prop · GY03102 · 2011-04-13 00:00:00 — Kommunernas kostnader för särvux Anm: Kostnaderna avser undervisning, lokaler och inventarier, läromedel och utrustning samt elevvård och skolskjuts. Källa: , officiell statistik. Särvux anordnandes /10 i 215 kommuner, vilket var oförändrat jämfört med /09. av eleverna var folkbokförda i en annan kommun än den där utbildningen gavs. Det är en ökning med en halv procentenhet jämfört med /09. Antalet elever i särvux per nivå Källa: , officiell statistik. Antalet studerande inom särvux /10 var 4 868 (en elev kan studera på två olika nivåer ) varav 2 361 kvinnor och 2 507 män. Av eleverna var födda utomlands. har andelen utlandsfödda i särvux varit i stort sett oförändrad. Andelen lärare med pedagogisk utbildning har ökat Skr. Andelen lärare (omräknat till heltidsanställningar) i särvux med pedagogisk utbildning /10 var , vilket var en ökning med en procentenhet jämfört med närmast föregående läsår. Andelen har varit relativt stabil . Andelen lärare med specialpedagogisk högskoleexamen var , vilket var en ökning med en procentenhet jämfört med /09. Totalt tjänstgjorde 455 lärare i särvux /10, varav 374 kvinnor. Medelåldern hos lärarna i särvux var . Lärartätheten omräknat till heltidstjänster var 5,4 per 100 elever /10, vilket är en ökning jämfört med /09. Svenskundervisning för invandrare (sfi) ska enligt skollagen (1985:1100) syfta till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket. Dessutom syftar sfi till att ge vuxna som saknar grundläggande färdigheter i att läsa och skriva möjlighet att förvärva sådana färdigheter. Läs- och skrivinlärningen får ske på elevens modersmål eller annat språk. Huvudmannen ska verka för att sfi kan kombineras med exempelvis praktik eller annan utbildning. Sfi ska också kunna kombineras med förvärvsarbete. Sfi är en verksamhet som ska anpassas till den studerandes språkliga nivå genom att det erbjuds kurser på olika nivåer. Starkt samband mellan studieresultat och utbildningsbakgrund Sambandet mellan studieresultat och utbildningsbakgrund är starkt, men varierade också mellan olika åldersgrupper och språkgrupper. statistik visar att av nybörjarna 2007 fick godkända betyg på någon kurs , dvs. Knappt hälften av dem som fick lägst betyget godkänt på någon kurs fick det på den högsta nivån, dvs. Bland dem med tidigare utbildning fick lägst betyget godkänt på kurs D medan motsvarande andel bland dem med tidigare utbildning var . Fler kvinnor än män nådde godkända resultat. Av kvinnorna som ingick i uppföljningen fick lägst betyget godkänt på kurs D och för männen var andelen . Av de som påbörjat utbildningen avbröt . Män avbröt utbildningen i högre utsträckning än kvinnor, jämfört . För lite individuell anpassning av undervisningen Skolinspektionen har sammanställt kvalitetsgranskningar om hur utbildningen formas efter elevernas förutsättningar och mål (rapport Granskningen omfattar 25 kommuner. Skolinspektionens granskning ger exempel på väl fungerande verksamheter, men också på områden som behöver stärkas för att höja Individuell kartläggning och studieplanering behöver påverka utbildningens utformning i större omfattning. Granskningen visar att undervisningen i större utsträckning behöver utgå från individens erfarenheter, intressen och mål. eleverna att påverka utbildningens utformning behöver stärkas. Försöksverksamheten med prestationsbaserad stimulansersättning inom sfi, s.k. sfi-bonus, inleddes i 13 kommuner. permanentades vilket innebär att nyanlända invandrare i samtliga kommuner får samma stimulans att lära sig svenska har i uppdrag att betala ut ersättning till kommunerna för utbetald sfi-bonus och för administrativa kostnader enligt förordningen (2010:1030) om prestationsbaserad stimulans- ersättning inom svenskundervisning för invandrare. Kommunernas kostnader för sfi var 2009 ca , en ökning i fasta priser jämfört med året innan. Kostnaden per elev var , vilket var en minskning jämfört med året innan. Kommunernas kostnader för sfi Anm: Kostnaderna avser undervisning, lokaler och inventarier, läromedel/utrustning samt elevvård. Källa: , officiell statistik. Fortsatt ökning av antalet elever i sfi Antalet elever i sfi har ökat kraftigt och uppgick till 91 237, vilket var det högsta antalet elever i sfi . Detta var en ökning med 9 127 elever jämfört med året innan. kvinnor, en andel som varit relativt stabil . Antalet nybörjare, dvs. elever med sin första kursstart i sfi , uppgick till 36 090. Diagram 5.4 Antalet elever och nybörjare i sfi Källa: , officiell statistik Upphandlad utbildning vanligt i storstäder anordnades sfi i 257 kommuner, vilket är en minskning med två kommuner jämfört med . Ungefär en tredjedel av utbildningarna anordnades på entreprenad vilket var en liten ökning jämfört med . Andelen upphandlad utbildning var som störst i kommungruppen storstäder där av utbildningen upphandlades. I var av utbildningen upphandlad och i och kommuner var motsvarande andel respektive . Upphandlad utbildning förekom i lägst utsträckning i kommungruppen glesbygdskommuner där ingen utbildning anordnades på entreprenad. Högskoleexamen med pedagogisk inriktning vanligare i sfi anordnad av kommuner Andelen lärare (omräknat till heltidsanställningar) med högskoleutbildning med pedagogisk inriktning var i sfi anordnad av kommuner och hos andra utbildningsanordnare . Jämfört med var andelen högre när det gäller kommuner och högre för övriga utbildningsanordnare. Av lärarna hade en högskoleutbildning med pedagogisk inriktning, vilket var en ökning jämfört med . har dock andelen minskat . I likhet med var andelen kvinnor med högskoleutbildning med pedagogisk inriktning högre () än Skr. 2010/11:102 motsvarande andel för män (). Totalt tjänstgjorde 2 617 lärare i Majoriteten av lärarna, , var kvinnor. Medelåldern bland lärarna var . Kommungruppsindelningen, som delar in 290 kommuner i nio grupper, har gjorts av Kommuner och Landsting. Indelningen baseras på egenskaper som bl.a. folkmängd, läge, tätortsgrad, invånare per km2, pendlingsmönster och näringslivsstruktur. Storstäder (3 kommuner) Kommun med en folkmängd som överstiger 200 000 invånare. Förortskommuner (38 kommuner) av nattbefolkningen pendlar till arbetet i någon Det vanligaste utpendlingsmålet ska vara någon Större städer (27 kommuner) Kommun med 50 000200 000 invånare samt en tätortsgrad överstigande . Pendlingskommuner (41 kommuner) av nattbefolkningen pendlar till arbetet i någon 5.Glesbygdskommuner (39 kommuner) Kommun med mindre än 7 invånare per kvadratkilometer och mindre än 20 000 invånare. 6.Varuproducerande kommuner (40 kommuner) Kommun med av nattbefolkningen , anställda inom varutillverkning och industriell verksamhet. 7.Övriga kommuner, över 25 000 inv. (34 kommuner) Kommun som inte hör till någon av tidigare grupper och har mer än 25 000 invånare. 8.Övriga kommuner, 12 50025 000 inv. (37 kommuner) Kommun som inte hör till någon av tidigare grupper och har 12 50025 000 invånare. 9.Övriga kommuner, mindre än 12 500 inv. (31 kommuner) Kommun som inte hör till någon av tidigare grupper och har mindre än 12 500 invånare. Hur de enskilda kommunerna är inplacerade i dessa kategorier framgår av sammanställningen nedan. mindre än 12 500 Samtliga periodiserade utgifter, exklusive moms, som är hänförbara till kommunövergripande gemensam verksamhet, verksamhetsövergripande verksamhet och till de olika verksamhetsformerna. ersattes den statliga fastighetsskatten på bostäder av en fastighetsavgift som fastställs av staten men tillförs kommunerna. Vid införandet neutraliserades effekterna genom att anslaget Kommunalekonomisk utjämning minskades med motsvarande belopp. Fastighetsavgiften för småhus sattes till , dock högst av taxeringsvärdet. För flerbostadshus sattes avgiften till per bostadslägenhet, dock högst av taxeringsvärdet. Avgiften indexeras genom att den räknas upp med inkomstbasbeloppets förändring. Finansiellt sparandet utgör skillnaden mellan inkomster och utgifter enligt nationalräkenskaperna. Den kommunala redovisningen baseras däremot på samma principer som tillämpas i näringslivet, anpassat till den s.k. kommunala särarten. Resultatet enligt denna redovisning utgörs av skillnaden mellan intäkter och kostnader. Inkomster och utgifter periodiseras olika i nationalräkenskaperna jämfört med den kommunala redovisningen. Bland annat påverkar skillnader i redovisning av pensioner, avskrivningar och investeringar samt avräkning av skatte- intäkter jämförbarheten. Förskoleklass är en frivillig skolform inom det offentliga skolväsendet. Verksamheten ska betraktas som undervisning i samma mening som i övriga skolformer, omfatta minst och vara avgiftsfri för sexåringar. Förskoleverksamhet vänder sig till barn till dess att de börjar förskoleklass eller den obligatoriska skolan. Förskoleverksamhet bedrivs i form av förskola, pedagogisk omsorg och öppen förskola. har barn i åldern rätt till avgiftsfri allmän förskola . Denna rätt kommer att utökas till att gälla från och med höstterminen det år barnet fyller . Skolbarnsomsorgen vänder sig till barn i åldern och bedrivs i form av fritidshem, pedagogisk omsorg och öppen fritidsverksamhet. Pedagogisk omsorg utgör ett samlingsbegrepp där familjedaghem är ett exempel. Andra varianter kan till exempel vara olika flerfamiljslösningar. Den öppna förskolan vänder sig till barn som inte är inskrivna i förskolan och deras medföljande föräldrar. Kommuner och landsting ska enligt 1 § 8 kap. kommunallagen (1991:900) ha en god ekonomisk hushållning i sin verksamhet och i sådan verksamhet som bedrivs genom andra juridiska personer. God ekonomisk hushållning innebär enligt förarbetena ett resultat som realt sett konsoliderar ekonomin. Barn som är bosatta i är skolpliktiga och ska börja skolan , eller när de är om vårdnadshavarna så önskar. De barn som inte kan gå i på grund av utvecklingsstörning kan gå i den obligatoriska särskolan. Vårdnadshavarna har dock rätt att begära att barnet ska gå i . För elever med dövhet eller hörselskada, grav språkstörning eller synskada kombinerat med ytterligare funktionshinder finns specialskolan. Elever med samisk bakgrund kan välja att gå i sameskolan från årskurs 1 till 6. Gymnasieskolan är en del av det offentliga skolväsendet, avsedd att påbörjas av ungdomar efter avslutad grundskoleutbildning eller motsvarande t.o.m. det första kalenderhalvåret det år de fyller . Det är en frivillig skolform som omfattar 17 nationella program samt specialutformade och individuella program. Utöver gymnasieskolan finns det fristående skolor som bedriver utbildning som motsvarar gymnasieskolan. Utjämningssystemet, som i sin nuvarande form infördes , kan delas upp i fem olika delar: inkomstutjämning, kostnadsutjämning, struktur- bidrag, införandebidrag och regleringsbidrag/avgift. Systemet finansieras inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, anslag 1:1 Ett kommunalförbund kan bildas av två eller flera kommuner eller landsting för att sköta driften av vissa verksamheter åt de samverkande kommunerna respektive landstingen. inne- fattar även regionala och finansiella former av samverkan. Kommun- och landstingsägda företag I officiell statistik räknas företag som kommun- eller landstingsägt om en eller flera kommuner eller landsting tillsammans äger av aktier, andelar eller liknande. Denna statistik är inte jämförbar med uppgifterna från den sammanställda redovisningen. Med kommunsektorn avses i denna skrivelse samtliga kommuner och landsting. Kostnadsutjämning för verksamhet för funktionshindrade har det funnits ett nationellt kostnadsutjämningssystem för kommunernas verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS och lagen (1993:389) om assistansersättning, förkortad . Köp av verksamhet förekommer dels när kommunen och köper in tjänster för användning i den egna verksamheten, dels när kommunmedlemmarna kan vända sig till privata av samhället godkända aktörer, t.ex. fristående skolor eller förskola i enskild regi, s.k. kundvalssystem. Köp av verksamhet avser dels verksamhet som huvudsakligen skattefinansieras, t.ex. skola och omsorg, dels verksamhet som brukarna helt eller till största delen själva finansierar, såsom vattenförsörjning och avfallshantering. Kostnader för t.ex. en verksamhet efter att alla intäkter som hänförs till verksamheten räknats av. Utgör den del av kostnaderna som finansieras med skatteintäkter och generella statsbidrag. NUTS är den regionala indelningen som används inom EU för statistikredovisning. I utgör NUTS 1 av tre landsdelar, NUTS 2 av åtta riksområden och NUTS 3 av län. I denna skivelse används indelningen NUTS 1 med viss justering för . I NUTS 1 ingår följande län: -: , , län, , län och . -: , , län, , , län, och . -: , , , , , och . Kommuner och landsting ska enligt lagen (1997:614) om redovisning redovisa sina pensioner enligt den s.k. blandade modellen. Det innebär att en redovisningsmässig avsättning sker av nyintjänade pensionsförpliktelser. Den blandade modellen utgår från att pensionsåtaganden som upparbetats uppkommit i ett s.k. fördelningssystem. I den blandade modellen redovisas utbetalningar för gamla pensionsförmåner, som upparbetats i det gamla fördelnings- systemet, som kostnader. Pensionsförmåner intjänade kostnadsförs redan när de uppstår. I balansräkningen beaktas således endast pensionsåtaganden för de intjänade pensionerna medan de äldre pensionsåtagandena redovisas som ansvarsförbindelser. Kommuner och landsting bedriver till viss del verksamhet i företagsform. I den sammanställda redovisningen ingår de företag som kommunen eller har betydande inflytande över. Även kommunalförbund ingår i den sammanställda redovisningen. I den sammanställda redovisningen konsolideras uppgifterna för att ge en komplett bild av hela kommunens ekonomi. Skatteunderlaget per invånare vid taxeringsårets ingång. Med skattesats avses den procentuella andel av den kommunalt beskattningsbara förvärvsinkomsten som en skattskyldig påförs i inkomstskatt. Total skattesats för en kommun utgörs av summan av skattesatserna för landsting och primärkommun Skatteunderlag utgörs av kommunalt beskattningsbar förvärvsinkomst för fysiska personer och dödsbon. Soliditeten är ett nyckeltal som anger hur stor del av tillgångarna som är finansierade med eget kapital och är ett uttryck för kommunens betalningsförmåga på lång sikt. Uppsökande verksamhet i tandvården Med uppsökande verksamhet avses verksamhet där patienten erbjuds en munhälsobedömning av tandvårdspersonal, individuell instruktion om hur den dagliga munhygienen ska utföras samt vid behov kontakt med tandläkare eller tandhygienist för att få nödvändig tandvård utförd. Bruttokostnader minus interna intäkter och försäljning av verksamhet till andra kommuner och landsting. Begreppet är synonymt med externa bruttokostnader och kostnader för egen konsumtion. Tabell 6.1 Kommunernas resultaträkning -433,2 -456,6 -476,6 -486,8 -505,5 -14,3 -14,6 -15,2 -15,7 -16,5 -343,4 -364,8 -384,4 -392,4 -408,7 varav fastighetsavgift** -6,7 -8,6 -11,0 -6,9 -6,0 Resultat före extraordinära poster -3,3 -0,8 -1,9 -1,5 *Kommunernas resultaträkning 2010 är preliminär. **Enligt prognos , Kommuner och Landsting. Fastighetsavgiften redovisas av kommunerna som ett generellt statsbidrag i stället för en skatteintäkt. Källa: , räkenskapssammandraget. Tabell 6.2 Landstingens resultaträkning -215,0 -223,2 -234,4 -243,8 -251,4 -5,9 -6,3 -6,5 -6,8 -7,1 -189,9 -197,2 -207,3 -214,2 -220,6 varav ersättning för läkemedels- -1,7 -2,2 -3,9 -3,1 -2,0 Resultat före extraordinära poster -0,1 *Landstingens resultaträkning 2010 är preliminär. **Landstingen redovisar det riktade statsbidraget för läkemedelsförmånen som ett generellt statsbidrag. Källa: , räkenskapssammandraget. Tabell 6.3 Kommunernas balansräkning Bidrag till statlig infrastruktur Summa eget kapital, * Kommunernas samlade balansräkning 2010 är preliminär. Källa: , räkenskapssammandraget. Tabell 6.4 Landstingens balansräkning Bidrag till statlig infrastruktur Summa eget kapital, * Landstingens samlade balansräkning 2010 är preliminär. Källa: , räkenskapssammandraget. Tabell 6.5 Specialdestinerade statsbidrag per utgiftsområde Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Källor: , Statsbudgetens realekonomiska fördelning (preliminär ) och statsbudgeten. Tabell 6.6 Specialdestinerade bidrag och riktade satsningar på Specialdestinerade statsbidrag, miljarder Klinisk forskning och utbildning Statligt stöd till vuxenutbildning Stimulansbidrag och åtgärder inom Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom Fortbildning av lärare och förskolepersonal OSA (Offentlig skyddat arbete) Utbildning av personal i vård och omsorg Summa satsningar på statsbudgetens Källor: , Statsbudgetens realekonomiska fördelning (preliminär ) och statsbudgeten. Tabell 6.7 Kommunalekonomisk utjämning -3,7 -4,1 -3,9 -2,1 -2,2 -2,1 -5,2 -5,6 -5,7 -1,4 -1,4 -1,6 -4,2 -4,5 Tabell 6.8 Genomsnittslöner och kvinnors lön i procent av mäns lön 2009 Källa: och , Vad säger den officiella lönestatistiken om löneskillnaden mellan kvinnor och män 2009?. Tabell 6.9 Kostnader för olika verksamheter i kommuner och landsting 200509 (%) Stöd och service till Övrigt landsting** Anm.: Jämförbarheten mellan åren försvåras något genom att riktade statsbidrag har överförts till generella statsbidrag inom främst förskolan (2 mdkr), utbildningsverksamhet (6 mdkr) och hälso- och sjukvård (1 mdkr) . *I landstingens resultaträkning redovisas det specialdestinerade statsbidraget för läkemedelsförmånen som ett generellt statsbidrag. **Här ingår bl.a. tandvård och kollektivtrafik. Källor: och Kommuner och Landsting. Tabell 6.10 Kommunernas köp av verksamhet som andel av kostnaderna Som andel av kostnaderna Som andel av kostnaderna för Stöd och service till funktionshindrade Källa: , OE 25 . Tabell 6.11 Antal kommun- och landstingsägda företag Källa: , Offentligt ägda företag 2009, OE 27 . Tabell 6.12 Kommunernas borgensåtagande och långfristiga fordringar Kommunernas totala borgensåtagande och andra förpliktelser gentemot kommunala bolag, exklusive pensioner - därav gentemot bostadsbolag - därav gentemot övriga bolag Kommunernas långfristiga fodringar på Källa: , räkenskapssammandraget. Tabell 6.13 Utveckling av antal vårdmottagningar från vårdvalets införande Källa: , Uppföljning av vårdval i primärvården, 2010. Förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och Tabell 6.14 Barn- och elevantal samt andel i enskild/fristående * Omräknat till heltidsstuderande. Tabell 6.15 Kostnader för förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning Miljoner kronor, löpande priser *Före Familjedaghem. **Här ingår kostnader för obligatorisk särskola och gymnasiesärskola. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , Adelsohn , , , , , , , , , Hatt Regeringen beslutar skrivelse 2010/11:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn