prop · GY03131 · 2011-05-04 00:00:00 — Reglerna om fusion syftar till att underlätta fusioner, inte minst mellan fondföretag i olika medlemsstater. Reglerna om master- feederstrukturer innebär att alla medel i ett fondföretag (feederfondföretaget) får placeras i ett annat fondföretag (masterfondföretaget). Förvaltningsbolagspasset innebär att ett förvaltningsbolag får förvalta fondföretag som är registrerade i andra medlemsstater än förvaltningsbolagets hemmedlemsstat. Övriga ändringar i förhållande till direktiv rör framför allt reglerna om information till investerare och det förfarande som krävs för att marknadsföra fondföretag i andra medlemsstater än de där fondföretaget är etablerat. beslutade regeringen propositionen Investerings- fondsfrågor (prop. 2010/11:135). Den propositionen innehåller förslag till lagändringar som syftar till att genomföra UCITS IV-direktivet i svensk rätt. Förändringarna i lagen om investeringsfonder innebär bl.a. att det blir möjligt för svenska fondbolag att förvalta värdepappersfonder i andra länder inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och för utländska bolag att förvalta svenska värdepappersfonder. Det införs även regler för gränsöverskridande fusion av värdepappersfonder och processen för att marknadsföra värdepappersfonder i andra länder inom EES förenklas. Vidare ändras placeringsreglerna så att alla medel i en värdepappersfond får placeras i en annan värdepappersfond. Informationen till investerare fullharmoniseras i syfte att göra den mer konsumentvänlig. Regler om svenska investeringsfonder finns i lagen (2004:46) om investeringsfonder, förkortad LIF. I 1 kap. 1 § första stycket LIF finns ett antal punkter med definitioner av begrepp som används i lagen. Av paragrafen framgår att med fondbolag avses ett svenskt aktiebolag som har fått tillstånd enligt 4 § att driva fondverksamhet. Med fondverksamhet avses förvaltning av en investeringsfond, försäljning och inlösen av andelar i fonden samt därmed sammanhängande administrativa åtgärder. avses en bank eller ett annat kreditinstitut som förvarar investeringsfondens tillgångar och som sköter in- och utbetalningar avseende fonden. Vidare framgår av paragrafen att en investeringsfond antingen är en värdepappersfond eller en specialfond. En värdepappersfond är en fond vars andelar kan lösas in på begäran av andelsägare och som består av finansiella tillgångar om den bildats genom kapitaltillskott från allmänheten och ägs av dem som skjutit till kapital samt förvaltas enligt bestämmelserna i 5 kap. En specialfond är en fond vars andelar kan lösas in på begäran av andelsägare och som består av finansiella tillgångar om den bildats genom kapitaltillskott från allmänheten eller från en särskilt angiven och avgränsad krets investerare och ägs av dem som skjutit till kapital samt förvaltas enligt bestämmelserna i 6 kap. Motsvarande regler om värdepappersfonder i andra länder inom EU är utformade på motsvarande sätt. Specialfonder, ibland kallade nationella fonder, är fonder med regler som i olika hänseenden avviker från dem om värdepappersfonder och de är olika utformade i olika länder. Med ett förvaltningsbolag avses ett utländskt företag som i sitt hemland har tillstånd att förvalta fondföretag. Med ett fondföretag avses ett utländskt företag som i sitt hemland har tillstånd för verksamhet där det enda syftet är att göra kollektiva investeringar i sådana tillgångar som anges i 5 kap. 1 § andra stycket LIF eller 6 kap. 2 § andra stycket LIF med kapital från allmänheten eller från en särskilt angiven och avgränsad krets investerare som tillämpar principen om riskspridning och vars andelar på begäran av innehavarna återköps eller inlöses med medel ur företagets tillgångar. Enligt gällande svenska regler utgör investeringsfonder egna Det betyder, vad gäller svenska fonder, att dessa som sådana är skattskyldiga för inkomst av de tillgångar som ingår i fonden. 39 kap. 14 § inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, finns särskilda regler för beräkning av inkomst av en svensk investeringsfond, en i registrerad investeringsfond. Fonden ska enligt dessa regler inte ta upp kapitalvinster på delägarrätter (aktier och aktierelaterade finansiella instrument) och på motsvarande sätt får kapitalförluster på delägarrätter inte dras av. Detta för att fonden ska kunna avyttra värdepapper och investera vinsten i nya värdepapper utan Den förmån som ett indirekt ägande genom fond därigenom får framför direkt ägande är tänkt att elimineras genom att en schablonmässigt beräknad intäkt läggs till grund för beskattningen av fonden. Som intäkt tas upp ett belopp som motsvarar av värdet på fondens delägarrätter vid årets ingång. Vanliga regler om inkomstberäkning gäller i övrigt. Det innebär bl.a. att löpande kapitalavkastning och räntor ska tas upp som intäkt av närings- verksamhet medan förvaltningskostnader och räntor ska dras av. Utdelning som fonden mottar är skattepliktig och utdelning som fonden lämnar ska dras av som kostnad. En utländsk investeringsfond, dvs. en investeringsfond som inte är registrerad i , är enligt 6 kap. 16 a § IL endast skattskyldig för inkomst av fastighet i och tillgångar som är hänförliga till det fasta driftstället i och som ingår i fonden. För andelsägare i en investeringsfond, svensk eller utländsk, kan skattekonsekvenser uppstå dels vid utdelning från fonden, dels vid försäljning av fondandelar. Som en konsekvens av att investeringsfonder i den svenska lag- stiftningen behandlas som egna skattesubjekt lämnar en svensk investeringsfond normalt utdelning motsvarande det skattepliktiga överskottet. Genom utdelningen kan skatt undvikas på fonden. Eftersom fondandelsägarna är skattskyldiga för erhållen utdelning innebär förfarandet emellertid för fysiska personer att av utdelningen kan återinvesteras i fonden efter skatt. Inom EU förekommer det i flertalet medlemsländer att investeringsfonder inte beskattas. Det saknas därmed anledning för sådana fonder att av skatteskäl ge utdelning till andelsägarna. Det innebär i sin tur att av vinsten kan åter- investeras i fonden. De svenska skattereglerna rörande investeringsfonder anses i detta avseende vara internationellt ofördelaktiga eftersom svenska investeringsfonder i normalfallet endast kan återinvestera av vinsten. Det är vanligt förekommande att svenska företag startar förvaltningsbolag och fonder utomlands, även om fonderna enbart är avsedda för försäljning i . har andelen utlandsregistrerade fonder på den svenska marknaden ökat stort. De möjligheter till bl.a. gränsöverskridande fusioner som införs genom UCITS IV-direktivet kan innebära att de svenska fonderna kommer att lämna när direktivet träder i kraft. Med anledning av detta fick en utredare i uppdrag att analysera förutsättningarna för att överföra beskattningen av investeringsfonder till delägarnivå samt lämna förslag till de lagändringar som krävs för en sådan överföring. Fondskatte- utredningen lämnade ett förslag med denna innebörd (Fi2010/688). beslutade regeringen lagrådsremissen Ändrade skatteregler för investeringsfonder och deras delägare (Fi2011/1668). I remissen föreslår regeringen att beskattningen av investeringsfonder ska upphöra fr.o.m. . Sammanläggning eller delning av investeringsfonder I 39 kap. 20 § IL regleras att varken sammanläggning eller delning av investeringsfonder enligt 8 kap. 1 § LIF ska leda till uttagsbeskattning enligt 22 kap. IL. Den eller de nya fonderna inträder i den eller de upphörda fondernas skattemässiga situation när det gäller tillgångarnas anskaffningsutgift och annat som påverkar kapitalvinstberäkningen. Skattemässig kontinuitet ska alltså gälla vid en sammanläggning eller en delning. I 39 kap. 20 § tredje stycket IL regleras också att rätt att dra av och skyldighet att ta upp skatt som avser tiden före ombildningen övergår till den eller de nybildade fonderna. Av 12 kap. 9 a § skattebetalningslagen (1997:483), förkortad SBL, framgår att vid en sammanläggning eller delning av investeringsfonder så övergår rättigheter och skyldigheter när det gäller skatt som avser tiden före ombildningen till den eller de nybildade fonderna. Vid delning fördelas rättigheterna och skyldigheterna mellan de nybildade fonderna i förhållande till fondernas värde vid delningen. Sammanläggning eller delning av investeringsfonder leder inte heller till att någon beskattning utlöses på delägarnivå (17 kap. 15 § och 48 kap. 18 § IL). Vid sammanläggning kommer det ursprungliga omkostnads- beloppet att utgöra anskaffningsutgift för de nya fondandelarna. Vid delning ska det gamla omkostnadsbeloppet delas upp på de nya fond- andelarna i proportion till de nya fondernas värde vid delningstillfället. Bestämmelsen i 48 kap. 18 § IL omfattar sedan Högsta förvaltnings- domstolens avgörande i RÅ 2006 ref. 38 även sammanläggningar och delningar av två utländska investeringsfonder som omfattas av UCITS (prop. 2007/08:12). För att kapitalvinstbeskattning ska underlåtas krävs att samman- läggningen eller delningen skett i enlighet med de nu gällande be- stämmelserna i 8 kap. 1 § lagen om investeringsfonder. För att sammanläggning av investeringsfonder ska kunna ske, krävs att tillstånd till sammanläggningen lämnats av . Tillstånd till en sammanläggning ska lämnas om (1) åtgärden kan anses förenlig med fondandelsägarnas intressen, (2) de fonder som ska läggas samman har placeringsinriktning och fondbestämmelser som är likartade samt (3) sammanläggningen inte är olämplig från allmän synpunkt. I paragrafen finns också motsvarande bestämmelser avseende delning av investerings- fonder. Av 44 kap. 2 § IL framgår att vad som sägs om kapitalvinster i bland annat 48 kap. IL på motsvarande sätt gäller för kapitalförluster. Av detta följer således att en förlust som uppkommer vid en samman- läggning eller delning av investeringsfonder som uppfyller kraven i lagen om investeringsfonder, inte får dras av. 5Skattekonsekvenser vid en gränsöverskridande fusion Regeringens förslag: Sammanläggning av investeringsfonder ska i skattelagstiftningen i stället benämnas fusion av investeringsfonder. Förslaget i promemoria 1 stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har några invändningar mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: används i skattelagstiftningen samma benämning som i LIF, dvs. sammanläggning av investe- ringsfonder. När UCITS IV-direktivet genomförs i svensk rätt kommer det nuvarande begreppet att utmönstras och ersättas med fusion av investeringsfonder. Motsvarande ändring bör ske i skattelagstiftningen. Det nya begreppet fusion kommer i följande avsnitt att användas även när dagens regler beskrivs i propositionen. Förslaget föranleder ändringar i SBL och IL. 5.2Ansvar vid en gränsöverskridande fusion Regeringens förslag: Vid en gränsöverskridande fusion eller en ombildning av en specialfond till en värdepappersfond ska rättigheter och skyldigheter när det gäller skatt som avser tiden före ombildningen övergå till den eller de nybildade fonderna. Förslaget i promemoria 1 stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har några invändningar mot Skälen för regeringens förslag: Efter en fusion eller en delning av investeringsfonder övergår enligt 12 kap. 9 a § SBL rättigheter och skyldigheter när det gäller skatt som avser tiden före ombildningen till den eller de nybildade fonderna. Vid delning fördelas rättigheterna och skyldigheterna mellan de nybildade fonderna i förhållande till fondernas värde vid delningen. Gränsöverskridande fusioner kommer att bli möjliga fr.o.m. . infördes regler som möjliggjorde ombildningar av specialfonder till värdepappersfonder (se prop. 2008/09:155 s. 113115). De regler som tillämpas i fråga om ansvar vid en fusion eller en delning ska även tillämpas vid en gränsöverskridande fusion eller en ombildning av specialfond till en värdepappersfond. Förslaget föranleder ändring i 12 kap. 9 a § SBL. Regeringens förslag: En gränsöverskridande fusion av investe- ringsfonder bör inte leda till uttagsbeskattning av den överlåtande investeringsfonden. Förslaget i promemoria 1 stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser har antingen tillstyrkt förslaget eller inte haft några invändningar mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Om ett uttag görs av en tillgång ur näringsverksamheten så ska uttaget enligt 22 kap. 7 § IL behandlas som om tillgången avyttras mot en ersättning som motsvarar marknadsvärdet. Som uttag räknas också att en näringsverksamhet upphör, att skattskyldigheten för inkomsten för en näringsverksamhet helt eller delvis upphör eller att tillgångar förs över från en del av en näringsverksamhet till en annan om den senare delen men inte den förra är undantagen från beskattning i på grund av ett skatteavtal. Om en fusion sker mellan två investeringsfonder anses delägarna ha tagit ut tillgångarna ur den överlåtande fonden och därefter satt in tillgångarna i den övertagande fonden. Reglerna om uttagsbeskattning i 22 kap. IL blir då tillämpliga. När det blev möjligt för nationella fonder att fusioneras (se prop. 1992/93:206) infördes ett undantag från reglerna En fusion mellan två eller flera fonder skulle inte medföra uttagsbeskattning av fonden (a prop. s. 26). I och med att det fr.o.m. ska bli möjligt med gräns- överskridande fusioner måste ställning tas till om dessa fusioner ska omfattas av det gällande undantaget vad gäller fusioner mellan två Investeringsfonder i beskattas enligt de vanliga reglerna för juridiska personer i inkomstslaget näringsverksamhet, men med vissa Kapitalvinster och kapitalförluster på delägarrätter ska inte tas upp respektive dras av. I stället ska ett belopp som för mot- svarar av värdet på ägda delägarrätter vid beskattningsårets ingång tas upp till beskattning. För annan avkastning (utdelning, ränta, kapitalvinster på fordringsrätter m.m.) gäller beskattning enligt de vanliga reglerna i inkomstslaget näringsverksamhet. fonden lämnar till andelsägarna får dras av. Uttagsbeskattning vid en utflyttning från skulle innebära att en intäkt, motsvarande den tänkta kapitalvinst som hade uppkommit om hela fondens innehav avyttras, ska tas upp till beskattning. kapitalvinster på delägarrätter inte är skattepliktiga kan inte dessa Det innebär att det endast är fondens innehav av fordringsrätter som skulle kunna uttagsbeskattas vid en utflyttning Syftet med uttagsbeskattning är att upprätthålla beskattningen genom att säkerställa att obeskattade värden i en näringsverksamhet inte utan beskattning ska kunna föras ut ur näringsverksamheten. kunna ske genom att tillgångarna i en svensk investeringsfond överförs till en utländsk fond genom fusion. Regeringen har i lagrådsremissen Ändrade skatteregler för investeringsfonder och deras delägare (Fi2011/1668) föreslagit att skatten för investeringsfonder ska slopas. I stället bör den som är delägare i en investeringsfond, svensk eller utländsk, beskattas utifrån värdet på de ägda fondandelarna. Det kommande förslaget ska enligt remissen träda i kraft . Det kan således endast bli aktuellt med uttagsbeskattning för gränsöverskridande fusioner under Vidare kan konstateras att om skatten för investeringsfonder slopas finns det inte något skatte- incitament att flytta en svensk fond utomlands. beskattning är som tidigare nämnts att upprätthålla företagsbeskattningen genom att säkerställa att obeskattade värden i en näringsverksamhet inte utan beskattning ska kunna föras ut ur näringsverksamheten. beskattningen av investeringsfonderna ersätts med ett ökat skatteuttag på delägarnivå beräknat utifrån värdet på de ägda fondandelarna kommer att fortsätta att beskatta värdeökningar i investeringsfonder efter . Under dessa förutsättningar kan det således ifrågasättas om det är lämpligt, och om det finns ett behov av, att vidmakthålla en uttagsbeskattning för gränsöverskridande fusioner som sker under andra halvan av . Regeringen anser därför att en gränsöverskridande fusion, med hänsyn till de särskilda förutsättningar som föreligger, inte bör leda till någon uttagsbeskattning av den överlåtande fonden. Förslaget föranleder ändring i 39 kap. 20 § IL. Regeringens förslag: En gränsöverskridande fusion ska inte leda till inkomstbeskattning för andelsägarna. Om fusionsvederlag lämnas i pengar ska dock detta vederlag tas upp som kapitalvinst eller om andelarna utgör lagertillgångar, som intäkt. skattskyldig ska vederlaget behandlas som utdelning enligt Om andelarna utgör lagertillgångar ska skattefriheten även omfatta fusioner, gränsöverskridande fusioner eller delningar av sådana utländska investeringsfonder som bildats enligt UCITS IV-direktivet under förutsättning att respektive fond hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Fusionen, den gräns- överskridande fusionen eller delningen ska ha skett i enlighet med lagstiftningen i den stat där fonden har hemvist. Förslaget i promemoria 1 stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna har antingen tillstyrkt förslaget eller inte haft några invändningar mot förslaget. tillstyrker förslagen men anser att även en fusion två eller flera utlandsregistrerade fonder som inte är UCITS-fonder, samt i tillämpliga fall fusion mellan icke UCITS- och UCITS-fonder, bör vara skattefri för de svenska andelsägarna. fakultetsnämnden vid vill att frågan om huruvida innebär att gränsöverskridande fusionsvederlag i likvida medel också ska omfattas av möjligheten till en sådan återbetalning av kupongskatt som anges i 27 § i kupongskattelagen (1970:624) berörs i det fortsatta lagstiftningsärendet. Skälen för regeringens förslag Kapitalvinst som uppkommer vid fusion eller delning av investeringsfonder ska enligt 48 kap. 18 § IL inte tas upp till beskattning Motsvarande regler finns i 17 kap. 15 § IL om andelarna Vid fusion kommer det ursprungliga omkost- nadsbeloppet att utgöra anskaffningsutgift för de nya fondandelarna. Fråga uppkommer om huruvida motsvarande förhållande ska gälla vid en gränsöverskridande fusion. Vid en gränsöverskridande fusion kommer i likhet med en nationell fusion delägarna att få andelar i en ny fond som fusionsvederlag. Det torde inte finnas något kontrollskäl eller något annat skäl till att inte tillämpa samma undantag som gäller för andelsägare vid en nationell fusion. En regel bör därför införas som innebär att en gränsöverskridande fusion inte ska leda till inkomst- beskattning för andelsägarna. Med anledning av Högsta förvaltningsdomstolens avgörande i RÅ 2006 ref. 38 ändrades lydelsen av 48 kap. 18 § IL. Ändringarna innebär att sammanläggningar och delningar av två utländska investeringsfonder som omfattas av UCITS-direktiv under vissa förutsättningar ska omfattas av bestämmelsen (prop. 2007/08:12). 48 kap. 18 § IL omfattar endast kapitaltillgångar. Regeringen anser att en motsvarande ändring nu bör göras i 17 kap. 15 § IL (lagertillgångar). anser att även en fusion mellan två eller flera utlandsregistrerade fonder som inte är UCITS-fonder, samt i tillämpliga fall fusion mellan icke UCITS- och UCITS-fonder, bör vara skattefri för de svenska andelsägarna. Regeringen har tidigare berört den frågan när lydelsen av 48 kap. 18 § ändrades (a prop. s. 23). Regeringen ansåg då att utländska fondföretag som bildats i enlighet med UCITS-direktivet bl.a. står under tillsyn av myndighet i sitt hemland och kan anses motsvara svenska investeringsfonder. krav kunde därmed anses vara uppfyllt för det fall även UCITS-fonder omfattas av reglerna. Regeringen ansåg därför att det inte fanns anledning att utvidga reglerna utöver vad som följer av . Regeringen finner inte skäl att nu göra någon annan bedömning. Fusionsvederlag som lämnas i pengar När UCITS IV-direktivet genomförs i svensk rätt kommer det att bli möjligt att ge kontantvederlag vid såväl nationella som gränsöverskridande fusioner. Ett sådant vederlag får motsvara högst av andelarnas fondandelsvärde i den överlåtande fonden. Någon sådan möjlighet föreslås inte vid delningar av investeringsfonder. Vid andelsbyten enligt 48 a kap. IL, som bl.a. innefattar fusioner mellan aktiebolag, är det möjligt att lämna kontantvederlag. Enligt 48 a kap. 9 § IL ska sådan ersättning tas upp som kapitalvinst. Ersättningen ska tas upp utan något avdrag för anskaffningsutgift. Avdrag får i stället göras när de erhållna aktierna avyttras (se prop. 2005/06:39 s. 27 f.). Det finns inte något skäl till att tillämpa någon annan ordning vad gäller fusioner och gränsöverskridande fusioner av investeringsfonder. Om en andelsägare erhåller ett kontantvederlag vid en fusion eller en gränsöverskridande fusion där fondandelarna utgör kapitaltillgångar ska denna ersättning tas upp som kapitalvinst. Det innebär att ersättningen ska tas upp utan något avdrag för anskaffningsutgift och att avdrag i stället får göras när de erhållna fondandelarna avyttras. lagertillgångar bör det uttryckligen föreskrivas att ersättning i pengar ska tas upp som intäkt. Inom ramen för den vanliga lagervärderingen vid beskattningsårets slut kan det bli aktuellt att dra av en eventuell värdenedgång på grund av kontantvederlaget. I likhet med vad som gäller för kontantvederlag vid en fusion av aktiebolag ska ett kontantvederlag som erhålls vid en fusion eller gränsöverskridande fusion av investeringsfonder behandlas som utdelning om den som erhåller ersättningen är begränsat skattskyldig. Kupongskatt ska därmed betalas på kontantvederlag som lämnas till begränsat skattskyldiga. vid har tagit upp frågan om huruvida innebär att gränsöverskridande fusionsvederlag i likvida medel också ska omfattas av möjligheten till en sådan återbetalning av kupongskatt som anges i 27 § i kupong- skattelagen. Hos finns det även en framställning från som rör en liknande fråga beträffande fusionsvederlag (dnr Fi2008/1394). Regeringen kan för sin del konstatera att innebär att begränsat skattskyldiga inte ska diskrimineras i förhållande till inhemskt skattskyldiga om de är i jämförbara situationer. I det här fallet är frågan om begränsat skattskyldiga ska ha rätt att begära återbetalning av kupongskatten motsvarande den anskaffningsutgift som är hänförligt till det kontanta fusionsvederlaget. Dagens regler som gäller för fusionsvederlag i samband med fusion av aktiebolag och de motsvarande regler som föreslås för investeringsfonder innebär att inhemskt skattskyldiga inte få dra av någon anskaffningsutgift när fusionsvederlaget ska tas upp till beskattning. Avdrag för anskaffningsutgiften görs först när de erhållna aktierna eller andelarna avyttras. Eftersom inhemskt skattskyldiga inte har någon rätt till avdrag när fusionsvederlag ska beskattas anser regeringen att det inte kan anses följa av att begränsat skattskyldiga ska ha en sådan avdragsrätt. Förslagen föranleder ändring i 17 kap. 15 § och 48 kap. 18 § IL samt 2 § kupongskattelagen (1970:624). 6Skyldigheten att lämna självdeklaration och kontrolluppgifter m.m. Regeringens förslag: Förvaltningsbolag ska vara skyldiga att lämna in en särskild självdeklaration för varje av bolaget förvaltad investeringsfond i . Kontrolluppgiftsskyldigheten vad gäller avyttring av fondandelar ska kompletteras så att skyldigheten även omfattar situationen när det förvaltande bolaget och investeringsfonden alternativt fondföretaget finns i olika länder. Förvaringsinstituten ska ha ansvaret för att innehålla, betala och redovisa kupongskatt när en svensk investeringsfond förvaltas av ett förvaltningsbolag. förvaringsinstitutet upplysning om förhållande som är av betydelse för frågan om innehållande av kupongskatt. Förslagen i promemoria 1 stämmer i huvudsak överens med regeringens. Remissinstanserna: anser att skyldigheten att deklarera och lämna kontrolluppgifter inte torde inrymmas i UCITS IV- direktivets reglering av de förpliktelser som förvaltningsbolaget ska iaktta i fondföretagets hemland (Art 19.3). anför att för att verket ska kunna administrera och följa upp dem som ska och vill lämna kontrolluppgifter behövs en registrering.