringsföretagen erbjuder kunderna saklig information och acceptabla villkorsförändringar i samband med att försäkringsföretagen initierat åtgärder för att leda över försäkringstagare från garantiprodukter till andra alternativ. Skadebolagen har generellt sett haft en god ekonomisk utveckling . Den löpande tillsynen har varit inriktad på intern styrning och kontroll. I flera av de större försäkringsbolagen har undersökningar genomförts av styrelsens beslut, organisationens rapportering till styrelsen och ledningens hantering av sitt operativa uppdrag. Ett mer omfattande samarbete har skett mellan de nordiska finansinspektionerna i en undersökning av ett större försäkringsföretags it-system. En motsvarande undersökning kommer att göras av ett annat försäkringsföretag . avser att successivt undersöka alla större försäkringsföretag för att säkerställa att de har betryggande it-system. Ett stort arbete har också lagts ned på att lösa avvecklingsfrågorna kring Aspis Liv och omsorgen om de kvarvarande försäkringstagarna. Detta arbete är avslutat i och med att resterande del av försäkringsportföljen överförts till annat försäkringsföretag. Undersökningar har genomförts för att kartlägga och åtgärda eventuell olämplig rörlig ersättning till personal med stort inflytande över försäkringsbolagens hantering av risker, dvs. främst ledning, aktuarier samt regelefterlevnad (compliance), internrevision och riskhantering. Sammantaget har konstaterat att rörlig ersättning av betydelse sällan förekommer i försäkringsföretag. har kartlagt försäkringsföretagens beredskap inför det kommande regelverket Solvens II. Omfattande informationsinsatser har gjorts och en särskild kvantitativ studie (QIS5) har genomförts inom hela för att kartlägga effekterna av det nya regelverket. Deltagandet från svenska försäkringsföretag har varit omfattande, av alla bolag som beräknas bli berörda av det nya regelverket deltog i studien. Det motsvarar av marknaden för livbolag och av marknaden för skadebolag. De flesta bolag som deltog klarade solvenskraven med god marginal. har flera undersökningar genomförts för att stärka konsumentskyddet. pelvis har genomfört en undersökning av skaderegleringen i de skadeförsäkringar som säljs inom elektronikhandeln. Denna undersökning utgjorde ett sista steg i en flerårig insats som genomfört tillsammans med på detta område och som inneburit att brister i bl.a. produktinformationen och i avtalsvillkoren identifierats. Efter detta har branschen genomfört en omfattande utbildningsinsats av sin personal i detaljistledet, sänkt skaderegleringstiderna och i viss utsträckning förtydligat produktinformationen. får löpande indikationer på att det finns försäkringsförmedlare som brister i exempelvis rådgivning, dokumentation och information till kunden. ökade sitt fokus på försäkringsförmedlarna och genomförde ett antal platsbesök. Två försäkringsförmedlare fick en varning förenad med straffavgift. kommer fortsätta med platsbesök för att granska försäkringsförmedlarnas efterlevnad av regelverket. Fokus kommer att ligga på rådgivning, dokumentation och information till kunden. har också granskat de aktörer som tillhandahåller tjänster av diskretionär portföljförvaltning inom ramen för premiepensionssystemet. Undersökningen tyder på att de företag som undersöktes i de flesta fall följer gällande regelverk för konsumentskyddet, men att det i flera fall finns utrymme för förbättringar. fortsatte sin undersökning av de företag som agerar förvaringsinstitut åt svenska fonder. Förvaringsinstituten fyller en viktig funktion som en oberoende part mellan fondbolaget och fondandelsägarna. De har bl.a. i uppgift att kontrollera att fondbolagen agerar i fondandelsägarnas intressen och att tillgångar som ingår i fonden förvaras separerade från fondbolaget. Syftet med undersökningen var att kartlägga hur verksamheten är utformad och organiserad. Undersökningen genomfördes genom platsbesök. Undersökningen visade på brister i hur förvaringsinstituten har utformats och hur kontrollerna genomförts. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 skillnader i hur bolagen har tolkat rollen som förvaringsinstitut samt det ansvar och de skyldigheter som funktionen innebär. Den löpande tillsynen av fondbolag har bl.a. inriktats på intern styrning och kontroll. Detta omfattar till exempel funktionen för regelefterlevnad (compliance) och riskhantering samt intern revision. har följt upp frågor kring riskhantering, driftsäkerhet och marknadsövervakning på handelsplatser och i clearingverksamheter. Handeln med svenska aktier sker till övervägande delen vid de svenska handelsplatserna OMX , Nordic Growth Market NGM, och Aktietorget. En omfattande handel sker också utanför handelsplatserna (s.k. OTC-handel) och vid utländska handelsplatser. Som en konsekvens av att handeln med svenska aktier blivit mer gränsöverskridande lägger allt mer resurser på att samarbeta i tillsyn med europeiska myndigheter. övervakar löpande tillgängligheten i de viktigaste handels- och clearingsystemen. Särskilda tillsynsinsatser har gjorts vid introduktionen av ett nytt system för handel- och clearing av standardiserade derivat hos OMX . övervakar även att handeln på värdepappersmarknaden sker i enlighet med lagen (2005:377) om straff för marknadsmissbruk vid handel med finansiella instrument. och börser är skyldiga att rapportera till om de upptäcker transaktioner som kan antas ha samband med insiderbrott eller otillbörlig marknadspåverkan. lämnar ärenden om misstänkta brott till åklagare på () som kan inleda en förundersökning. har lämnat över 249 ärenden om misstänkta brott till brottsutredande myndigheter, vilket är en minskning jämfört med . Upptäckta fall av otillbörlig marknadspåverkan har minskat med . Fallen av misstänkta insiderbrott har däremot ökat. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 9.4 Antalet anmälda ärenden till 20062010 har i flera fall samarbetat med Länskriminalpolisen vid i i ärenden som avsett internationella investeringsbedrägerier. Tillsynen av börsbolagen sker på flera sätt, t.ex. genom insyns- och flaggningsanmälningar, inrapportering av bolagens informationsgivning samt övervakning av bolagens finansiella rapporter (redovisningstillsyn). har bl.a. bedrivit löpande tillsyn av börsernas redovisningstillsyn för att följa upp de brister som uppmärksammats under tidigare års granskningar. har även samarbetat med de europeiska redovisningstillsynsmyndigheterna. Nya granskningsrutiner för prospekt har införts, vilket resulterat i en mer samordnad och likriktad granskning och tillsyn av prospekt. ansvarar också för tillsynen över offentliga uppköpserbjudanden samt granskar och godkänner erbjudandehandlingar. har utvärderat samarbetet med , som på uppdrag av fattar beslut i ett antal frågor enligt lagen (2006:451) om offentliga uppköpserbjudanden. konstaterat att nämnden hanterar de uppgifter som delegerats väl. Varning för företag utan tillstånd har varnat för 571 oseriösa företag. De varningar som publiceras är en del av ett internationellt samarbete mellan tillsynsmyndigheter världen över. tionen har fattat beslut om varning i 46 fall. Övriga varningar har mottagits från utländska myndigheter. Totalt fanns 2 501 varningar på varningslista . Tillsynen kan i vissa fall resultera i sanktioner och är en av flera åtgärder som kan besluta om när företag inte har följt regelverken. I valet mellan sanktion eller annan åtgärd överväger konsekvenserna av den ena eller andra åtgärden. Antalet sanktioner är därför inte ett mått på marknadsmisslyckanden eller på hur effektiv tillsynen är. har därför inte heller något bestämt mål för antalet sanktioner. Tabell 9.5 Antal beslutade sanktioner Skälet till att antalet sanktioner minskar är främst att färre beslut fattas avseende anmälningsärenden enligt lagen (2000:1087) om anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument. Resursprioriteringen inom är en förklaring till denna utveckling. Internationellt arbete inom tillsynen deltar aktivt i ett antal internationella grupper, inom EU, globalt och i . Inom EU har 2010 deltagit i ett flertal arbetsgrupper inom de tre tillsynskommittéerna för banksektorn (CEBS), försäkringar och tjänstepensioner CEIOPS) samt värdepapper (CESR). En viktig fråga har varit det förberedande arbetet inför kommittéernas omvandling till myndigheter fr.o.m. . I och med detta förväntas arbete på EU- nivå intensifieras ytterligare. I det globala arbetet är , tillsammans med , medlem i det standardsättande organet . Kommitténs arbete har fokuserat på att ta fram det s.k. 3-regelverket. För att förbättra samordningen av det praktiska gränsöverskridande krishanteringsarbetet har undertecknat en överens- kommelse med de nordiska och baltiska länderna om att inrätta en internationell krishanteringsgrupp. arbetar nu tillsammans med sina nordiska och baltiska motsvarigheter om att implementera samförståndsavtalet. Regelgivning är ett centralt verktyg för att uppnå övergripande mål. De nya föreskrifter och allmänna råd som myndigheten har beslutat är till stor del en konsekvens av utvecklingen inom EU. Reglerna ska bidra till att förbättra stabiliteten i och genomlysningen av de enskilda företagen samt till ett förbättrat konsumentskydd. arbete med förändring och förnyelse av regelverket sker genom en analys där behov definieras. I ett senare skede görs en analys av vilka positiva och negativa konsekvenser en föreslagen regel kan tänkas få för samhället, för företagen och för konsumenterna. Av tabellen nedan framgår den arbetade tiden fördelat på olika insatser inom regelgivningen. Noteras kan att regleringsarbetet totalt sett har ökat i förhållande till . Tabell 9.6 Aktiviteter inom regelgivning 20082010 arbetade 2010 också aktivt med det internationella regelarbetet på finansmarknadsområdet, framför allt genom att delta i de europeiska tillsynskommittéerna för bank-, försäkrings- och värdepappersområdena. Arbetet med Solvens II-direktivet har varit intensivt . för försäkring och tjänstepension (CEIOPS) har arbetat aktivt med att ge råd till om genomförandereglerna och vägledningsarbetet. Syftet har varit att bidra till ett effektivt och ändamålsenligt nytt regelverk samt att särskilt beakta olika förslags konsekvenser för den svenska försäkringsmarknaden. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 diskonteringsräntan, kapitalbas, interna modeller och säkerhetsreserven har varit prioriterade i detta arbete. Handläggningen av verksamheten med tillstånd och registrering ska hålla hög kvalitet samt vara snabb och kostnadseffektiv. inkom 6 063 ärenden avseende ansökningar om tillstånd och registreringar till , vilket är en ökning i förhållande innan. Tabell 9.7 Aktiviteter inom tillståndsgivning 20072010 Den totala genomsnittliga handläggningstiden var längre .