prop · GZ031d21 · 2011-09-20 00:00:00 — kommer insatserna för att minska tobaksrökningen inom strategin att fortsätta liksom insatserna kring screening på cancerområdet. Regeringen har tillsatt en utredning för att se över myndighetsstrukturen med fokus på bl.a. hälsofrämjande och förebyggande insatser (dir. 2011:4). Uppdraget omfattar att utreda hur staten, genom sina myndigheter, ska verka för ett effektivt och långsiktigt hållbart vård- och Syftet är bland annat att stärka det hälsofrämjande arbetet för att minska det framtida vårdbehovet och att göra vården mer jämlik i hela landet. Ökad kvalitet genom öppna jämförelser och god evidens Öppna jämförelser är ett viktigt instrument för att stimulera till förbättringsarbete och ökad kvalitet. Regeringen beslutade om en strategi för kvalitetsutveckling genom öppna jämförelser inom och hälso- och sjukvården. Motsvarande behov finns även inom folkhälsoarbetet. fick därför i uppdrag att i samverkan med och i samråd med SKL utveckla öppna jämförelser inom folkhälsoområdet. Regeringen vill tydliggöra hälso- och sjukvårdens ansvar för en förbättrad folkhälsa. En utveckling av öppna jämförelser för en hälsoinriktad hälso- och sjukvård är därför angelägen. har också lyft behovet av att utveckla en uppföljningsmodell med nationella indikatorer för hälsofrämjande hälso- och sjukvård, vilket är en viktig förutsättning för att utveckla sådana jämförelser. Som ett första steg i arbetet med att utveckla öppna jämförelser inom folkhälsoområdet har därför regeringen gett i uppdrag att utveckla och redovisa öppna jämförelser för den hälsoinriktade hälso- och sjukvården. Syftet med öppna jämförelser inom folkhälsoområdet är att det ska bli ett kraftfullt verktyg för kommuner och landsting i strävan att nå resultat genom de folkhälsopolitiska insatserna. Folkhälsoarbetet syftar till att uppnå bestående förändring och ska därför bygga på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Regeringen gav därför i uppdrag till att i samverkan med och utreda vilket evidensgraderingssystem som bör gälla för bedömning av insatser inom folkhälsoområdet. I uppdraget ingår att undersöka erfarenheterna av arbetet med evidensgradering på folkhälsoområdet i andra länder. ska redovisa uppdraget till regeringen . Syftet med uppdraget är att budskapet från regeringens myndigheter inom utgiftsområdet ska bli mer enhetligt och tydligt när det gäller vilka insatser som är evidensbaserade. Ökad kunskap om astma och allergier Astma och allergier är ett allvarligt folkhälsoproblem. Av en skrivelse från framgår bland annat att av alla skolbarn har en pågående allergisjukdom och att astma och allergi utgör de vanligaste kroniska sjukdomarna under uppväxtåren, samt att andelen unga vuxna som lider av dessa besvär ökar. För att ge en mer samlad bild av den rådande situationen ser regeringen ett behov av att komplettera med kunskap på området. har därför fått i uppdrag att analysera och beskriva problembilden kring barns och ungas hälsa kopplad till förekomsten av astma och allergi. I uppdraget ingår också att beskriva nuvarande ansvarsfördelning mellan myndigheter och andra aktörer vad gäller astma och allergi kopplad till arbetsmiljön i skolan. Samlad strategi för alkohol, narkotika, dopning och tobak Regeringen har i propositionen En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken m.m. (prop. 2010/11:47, bet. 2010/11:SoU8, skr. 2010/11:203) angett mål och inriktningen för hur samhällets insatser på ANDT-området ska genomföras, samordnas och följas upp . För att fortsätta ett kraftfullt ANDT-arbete beräknar regeringen att avsätta . Fortsatta insatser behövs för att förbättra samarbetet mellan olika myndigheter och mellan myndigheter och organisationer. För att stimulera utvecklingen på regional och lokal nivå och förbättra det ANDT-förebyggande arbetet krävs en fortsatt satsning på den regionala ANDT- samordningen samt på metod- och kompetensutveckling. Vården och stödinsatserna behöver utvecklas (se Individ- och familjeomsorg, avsnitt 7.5.3) och tillsyns- och kontrollmetoderna effektiviseras. Ett långsiktigt hållbart system för uppföljning och utvärdering ska byggas upp . Samverkan för en mer effektiv och tydlig myndighetsstyrning inom de sektorer som har central betydelse för genomförandet av regeringens ANDT-strategi ska fortsatt prioriteras. De nuvarande samordningsstrukturerna på nationell, regional och lokal nivå ska kvarstå. Särskilt ska små kommuners behov av samverkan och samordning uppmärksammas. Ökad samordning och samverkan med idéburna organisa- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 tioner bör ingå som en naturlig del i den regionala och lokala samordningen. Tillsynen behöver förstärkas, vilket bland annat konstaterar i rapporten i alkoholpolitiken Påverkas ungas alkoholkonsumtion (RiR 2010:21). Länsstyrelserna är centrala för det regionala drogförebyggande arbetet genom sin tillsyn och genom att ge stöd till samordningen av ANDT-frågorna i länen. Insatserna för att integrera det brottsförebyggande och drogförebyggande arbetet behöver utvecklas. En ökad samverkan för tidiga insatser för att minska nyrekrytering i narkotikabrottslighet är angelägen liksom en målinriktad och effektiv samverkan mellan Kriminalvården och berörda myndigheter, som t.ex. , hälso- och sjukvården, Arbetsförmedlingen och , för ett effektivt återfallsförebyggande arbete och meningsfulla frigivningsförberedelser. har fått ett uppdrag att genomföra en satsning mot cannabis som omfattar . Förutom tillgänglighets- och efterfrågebegränsande insatser ingår att genomföra en kommunikationsinsats som primärt vänder sig till åldersgruppen , där fokus är ungdomar som inte har testat narkotika. Sekundär målgrupp är föräldrar till ungdomar i denna åldersgrupp. Målsättningen med satsningen är att ungdomar ska reflektera över sina attityder till cannabis så att de aktivt och av egen vilja bestämmer sig för att avstå cannabis. En särskild satsning kommer även att göras för att tillmötesgå de tre storstädernas (, och ) behov av erfarenhetsutbyte och samarbete. Även här kommer inriktningen att vara att möta cannabismissbruket. Ett av målen i ANDT-strategin är att barn ska skyddas mot skadliga effekter orsakade av alkohol, narkotika, dopning eller tobak. Det är också ett prioriterat mål att färre barn ska födas med skador orsakade av ANDT. Den kunskap som genererats under det tidigare ska tas tillvara och spridas, exempelvis genom det nätverk av barnmorskor som inrättat och ansvarar för. Det gäller inte minst kunskap om hur man tidigt kan upptäcka och stödja blivande föräldrar med ett risk- eller missbruk för att minska riskerna att barnet skadas. Kvinnor som har ett etablerat och långvarigt missbruk behöver tät uppföljning och ett 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 kvalificerat stöd under graviditeten. För att kunna tillgodose denna grupps behov krävs en ökad tillgång till specialutbildade barnmorskor med kunskap om drogproblematik. Att uppmärksamma missbrukets konsekvenser för barn och andra närstående är en fortsatt prioriterad fråga för regeringen. Barn i familjer med missbruksproblem eller där föräldrarna av andra skäl sviktar i sin omsorg ska erbjudas ett ändamålsenligt stöd utifrån sina egna förutsättningar och behov. För att utveckla ett ändamålsenligt stöd för alla barn i dessa familjer krävs insatser inom flera politiska områden (se avsnitt 7.4.3). har därför fått i uppdrag att leda och samordna en satsning, som syftar till att stödja kompetensuppbyggnad och kvalitetsutveckling och att främja ett familjeperspektiv inom missbruks- och beroendevården och . De idéburna organisationerna ska också involveras i detta arbete, som ska pågå . För att stödja barnen behöver insatser göras för att förstärka barn- och föräldraperspektivet i vården med syftet att föräldrarna, oavsett om de har vårdnad om barnen eller ej, får möjlighet att stärka sitt föräldraskap och barnens behov uppmärksammas. Regeringen och SKL har därför ingått en överenskommelse som innebär att utvidga det stöd till utveckling av missbruks- och beroendevården, som genomförs inom utvecklingsarbetet Kunskap till praktik, till att omfatta också insatser för att förstärka barn- och föräldraperspektivet i vården. Insatserna kommer att ha fokus på lokalt och regionalt utvecklingsarbete utifrån huvudmännens behov. har fått ett fortsatt uppdrag att utveckla det förebyggande och hälsofrämjande arbetet på universitet och högskolor. Målet är att alla lärosäten ska utveckla ett långsiktigt och strukturerat arbete. Tandvården utgör en möjlig resurs i arbetet med att förebygga tobaksbruk och sjukdom på grund av tobaksbruk, eftersom tandvården har erfarenhet av att tidigt identifiera personer som använder tobaksprodukter. och har i uppdrag att utveckla och pröva användningen av en strukturerad metod för kort rådgivning för att hitta personer som kan vara motiverade för en längre rådgivning. I propositionen En förnyad folkhälsopolitik (2007/08:110) framhåller regeringen att hälso- och sjukvården i större utsträckning bör integrera ett sjukdomsförebyggande perspektiv i det löpande arbetet. har, som redan nämnts, i uppdrag att stödja införandet av nationella riktlinjer för sjukdomsförebyggande metoder och där bland annat erfarenheterna från det s.k. riskbruksprojektet kommer att tas tillvara. Utvecklingen inom ANDT-området är i allt större utsträckning beroende av vad som pågår i omvärlden. kommer därför att fortsätta att arbeta för en mer folkhälsobaserad alkoholpolitik inom EU och för en global uppslutning bakom WHO:s antagna globala alkoholstrategi. På narkotikaområdet kommer det fortsatta arbetet att fokusera på insatser som upprätthåller en restriktiv politik i linje med FN:s narkotikakonventioner. Detta kommer också att vara riktmärket inför översynen av som kommer att påbörjas . Inom EU kommer ett nytt tobaksdirektiv att förhandlas fram . Utredningen om vissa alkoholfrågor har presenterat ett delbetänkande avseende gårdsförsäljning av alkoholdrycker (SOU 2010:98). Förslagen bereds inom . Ökad uppmärksamhet kring spelberoende Insatserna mot spelberoende har dominerats av grundläggande åtgärder, såsom kunskapsinhämtande, stöd till de mest drabbade och informationsspridning till nyckelgrupper. har också problemen med spelberoende fått ökad uppmärksamhet. Fokus för regeringens fortsatta arbete kommer att vara att utveckla både de förebyggande insatserna och stödinsatser för personer med ett spelberoende. Inriktningen i arbetet mot spelberoende bör vara att integrera det i det ordinarie arbetet inom och hälso- och sjukvården. Förstärkt beredskap för influensapandemi och andra hälsohot De utvärderingar som gjorts av influensapandemin 2009/2010 har visat att beredskapen i var god för att hantera en pandemi av den art som drabbade landet. Regeringen anser att beredskapen kan behöva förstärkas ytterligare för att kunna möta en framtida allvarlig pandemi och andra allvarliga hälsohot. Även inom EU och internationellt har utvärderingar visat att beredskapen behöver förstärkas på dessa områden. händelser, som EHEC-ut- brottet , bekräftar behovet av en stärkt beredskapsplan. Regeringen avser därför fortsätta stärka beredskapen mot en influensapandemi och mot hälsohot mer generellt. I det arbetet kommer rapporten från och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Influensa A(H1N1) 2009 - Utvärdering av förberedelser och hantering av pandemin, att utgöra utgångspunkten för åtgärder för att utveckla och stärka den generella beredskapen. Vid allvarliga hälsohot, såsom vid en pandemi, är det nödvändigt att det finns tillgång till läkemedel och erforderlig sjukvårdsutrustning. Intensifierat arbete för att förebygga antibiotikaresistens Utvecklingen och spridningen av antibiotikaresistenta bakterier är ett allvarligt hälsohot både inom och globalt. Regeringen avser därför att ytterligare intensifiera arbetet för att förebygga antibiotikaresistens. överlämnade rapporten till utveckling av strategin mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade infektioner. Med rapporten som grund avser regeringen att utarbeta en ny strategi för ett samordnat arbete mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade sjukdomar. Genom regeringens överenskommelse med SKL om patientsäkerhet kommer landstingens arbete för att uppnå en rationell och återhållen antibiotikaförskrivning att premieras genom stimulansbidrag även 2012 (se avsnitt 4.10.2). Arbetet för att nå det nationella målet om max 250 antibiotikarecept per 1 000 invånare och år kommer att intensifieras, både genom landstingens insatser och , och åtgärder. För att komma ett steg närmare en rationell antibiotikaanvändning bör patientsäkerhetssatsningen breddas något och även omfatta bl.a. viss kunskapsinhämtning. Regeringen avser bl.a. att initiera studier om vilka faktorer som påverkar förskrivares beteende kopplat till följsamheten till behandlingsrekommendationer för vanliga infektioner. I sammanhanget är det också av vikt att behandlingsrekommendationerna för dessa infektioner uppdateras. Även inom ramen för den nationella läkemedelsstrategin avser regeringen att prioritera insatser för att minska utveckling och spridning av antibiotikaresistens. Detta kommer att ske 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 genom en kombination av insatser på såväl lokal, nationell och internationell nivå. Regeringen avser fortsätta det internationella engagemanget i frågan. WHO-strategin, som antogs , innebär att resurserna samlas och fokuseras på särskilda insatser. Inom EU kommer en övergripande handlingsplan mot antibiotikaresistens att presenteras , bl.a. baserad på resultatet från det svenska ordförandeskapet 2009. Det danska EU-ordför- andeskapet genomför en särskild satsning inom antibiotikaområdet . avser att stödja detta arbete. Regeringen avser fortsatt satsa på utvecklingen av nya innovativa incitament för framtagandet av nya antibiotika i samarbete med relevanta parter. Samarbete med enskilda länder kring problematiken när det gäller antibiotikaresistens är viktigt för att driva frågan framåt på global nivå och regeringen avser att fördjupa samarbetet med länder som och . Fortsatta insatser mot hiv/aids och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar Ökningen av antalet inhemska fall av hivinfektion i avspeglar dels den globala hivepidemins utveckling, dels ett ökat sexuellt riskbeteende. Att förebygga sexuell ohälsa i större grupper handlar om att skapa en ökad medvetenhet om sexuella risker och om förändringar av riskbeteenden. Ett sådant arbete behöver huvudsakligen bedrivas genom bredare insatser. Regeringen avser att även fortsättningsvis avsätta medel till insatser mot hiv/aids och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar. Det finns skäl att bibehålla den breda inriktning som finns för samhällets insatser mot hiv/aids. Det långsiktiga förebyggande arbetet bör förbli grunden i den statliga verksamheten inom området. Det förebyggande arbetet behöver fokusera på fyra områden: risktagande avseende män som har sex med män, ungdomars medvetenhet om hiv/aids, hälsoundersökningar och hälsosamtal för nyanlända invandrare från högendemiska områden för hiv/aids och insatser för de tyngsta missbrukarna. Det hivförebyggande arbetet bör även fortsättningsvis bedrivas som en integrerad del av de lokala huvudmännens ordinarie arbete. Regeringen avser att även fortsättningsvis avsätta medel till insatser mot hiv/aids och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar. Inom ramen för befintlig verksamhet måste 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 förebyggande av sexuellt överförbara sjukdomar bli än mer integrerat i det allmänna hälsofrämjande och förebyggande folkhälsoarbetet, särskilt i de insatser som riktas till ungdomar. Förutsättningarna för att ge andra än asylsökande m.fl. erbjudande om hälsoundersökning ses över Asylsökande och vissa andra utlänningar ska enligt nuvarande lagstiftning erbjudas en hälsoundersökning av landstingen. Hälsoundersökningarna har stor betydelse i arbetet med att förebygga smittsamma sjukdomar genom tidig upptäckt. Inte minst gäller det för hivinfektion där mer än hälften av nyanmälda fall hade smittats i länder med hög förekomst av hiv/aids innan ankomst till . Undersökningarna är dock inte enbart ett sätt för att upptäcka eventuell sjukdom och upptäcka behov av att remittera en patient till vård och behandling utan det ger också en möjlighet att förmedla ett individuellt anpassat preventivt budskap vare sig patienten är smittad eller inte. De grupper som ska erbjudas en hälsoundersökning utgör dock en liten andel av gruppen invandrare. Regeringen har därför beslutat att se över förutsättningarna att ge andra än asylsökande m.fl. erbjudande om hälsoundersökning. En uppföljning av genomförandet av de hälsoundersökningar som landstingen ska erbjuda asylsökande m.fl. kommer också att genomföras. Tabell 5.3 Anslagsutveckling 2:1 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 137 764 tkr prisnivå. 3Motsvarar 137 572 tkr prisnivå. 4Motsvarar 137 571 tkr prisnivå. Anslaget används för Statens folkhälsoinstituts förvaltningskostnader. är nationellt för metoder och strategier på folkhälsoområdet. ansvarar även för sektorsövergripande uppföljning och utvärdering av insatser inom folkhälsoområdet, för tillsyn inom alkohol- och tobaksområdena och för bevakning och utredning av behovet av narkotikaklassificering av sådana varor som inte utgör läkemedel samt behovet av kontroll av varor enligt lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor. avvecklades myndigheten (). Den del av IPM som i samverkan med hade bildat Nationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa (NASP) inordnades i . För att skapa förutsättningar för att vidmakthålla en expertfunktion för suicidprevention även efter IPM:s avveckling avsatte regeringen 2008 från anslaget 2:1 . avsätter regeringen, med hänsyn till pris- och löneomräkning, för detta ändamål. uppgick anslaget till och utfallet var . Anslaget minskas med för att finansiera en utvidgning av förordningen (1998:1814) om statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området till att även omfatta områdena folkhälsa och stöd till efterlevande. Anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård ökas med motsvarande belopp. Regeringen anser att myndigheten fullgjort sina åtaganden för . Inriktningen för Statens folkhälsoinstituts verksamhet i stort bör kvarstå. Tabell 5.4 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 2:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 2:1 . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 5.5 Anslagsutveckling 2:2 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 220 992 tkr prisnivå. 3Motsvarar 220 531 tkr prisnivå. 4Motsvarar 220 531 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. är en central förvaltningsmyndighet och ska genom kunskapsuppbyggnad och kunskapsspridning främja befolkningens skydd mot smittsamma sjukdomar och bidra till att landets smittskydd fungerar effektivt. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) bedriver uppdragsverksamhet inom speciell diagnostik. Inkomsterna disponeras av . Avgiftsfinansierad verksamhet sker även i form av experimentell biomedicin vid (1992:191), vilket innebär att full avgiftsfinansiering inte krävs. Underskottet för den experimentella biomedicinen uppgick till , vilket till stor del beror på lokal- och kapitalkostnader. Laboratoriets verksamhet förs över till men finansieras via anslag 2:2 . Anslaget ökas med och anslag 2:4 Krisberedskap under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap minskas med motsvarande belopp till följd av överföring av medel för löpande drift av säkerhetslaboratoriet, inklusive jour för detta, samt att upprätthålla specifik kompetens och särskild omvärldsbevakning i frågor som är relevanta för den verksamhet som bedrivs i laboratoriet. Överföringen av medel kommer att innebära ett ökat formaliserat ansvar för vilket kommer att anges i myndighetens instruktion fr.o.m. . Regeringen anser att myndigheten fullgjort sina åtaganden för . Inriktningen för verksamhet i stort bör kvarstå. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 5.7 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 2:2 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslag 2:2 . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 5.8 Anslagsutveckling 2:3 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 224 tkr prisnivå. 3Motsvarar 224 tkr prisnivå. 4Motsvarar 224 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. Nämndens uppgift är att pröva överklaganden av Systembolagets beslut att avvisa eller avföra viss alkoholhaltig dryck från sitt sortiment. Tabell 5.9 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 2:3 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 2:3 . 2013, 2014 och 2015 beräknas anslaget till 5.9.42:4 Bidrag till för folkhälsovetenskap Tabell 5.10 Anslagsutveckling 2:4 Bidrag till för folkhälsovetenskap 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 20 035 tkr prisnivå. 3Motsvarar 20 009 tkr prisnivå. 4Motsvarar 20 008 tkr prisnivå. Anslaget används för bidrag till för folkhälsovetenskap (NHV), som är en del av Nordiska ministerrådets organisation. Nordiska ministerrådets budget för nordiskt samarbete 2012, inklusive NHV, fastställs i och vad respektive land ska betala beslutas kort därefter. Tabell 5.11 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 2:4 Bidrag till för folkhälsovetenskap Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 2:4 Bidrag till för folkhälsovetenskap . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till , respektive . 5.9.52:5 Bidrag till WHO Tabell 5.12 Anslagsutveckling 2:5 Bidrag till WHO 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för att finansiera medlemsavgift till (). Avgiftens storlek baseras på den reguljära budgetens omfattning och påverkas av den amerikanska dollarns valutakurs, som är den valuta budgeten fastställs i.