prop · GZ031d36 · 2011-09-20 00:00:00 — En tredjedel av programmen fyller dock inte sina platser. Som exempel kan nämnas livsmedelsprogrammet vilket ställdes in på grund av för få sökande. Tabell 2.20 Antal sökande och antal antagna Källa: SLU:s årsredovisning. Examinationsfrekvensen är högst på de korta utbildningsprogrammen och på utbildningar som leder till legitimationsyrken. Kostnaderna per prestation har hållit sig . Antalet beräknade examina på forskarnivå har sjunkit från i snitt 120 examina till cirka 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 2012 är 415 examina. Den genomsnittliga studietiden för att bli examinerad som doktor är cirka en termin längre än den nominella studietiden . av SLU:s forskarstudenter har doktorandanställning. Rekrytering sker genom utlysning och cirka en tredjedel rekryteras från andra länder. Även den vetenskapliga publiceringen har ökat kontinuerligt . I enlighet med de rekommendationer som gavs av den utvärdering av SLU:s forskning som presenterades 2009 (Kvalitet och Nytta, KoN) har SLU gjort vissa strategiska förstärkningar till ett antal forskningsområden. Som exempel kan nämnas dels kompetensområden av bredare karaktär såsom ekonomi och landsbygdsföretagande, dels områden som definieras som starka forskningsmiljöer såsom ekologi, skoglig genetik och växtfysiologi samt områden som har strategisk betydelse för SLU:s samhällsuppdrag såsom renskötsel och landskapsarkitektur. KoN pekade även på vikten av samverkan mellan forskningen och näringen och SLU satsar aktivt på att utveckla sin omvärldssamverkan. Forskning inom Landsbygdsdepartementets ansvarsområden är betydelsefull för att klara de globala utmaningarna som t.ex. klimatförändringen, omställningen till en bioekonomi, livsmedelsförsörjningen och smittsamma djursjukdomar. För att bättre kunna möta dessa har SLU inrättat fyra fakultetsövergripande plattformar; Framtidens skog, Framtidens lantbruk, Framtidens djurhälsa och välfärd samt Människan i framtidens miljöer. Alla dessa behandlar frågor är i linje med målen för bruka utan att förbruka. SLU är också engagerade i tre av de forskningsprogram som bildats som ett resultat av regeringen strategiska forskningssatsningar. I ett av dessa, Trees and crops for the future, är SLU huvudansvarig. Genom beslut med anledning av regeringens proposition En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat (prop. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300) anvisades till fortlöpande miljöanalys vid SLU. Härigenom har en vidareutveckling av datainsamling av betydelse för miljöövervakning kunnat ske. Huvudsakligen har medlen tillförts projekt inom de olika miljöanalysprogrammen med koppling till miljökvalitetsmålen. Medel har också avsatts för fjärranalys som är en övergripande verksam- het för stöd till alla miljöanalysprogram samt för utveckling av vissa dataplattformar. () har i en utvärdering bedömts på ett utmärkt sätt fylla en viktig roll i samhället och fått mycket goda omdömen. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har ansvar för den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden inom miljöområdet, för de areella näringarna och för samhällsbyggande. En resultatredovisning av den forskning som finansieras av Formas görs även under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Cirka hälften av rådets forskningsmedel anvisas över Landsbygdsdepartementets budget. Resterande medel anvisas över budget. Formas har vid sidan av den fria utlysningen bl.a. haft en särskild satsning på starka forskningsmiljöer som omfattar totalt för perioden 20102012. har dessutom initiativ tagits till ett antal riktade satsningar däribland ett forskningsprogram inom livsmedelsområdet (TvärLivs) tillsammans med näringen totalt omfattande . I en samverkan mellan utvecklingsråd (HUR) avsätts från vardera parten som stöd till forskning för att främja ny kunskap och nya lösningar för ökad social, ekonomisk och ekologisk hållbarhet i handeln. Formas har haft regeringens uppdrag att analysera och utvärdera den forsknings- och kunskapsförsörjande verksamheten inom . Verksamheten, som bedömdes hålla en god kvalitet, överfördes till SLU. För de gröna näringarnas kunskapsförsörjning finansieras dessutom forskning av tillämpad karaktär av Stiftelsen huvudsakligen med medel från återföring av handelsgödselskatten, vilken upphör . Utbildning och forskning inom Landsbygdsdepartementets ansvarsområde utgör, tillsammans med den fortlöpande miljöanalysen vid SLU, medel för att uppnå regeringens vision bruka utan att förbruka. Hög kompetens och nya forskningsrön är av högsta vikt för att visionen ska kunna uppnås. Regeringen bedömer att målen avseende utbildningsuppdraget för utbildning och forsk- ning inom Landsbygdsdepartementets områden och regeringens förväntningar på verksamheten är uppfyllda. Ansökningssiffror för SLU pekar på ett ökat intresse för utbildning inom de gröna näringarna. Flera utbildningar, angelägna för den nationella kompetensförsörjningen, är dock små och har fortfarande få sökande. De åtgärder SLU har vidtagit för att bli synligt och attrahera fler sökande har gett resultat. Den forskning som bedrivs är av stor betydelse för den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden för en hållbar samhällsutveckling. Mot bakgrund av de nationella miljökvalitetsmålen och de ökande kraven som ställs från EU avseende miljötillståndet i landet är den utveckling som skett av den fortlöpande miljöanalysen angelägen för att få tillförlitliga underlag. Regeringen ser positivt på det ökade internationella samarbetet och konstaterar att SLU arbetar för en större integration av den fortlöpande miljöanalysen i både utbildning och forskning bl.a. i syfte att bibehålla och förnya kompetensen inom området. Det internationella samarbetet inom forskningen är viktigt och både SLU och Formas är aktiva och deltar på olika sätt både inom och utanför . Regeringen bedömer att utbildning och forskning inom de areella näringarna ligger väl i tiden för att möta globala utmaningar som t.ex. klimatfrågan, livsmedelsförsörjningen och smittsamma djursjukdomar samt det ökade behovet av en hållbar produktion av biomassa för energi och förnybara råvaror. Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen Ett av de övergripande målen inom visionen bruka utan att förbruka är att de gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. Produktionen av bioenergi från jord och skog utgör cirka en femtedel av totala tillförda energi. av bioenergin kommer från skogssektorn och till stor del från industrins biprodukter. Energiproduktion från biomassa ökar och det beror till stor del på en ökad produktion och användning inom skogssektorn. Jordbruket levererar alltmer produkter till bioenergiproduktion. Satsningen på investeringsstöd inom lands- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 bygdsprogrammet för biogasproduktion har ökat intresset för att producera biogas på gårdsnivå och en stadig uppgång av ansökningar noteras. Landsbygdsprogrammet tillfördes ytterligare medel för perioden 20102013, bl.a. för att förbättra vattenkvaliteten genom att öka anläggningstakten av våtmarker samt stärka den biologiska mångfalden i landets mest värdefulla ängs- och betesmarker. Resultatet har blivit att arealen ängs- och betesmarker har ökat något . Dessutom höjdes ersättningsnivåerna inom axel 2 genom omprioriteringar mellan programmets insatser. Resultatet visar att anslutningen till de flesta miljöersättningar ökar och regeringen bedömer att måluppfyllelsen överlag är god inom axel 2. SLU:s halvtidsutvärdering av programmet visar att åtgärderna i axel 2 bidragit till ökad biologisk mångfald, bevarande av jordbruksmark med höga naturvärden och förbättrad vatten- och markkvalitet. Skogen brukas med de jämställda skogspolitiska målen för produktion och miljö som grund. Gällande produktionsmålet noteras goda resultat och att den genomsnittliga tillväxten på produktiv skogsmark överstiger den genomsnittliga bruttoavverkningen. Förbättring bör dock ske bl.a. gällande återväxt och röjning. För miljömålet finns positiva resultat bl.a. för skydd av skog samt ökad andel lövskog och död ved, men regeringen noterar att det finns vissa brister i miljöhänsyn vid föryngringsavverkning varför rådgivningsinsatser på området är viktiga. Regeringen drar slutsatsen att det med bas i en hållbart producerad skogsråvara finns goda förutsättningar för ökad sysselsättning i hela . Genom de beslutade förordningarna på fiskerikontrollens område ställer den gemensamma fiskeripolitiken ökade krav på förbättrad teknik och måluppfyllelse. IUU-förordningen innebär att regeringen via myndigheten fortsätter att bygga upp verksamhet för att hantera den export/importkontroll som följer av förordningen. Målet om att antalet anmärkningar inte skulle överstiga uppnåddes inte, sannolikt beroende till stor del på ett mer riktat kontrollurval som antalet faktorer som kontrolleras ökat vilket också påverkar utfallet. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Utbildning och forskning inom de areella näringarna är väsentligt för att möta globala utmaningar som t.ex. klimatfrågan, livsmedelsförsörjningen och smittsamma djursjukdomar samt det ökade behovet av en hållbar produktion av biomassa för energi och förnybara råvaror. Regeringen bedömer att målen för utbildning och forskning inom Landsbygdsdepartementets områden och regeringens förväntningar på verksamheten är uppfyllda. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att de redovisade insatserna bidragit till ökad måluppfyllelse för att De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. ska vara pådrivande för sund djurhållning och friska djur i EU Målen om sund djurhållning och friska djur är uppfyllda eller i huvudsak uppfyllda, gällande djurhälsa och smittbekämpning samt tillgång till rikstäckande djurhälsovård. Den vaccinationskampanj mot blåtunga som genomförts under 20082010 har varit framgångsrik. kunde , efter omfattande övervakning, som första land inom EU friförklaras från sjukdomen. Kostnaderna för bekämpning och friförklaring har totalt uppgått till . 2.5.3De gröna näringarna utmärks av verkets årsredovisning framgår att i de beräk- omtanke, ansvarstagande och hög etik För att mäta måluppfyllelsen redovisas bl.a. följande indikatorer inom de olika delområdena under målet: -antal utbrott av smittsamma djursjukdomar, kalvdödlighet och antibiotikaresistens i djurhållning, -hur många djurskyddskontroller som länsstyrelserna genomfört och hur stor andel av dessa som var gjorda utifrån en riskvärdering, -andel allvarliga avvikelser vid datorbaserade inspektioner. Indikatorerna avseende djurhälsa med behandlingsstatistik påvisar resultatet av regeringens förebyggande åtgärder. Genomförda djurskyddskontroller och andel av dessa gjorda utifrån en riskvärdering avspeglar måluppfyllelse inom djurskyddet. Livsmedelssäkerhet och konsumentinformation mäts genom indikatorerna inom området. Flera indikatorer är nya och har utvecklats med avsikten att ge en tydligare bild av uppnådda resultat. ningar som gjorts skulle kostnaden för lantbruk uppgå till om smittan fick spridas fritt. Dessutom tillkommer uppskattade årliga kostnader om för anslutande näringar om sjukdomen etableras. Antalet utbrott av epizootiska sjukdomar var endast fyra vilket är i nivå med och betydligt lägre än åren . Tabell 2.21 Antal fall/besättningar med epizootisk sjukdom 20062010 Källa: , årsredovisning 2010. 1 Avser viltfågel för utsättning. Ytterligare 63 fall noterades på vilda fåglar och ett fall på vild mink. har de första fallen av rävens dvärgbandmask konstaterats i . Denna parasit kan i sällsynta fall smitta till människa och då orsaka allvarliga skador på inre organ, främst levern. Antalet nyinfektioner av salmonella hos livsmedelsproducerande djur har uppvisat en puckel med bl.a. förekomst av salmonella i vissa delar av . är antalet nyinfektioner tillbaka nivå. För att åstadkomma en billigare och effektivare bekämpning av salmonella har utvecklingsarbete och utbildningar genomförts. I endast ett fåtal fall har salmonella hittats i färdigt foder. Fodret stoppades innan det nådde producenterna. Statens veterinärmedicinska anstalts (SVA) och kunskap och löpande analysarbete bidrar till en effektiv spårning och bekämpande av dessa smittor. Myndigheterna har fortsatt fokuserat på salmonellaarbetet och har bl.a. förstärkt samrådet mellan näringen och myndigheterna om strategier i salmonellakontrollprogrammen genom att inrätta en frågor. Tabell 2.22 Nyinfektion av salmonella i djurbesättningar och anläggningar 20062010 Gäss, ankor, struts Källa: , årsredovisning 2010. Kalvdödlighet är en indikator som på ett tydligt sätt speglar det övergripande hälsoläget i besättningarna. Uppgiften avser andelen levande födda kalvar som dör inom en månad. Dödligheten varierar mellan olika raser och kön. var kalvdödligheten totalt vilket är på ungefär samma nivå som närmast föregående då dödligheten varierat mellan . Övervakningen av antibiotikaresistens bland bakterier från djur och livsmedel visar att läget i är generellt gott och bättre än i de flesta andra länder. Dock har MRSA (metithillinresistenta Staphylococcus aureus) och tarmbakterier som producerar ESBL (extended spectrum beta-lactamases) påvisats hos livsmedelsproducerande djur i . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Rikstäckande djurhälsovård har funnits att tillgå. infördes en ny organisation för den veterinära servicen, med syfte att skapa en ökad konkurrens som ett gott smitt- och djurskydd bibehålls i hela landet. Intresset hos de privata veterinärerna att delta i de offentliga upphandlingarna på det veterinära området har varit svagt. Trenden att andelen behandlingar inom den rikstäckande djurhälsovården som rör lantbrukets djur minskar har planat ut då det numera görs fler behandlingar per förrättning. Tabell 2.23 Antal behandlingar per djurslag inom den rikstäckande djurhälsovården 20082010 Källa: , årsredovisning 2010. trädde en ny lag om verksamhet inom djurens hälso- och sjukvård i kraft som bl.a. innebär att fler yrken inom djurens hälso- och sjukvård behörighetsregleras. beslutades om EU-gemensamma regler avseende TSE-kontroll i normalslakten. Förändringarna föranleds av ett bättre hälsoläge inom EU och innebär att betydligt färre djur behöver kontrolleras. I syfte att förbättra djurskyddet och öka likvärdigheten i kontrollen överfördes ansvaret för djurskyddskontrollen från kommunerna till länsstyrelserna. bestämdes att länsstyrelsernas kontroll skulle finansieras med allmänna medel, tidigare kunde kommunerna välja hur de ville finansiera kontrollen. Regeringen bedömer att delar av målen med överföringen av kontrollansvaret till länsstyrelserna har nåtts. De kontroller som utförs förefaller vara mer träffsäkra och riktas mot de ärenden där det finns stora djurskyddsproblem. Vidare förefaller kontrollerna nu vara mer likvärdiga över landet . Dock har kontrollen präglats av en hög andel anmälningsärenden, av övergångsproblem och av stora ingående ärendebalanser från den tidigare kommunala kontrollen. Sammantaget har detta lett till att antalet genomförda kontroller i länsstyrelser- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 nas regi är betydligt lägre än önskvärt. genomfördes totalt 12 800 kontroller, varav avsåg kontrollobjekt som valts utifrån riskvärderingskriterier. Detta är en för låg andel men ändock en avsevärd förbättring jämfört med de som uppnåddes 2009. och länsstyrelserna har genomfört särskilda insatser för att åstadkomma en effektiv och likvärdig djurskyddskontroll. finns ett krav på att veterinärer ska fylla i en djurskyddsdeklaration i samband med villkorad läkemedelsanvändning i grisbesättningar. Detta innebär att djurskyddet för grisar i svenska besättningar stärks. Regeringen har gett i uppdrag att medverka i utvecklingen av teknik och system som gör att man kan undvika att kastrera smågrisar utan föregående bedövning. har genom föreskriftsändringar gjort det möjligt även för lekmän att utföra bedövning i samband med kastrering av smågrisar. SLU har även utvärderat en metod som innebär vaccinering mot galtlukt. Användningen av en sådan metod kan bidra till att kirurgisk kastrering inte behöver göras. Det finns även andra metoder för att undvika kirurgisk kastrering, De har alla sina för- och nackdelar. Exempel på sådana metoder är uppfödning av intakta hangrisar, särskild noggrannhet vid gruppering, skötsel och utfodring. Djurskyddsforskning finansieras av Formas, och . Vid bedrivs djurskyddsforskning inom ramen för anslag. Nationellt centrum för djurvälfärd (SCAW) samordnar och utvecklar verksamhet inom djurskyddsområdet, särskilt avseende lantbrukets djur och försöksdjur. Nätverk av experter anlitas för att säkerställa att aktuell vetenskaplig kunskap tas till vara och sprids. har SCAW t.ex. anordnat utbildningar om djurskyddskontroll och inlett ett projekt om indikatorer för djurvälfärd hos mjölkkor. SCAW har utsetts till nationell kontaktpunkt för validering av alternativ till djurförsök. SCAW har tilldelats sammanlagt för att utveckla samordningen av djurskyddsarbetet inom EU. Regeringen stöder inrättandet av ett centrum för djurskydd inom EU och verkar för att det ska förläggas till SCAW och . Flera viktiga framsteg för djurskyddet har gjorts inom EU. paparlamentets och rådets direktiv (2010/63/EU) om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål i kraft. Det nya direktivet innebär att djurskyddet för försöksdjuren inom EU stärks betydligt. antog rådet slutsatser om hundar och katters välbefinnande. I slutsatserna konstateras att det finns stora skillnader mellan olika nationella och regionala bestämmelser i fråga om hundars och katters välbefinnande och att det skulle kunna leda till djurskyddsproblem, risk för zoonoser och bedrägerier mot medborgare som köper djur med eventuella dolda sjukdomar. Med utgångspunkt i bl.a. de indikatorer som valts drar regeringen slutsatsen att det goda djurhälsoläget i bibehållits . har fallen av salmonella ökat vilket lett till ökade kostnader för bekämpande arbete. Förhoppningsvis innebär nedgången i antalet nyinfektioner ett trendbrott. De insatser som gjorts har varit särskilt angelägna eftersom salmonella kan smitta mellan djur och människa och stora utbrott snabbt kan medföra stora kostnader och lidande. Tack vare ökad kunskap och medvetet arbete minskade antibiotikaanvändningen kraftigt i och är nu tämligen men minskar gällande förskrivning till hundar. Antibiotikaresistenta bakterier är trots detta ett växande problem inom humanmedicinen och medför ett ökat antal svårbehandlade infektioner. Sådana resistenta bakterier kan också infektera djur. För att motverka denna utveckling är det viktigt att vidareutveckla det goda samarbetet mellan myndigheter som ansvarar för folkhälsa och djurhälsa, t.ex. genom att utveckla riktlinjer för hanterandet av multiresistenta bakterier hos sällskapsdjur. Reformen av djurskyddskontrollen visar tydliga förbättringar 2010, men har blivit mer utdragen än förväntat genom omställningsproblem och oväntat många anmälningsärenden. De indikatorer som valts för att följa arbetet pekar också på flera allvarliga brister. Regeringen följer aktivt den fortsatta utvecklingen och har även gett Statskontoret i uppdrag att utvärdera reformen. har även tillförts extra resurser för att stärka stödet till länsstyrelserna för att uppnå en bra kontroll. För att uppnå sund djurhållning och friska djur är det av stor vikt att samarbeta inom EU och internationellt eftersom frågorna ofta är av gränsöverskridande karaktär. Konsumenter ska ha verktyg och förutsättningar att välja Lagstiftningen inom livsmedelsområdet ålägger företagen ett långtgående ansvar för att de livsmedel som släpps ut på marknaden är säkra. Livsmedlen ska även vara korrekt märkta och vara det de utges för att vara. Denna senare del benämns redlighet i livsmedelshanteringen. är den centrala myndigheten inom detta område. I ansvarsområde ingår även att verka för bra matvanor i befolkningen. Kontrollen inom livsmedelskedjan ska bedrivas enligt principen från jord till bord. Den utförs av en rad olika myndigheter på lokal, regional och central nivå och ska vara riskbaserad. I vilken utsträckning riskbaserade kontroller genomförs varierar mellan kommunerna. Antalet verksamma livsmedelsinspektörer understiger det faktiska behovet. Detta beror huvudsakligen på att det råder brist på utbildade livsmedelsinspektörer, vilket också framgår av kommunernas årliga rapportering till . De senaste årens ökningstakt av antalet inspektörer tycks ha avtagit. Antalet registrerade livsmedelsanläggningar i leden efter primärproduktionen ökade och är nu cirka 79 000, jämfört med 70 000 året innan. Den stora ökningen beror främst på allt mer korrekt registrering av anläggningar. Europeiska kommissionens kontor för livsmedel och veterinära frågor har genomfört en revision av den svenska offentliga kontrollen i livsmedelskedjan. På det stora hela har betyget blivit tämligen gott men det påtalades brister bl.a. i samordningen, av kontrollen inom och mellan kontrollmyndigheterna, genomförandet, uppföljningen och revisionen av kontrollen samt brister i utbildningen av inspektörerna. De berörda kontrollmyndigheterna har inlett insatser för att komma till rätta med de påtalade bristerna. Gällande frågan om revision av kontrollen överlämnade sitt slutbetänkande Revision av livsmedelskedjans kontrollmyndig- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 heter (SOU 2011:23) till regeringen. Betänkandet bereds inom . Indikatorn för säker mat har förändrats men är ändå jämförbar mellan åren. Avvikelser fanns inom kontrollområdena HACCP-baserade (faroanalys och kritiska kontrollpunkter) förfaranden, temperatur och utbildning medan det var ovanligare med avvikelser för personlig hygien och information om hälsorisker. Tabell 2.24 Andel allvarliga avvikelser vid offentlig kontroll avvikelser (%) Källa: årsredovisning 2010. Ett annat sätt att få en uppfattning om säkerheten hos livsmedlen är konsumenternas uppfattning huruvida maten de äter är säker eller inte. En mycket hög andel, nio av tio konsumenter, anser i en undersökning utförd på uppdrag av , att maten är mycket eller ganska säker i . Ytterligare ett sätt att få en uppfattning om säkerheten hos livsmedlen är att studera den kemiska säkerheten. En källa till sådan information är hur ofta kontrollen finner att gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i frukt och grönt eller främmande ämnen i animaliska livsmedel överskrids. Endast i ett fåtal fall överskrids de fastställda gränsvärdena för främmande ämnen i animaliska livsmedel, medan gränsvärdena för bekämpningsmedelsrester överskrids betydligt oftare. Vid överskridanden återkallas eller stoppas produkterna redan innan de når marknaden. I sådana fall är det också vanligt att beslut fattas om riktad kontroll av efterföljande partier. Livsmedlen i kan bedömas som säkra. Trots detta konstateras ibland problem med olika livsmedel som potentiellt kan komma till . Ett exempel är förekomst av dioxin i foder till tysk svinproduktion. Genom ett välutbyggt samarbete inom EU med system för snabb informationsspridning mellan medlemsstaterna, fungerande system hos företagen och kontroll från de svenska myndigheterna kan 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 dessa problem hanteras snabbt och korrekt så att de felaktiga produkterna kan avlägsnas från marknaden. har två större utbrott av vattenburen smitta ägt rum. I såväl som har ett stort antal människor smittats av parasiten Cryptosporidium med magsjuka som följd. Berörda myndigheter genomför studier av vilka kostnader utbrottet i har orsakat samhället. För att konsumenterna ska ha möjlighet att göra medvetna val mellan olika livsmedel är det viktigt att märkningen av livsmedlen är korrekt och inte vilseleder konsumenten om varans beskaffenhet. Det kan gälla näringsinnehåll, sammansättning, produktinnehåll (t.ex. djurart), vikt och volym, ursprung, produktionssätt (t.ex. genmodifierade eller ekologiska livsmedel) eller hur livsmedlet exponeras i butiken. EU har gemensam lagstiftning för hur livsmedel ska märkas.