prop · GZ0336 · 2011-11-30 00:00:00 — (2005), Lokalkostnader vid universitet och högskolor. (2006), Forskarutbildningen i . Variation i volym, effektivitet och kostnader . (2007), Finansiering av forskning inom den svenska högskolan 19952006. , (1989), Sektorsforskningens reorganisation, i ), Universitet och samhälle. Om forskningspolitik och vetenskapens samhälleliga roll. aspx?ReportId=143&IF_Language=eng Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Bilaga 1 Enkät till 29 lärosäten om basanslagets användning I denna bilaga redovisas resultat av den enkät som sände ut till 29 lärosäten den 24 mars 2010.152 Syftet med enkäten var att erhålla underlag dels för den aktuella granskningen som behandlar basanslaget för forskning och forskarutbildning, dels för den tidigare granskningen Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor (RiR 2011:3). Enkäten innehöll tio frågor som behandlade externa forskningsbidrag och åtta frågor som berörde basanslagets användning.153 Frågorna 110 i enkäten tillhörde granskningen Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor (RiR 2011:3).154 Frågorna 1118 rör granskningen om basanslaget för forskning och forskarutbildning. Alla lärosäten besvarade frågorna 11a, 12, 13, 14a, 15, 17 och 18. Fråga 14b var en följdfråga som besvarades av alla lärosäten som svarade jakande på fråga 14a. Frågorna 11b samt 16a, b och c har ett bortfall. 152Uppsala universitet, , , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , , , , , , , , , , , , , , Högskolan på , , , , , och . 153Svaren på frågorna om externa forskningsbidrag finns att läsa i (RiR 2011:3), bilaga 1. 154Svaren på frågorna 110 redovisas i (RiR 2011:3), bilaga 1. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Om svaret är ja på fråga 11a, hur ser dessa centralt fattade beslut ut? Fråga 16 hade ett stort bortfall. För frågorna 16a och 16b begärde kompletteringar från lärosätena, vilket är anledningen till att bortfallet skiljer sig gentemot delfråga 16c. Finns det vid lärosätet centralt fattade beslut om hur basanslag ska fördelas på olika ändamål? Alla lärosäten utom två har tagit centrala beslut om hur basanslaget ska fördelas för olika ändamål. 155 Ett av de 27 lärosäten som svarade ja på fråga 11a besvarade inte fråga 11b. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Om svaret är ja på fråga 11a, hur ser dessa centralt fattade beslut ut? Svar från olika lärosäten Huvudsaklig fördelning via verksamhetsbaser samt till en viss del direkt prestationsrelaterad (examen i forskarutbildningen). Ett förslag är att fördelningen ska ske i tre dimensioner: bastilldelning, utförd prestation (endast examenspoäng) och strategiska överväganden. Inom forskning och forskarutbildning fattar rektor inga detaljbeslut utifrån universitetsstyrelsens beslut. Anslag fördelas i en strategisk del till lärosätets prioriterade inriktningar, resterande del fördelas i s.k. volymdel, utifrån ett antal kriterier (publikationer, externa medel m. Rektor beslutar om ett planeringsunderlag. Slutligt beslut tas av styrelsen inkluderat i budget. Styrelsen beslutar att fördelning i första hand ska ske efter fakultetsnämndernas utfall inom bibliometri respektive externa medel. Styrelsen delegerade till rektor att besluta om tillkommande medel. Universitetsstyrelsen fattar beslut om planeringsförutsättningar för kommande verksamhetsår, inklusive en preliminär fördelning. I planeringsförutsättningarna ges uppdrag till nämnderna knutna till användningen av såväl årets anslag som från Rektor fastställer en slutlig fördelning av basanslaget , dels fördelningen från styrelse till nämnder, dels nämndernas fördelning till institutionerna i enlighet med de av nämnderna beslutade fördelningsdokumenten. Resursfördelningsbeslut fattas av högskolestyrelsen. Tillämpar en intern styrmodell med tvåårsplanering utifrån principen om balanserat styrkort. Rektor fastställer och beslutar alla centrala styrdokument i modellen samt har kontinuerliga dialoger med respektive prefekt . Styrelsen och fakultetsnämnder fattar årliga beslut. Anslaget fördelas till fakulteter som i sin tur fördelar till institutioner. Prioriteringar görs på alla nivåer. Rektor tar ett samlat beslut om hur forskningsmedlen ska fördelas på förslag av forskningsutskottet. Anslaget har fördelats utifrån tidigare prestationer/ansökningsförfarande. Ett arbete pågår om den framtida fördelningen . Universitetsstyrelsen har fastställt nya riktlinjer. Fakultetsnämndernas inflytande förstärks vid fördelning av fakultetsanslag. Målsättning: fördelning av fakultetsmedel genomförs i enlighet med övergripande mål och strategier. Övergripande prioritering: forskningens möjlighet att bli mer framgångsrik och konkurrenskraftig. Öka externa intäkter samt att en eller flera miljöer ökar i både storlek och kvalitet och blir nationellt ledande. Forskningsanknytning för viktiga utbildningsområden, utveckla viktiga samverkansområden, särskilt de av betydelse för regionen. Styrelsen beslutar om budgetprinciper och policyer och fördelar anslaget till rektor. Rektor fördelar till nämnderna. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Forskarutbildning finansieras via särskilda rektorsbeslut. En forskningskommitté lämnar förslag till fördelning inför beslut av rektor. Central utlysning i konkurrens (för forskningsprojekt). Högskolestyrelsen fördelar FoU-anslaget till forskningsnämnder. Därefter sker en fördelning från nämnderna till sektioner (forskningsmiljöer). av anslaget till forskning fördelas i relation till grundutbildningens storlek och ska användas för att säkerställa utbildningens vetenskapliga kvalitet. Resterande medel fördelas av de särskilda organen till olika projekt efter ett ansökningsförfarande. Efter avdrag för gemensamma kostnader fördelas forskningsanslag och bidrag av (GruF) och Lärarutbildnings- och forskningsnämnden (LUN). Fördelningen mellan GruF och LUN baseras på andelen helårsstudenter i lärarutbildningen. Huvuddelen av forskningsanslagen ska användas för att bygga upp och bibehålla vitala forskningsmiljöer. Huvudprincipen är att nyanställda doktorander ska externfinansieras. fyra fakultetsnämnder fördelar huvuddelen av forskningsanslaget. fastställer fördelningsprinciper t.ex. professorsschabloner, ämnesstöd, rörlig resurs. Däremot finns inte av rektor beslutade principer. av basanslaget fördelas i form av strategiska satsningar efter beslut av rektor. Fakultetsanslaget styrs delvis till olika ändamål när det gäller fördelningen av rektors fakultetsmedel. Lärosätet fördelar ett ramanslag till områdena (fakulteterna) samt en mindre del där ändamålet är angivet, såsom avsättning för satsning på yngre forskare. Vissa bidrag för specifika strategiska ändamål. Nya doktorander ska ha viss del externfinansiering. Anmärkning: Vissa svar visas här i en något nedkortad version. Sex lärosäten har i sitt svar hänvisat till dokument. Enligt vilka grunder fördelas basanslaget mellan olika nivåer och organisatoriska enheter inom lärosätet? Prestations-/volym del (publiceringar, grad av externfinansiering m.m.) Fast del/historisk bas Ansökningsförfarande och genomförd forskning Anmärkning: Samma lärosäte kan ha angivit flera grunder. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Det är vanligt med prestationsrelaterade grunder vid fördelning av basanslaget. Lärosätena har också ofta en del som går till strategiska satsningar och en annan som baseras på historisk tilldelning. Har lärosätet fastställt regler för samfinansiering vid ansökan av externa forskningsbidrag? av alla lärosäten har fastlagt regler för samfinansiering i samband med ansökan av externa forskningsbidrag. Följer lärosätet centralt upp omfattningen av den kontraktsbundna samfinansieringen av bidragsfinansierade forskningsprojekt? Drygt hälften av lärosätena anger att de följer upp omfattningen av den kontraktsbundna samfinansieringen av bidragsfinansierade forskningsprojekt centralt. Om svaret är ja på fråga 14a, hur stor andel avser kostnader för forskartid (inklusive doktoranders forskartid)? Går inte att ge något generellt svar Ingen forskartid avsätts för samfinansiering Uppföljningen sker på områdesnivå Beslut om samfinansieringsregler gäller from 2010 Summa (av de som svarade ja på fråga 14a) Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning 13 lärosäten har inte besvarat fråga 14b, då den är en följfråga på fråga 14a där samma lärosäten svarade nekande. Av de 16 lärosäten som svarat på fråga 14b är det tio stycken som uppger att de inte vet hur stor andel av den kontraktsbundna samfinansieringen av bidragsfinansierade forskningsprojekt som avser kostnader för forskartid, inklusive doktoranders forskartid. Vidare menar två lärosäten att det inte går att ge något generellt svar, varav en hänvisar till att parallell förbrukning sker vid samfinansiering och att andelen lön därmed kan variera. Ett annat lärosäte svarar att uppföljningen inte sker centralt utan på områdesnivå. Ett lärosäte uppskattar att andelen av samfinansiering som avser forskartid motsvarar omkring hälften, medan ett annat inte avsätter någon forskartid som samfinansiering.156 Ett av de lärosäten som svarat vet inte uppskattar att andelen forskartid uppgår till mer än hälften av den totala kontraktsbundna samfinansieringen av bidragsfinansierade forskningsprojekt. Har lärosätet implementerat den nya redovisningsmodell som SUHF rekommenderar? Fyra lärosäten har i enkäten uppgivit att de inte implementerat den nya redovisningsmodellen. 156Enkätsvar: Denna uppföljning gjordes första gången i första hand för att få en uppfattning om volymen ofinansierade indirekta kostnader (OH) i externfinansierade projekt, i den nya modellen samfinansieringskostnader. Samfinansieringen i forskningsbidrag uppgick till , varav är samfinansiering för externt ofinansierade indirekta kostnader. Huvuddelen av övrig samfinansiering är forskartid. Enkätsvar: (lärosätet har haft ett mycket restriktivt förhållningssätt till samfinansiering och har det skett har det avsett indirekta kostnader). Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Ange i tabellen nedan hur basanslaget fördelades på forskning och forskarutbildning . Om redovisningssystemet tillåter, ange i tabellen hur externa forskningsbidrag fördelades på forskning och forskarutbildning . Fråga 16 c. Om redovisningssystemet tillåter, ange i tabellen nedan hur avgifter för uppdragsforskning fördelades på forskning och forskarutbildning . Svarsredovisning utifrån nio lärosätens svar, i procent Anmärkning: Två av dessa nio lärosäten kan separera alla kostnader förutom lokalkostnader som ingår i indirekta kostnader. I sammanställningen av lokalkostnad och indirekta kostnader baseras redovisningen på svar från sju lärosäten. Genomsnittsvärden beskrivs som ovägda medeltal. Tio av 29 lärosäten har redovisat hur basanslaget har kostnadsfördelats över verksamheten 2009, och nio av dessa har redovisat motsvarande uppgifter för bidrag.157 Ytterligare åtta lärosäten har besvarat frågan, men utan att ha redovisat fullständiga uppgifter. Nio lärosäten har angivit explicit att det inom ramen för deras ekonomisystem inte är möjligt att specificera och särredovisa hur man använt basanslaget respektive externa forskningsbidrag. Tre lärosäten har inte besvarat frågan. På grund av stort bortfall och osäkra siffror har svaren på fråga 16c inte använts i granskningen. 157Riksrevisionens enkät: Fråga 16a, b och c: Ange i tabellen hur basanslaget/externa forskningsbidrag/uppdragsforskning fördelades på forskning och forskarutbildning . Det lärosäte som hade redovisat kostnader för basanslag men inte bidrag mottog inga bidrag 2009. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Är det inom ramen för lärosätets redovisningssystem möjligt att separera kostnaden för undervisningsmomentet (doktorandkurser, handledning, administration, m.m.) inom forskarutbildningen från övriga kostnader för forskning och forskarutbildning? Tre lärosäten svarar att det inom ramen för lärosätets ekonomisystem är möjligt att separera kostnaden för undervisningsmomentet inom forskarutbildningen. Hur stor andel, i procent, av basanslaget uppskattar ni att undervisningsmomentet i forskarutbildningen svarar för? Har inte egen undervisning för forskarutbildning Kan inte svara på frågan: vet inte; redovisningssystemet tillåter inte en sådan uppdelning; avstår från att göra en uppskattning på grund av stor osäkerhet Efterfrågar specificering av frågan för att kunna svara Olika procentsvar: 0, 5, 8-10, upp till 10, 10-15 (handledningsmomentet), . Sex lärosäten anger att de inte har egen undervisning för forskarutbildningen. 14 lärosäten svarar att de inte vet, att ekonomisystemet inte tillåter en sådan uppdelning, eller att de avstår från att göra en uppskattning på grund av stor osäkerhet. Ett lärosäte har missuppfattat frågan. Sex lärosäten har angivit någon form av uppskattning av andel. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Bilaga 2 Urval av fallstudie vid tre lärosäten Syftet med denna bilaga är att redovisa hur urvalet av lärosäten gjordes. Inom denna granskning och den föregående granskningen av oförbrukade forskningsbidrag har en fallstudie gjorts med syfte att undersöka tre lärosäten närmare: , och . Syftet med fallstudien för denna granskning var att få fördjupad kunskap om hur intern fördelning av basanslag sker, vad basanslaget används till och hur de kostnader som belastar basanslaget för forskning redovisas. Fallstudien innefattade en undersökning av ekonomisk redovisning, styrdokument och rutiner samt intervjuer med företrädare på olika nivå inom lärosätet. Valet av lärosäten för fallstudien utgick från att den skulle omfatta dels två äldre universitet med en bred forskningsverksamhet och som tilldelas en stor andel av den sammanlagda basfinansieringen för forskning, dels en högskola med en stor andel externfinansiering i relation till sin basfinansiering. Eftersom fallstudien avsågs ligga till grund både för denna granskning och granskning av oförbrukade bidrag (RiR 2011:3) var ett kriterium för valet av lärosäten också volymen oförbrukade bidrag vid lärosätena. I tabell B2.1 nedan redovisas data för samtliga lärosäten med avseende på dessa olika egenskaper. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Basfinansiering för forskning och basanslagets andel av den totala forskningsfinansieringen 2009, vid 29 lärosäten, i Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Källa: HSV, NU-databasen. Anmärkning: KK-medel avser anslag utbetalade via Kammarkollegiet. I beloppet för basfinansiering ingår i förekommande fall ersättning för klinisk forskning. I indelningen äldre universitet ingår även i i uppgifterna i tabell 3.1. I indelningen övriga högskolor ingår även Gymnastik- och i uppgifterna i tabell 3.1. Konstnärliga högskolor ingår i övriga lärosäten. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning De lärosäten som uppfyllde båda granskningarnas kriterier var Lunds och samt . tilldelas en stor andel av den sammanlagda basfinansieringen av forskning och kommer väl ut i den konkurrensutsatta tilldelningen av basanslag. Även är ett universitet med betydande basfinansiering för forskning. däremot har en mindre volym basfinansiering än de flesta högskolor, är lärosätets andel externt finansierad forskning stor. Forskning har olika förutsättningar vad gäller utförande och finansiering beroende på vilka vetenskapliga områden det handlar om. Vid de tre lärosäten som ingår i fallstudien valdes följande vetenskapliga områden och institutioner ut för en mer ingående undersökning: Naturvetenskaplig fakultet, eller motsvarande, och Humanistisk fakultet, eller motsvarande, och Naturvetenskaplig fakultet uppvisar ofta en högre grad av extern finansiering än humanistisk fakultet. Orsaken till att tekniska och medicinska fakulteter valdes bort var att de inte fanns representerade eller integrerade i samma organisation vid alla tre lärosäten. 158Vid : Naturvetenskapliga fakulteten och kemiska institutionen. Vid : Naturvetenskaplig fakultet och . Vid : Nämnden och . 159Vid : Området för humaniora och teologi och historiska institutionen. Vid : Humanistisk fakultet och . Vid : och samhällsvetenskap och teknik samt , kultur och historia. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Bilaga 3 Lärosätenas redovisning I denna bilaga presenteras kortfattat och på en övergripande nivå den redovisningsmodell som gäller för universitet och högskolor. Nedan redogörs för vissa problem med modellen, hur den tillämpas och hur detta påverkar beslutsunderlag som bygger på redovisningsinformation. Framställningen avgränsas till att belysa några av de väsentligaste problemen beträffande finansiell redovisning av forskningsprojekt. Lärosätenas ekonomimodell följer det regelverk som generellt fastställts för statliga myndigheter och de särskilda normer som fastställts för högskolesektorn. Den problematik som diskuteras i framställningen är en följd av den statliga redovisningens särart i kombination med den komplexa verksamhet lärosätena bedriver och det informationsbehov ledningen av en sådan verksamhet kräver. Vad är problemet? Den ekonomimodell som används vid universitet och högskolor, den s.k. UH-modellen, har inte primärt i uppgift att redovisa ett företagsekonomiskt resultat, vinst eller förlust. I stället är det en modell med syfte att redovisa verksamhetens kostnader relaterat till de medel man tilldelats för att bedriva denna. Redovisningen ska utformas så att den i finansiella termer, och med övrig information, beskriver verksamheten så att informationen är transparent och analyserbar. Den ska fånga upp samtliga kostnader och intäkter som kan identifieras i verksamheten. Dessa kostnader och intäkter ska dessutom vara hänförbara till den period beskrivningen avser (matchning). Utöver detta ska man i den interna redovisningen identifiera kostnader och intäkter på olika verksamheter och på olika nivåer i organisationen. Denna kontext ska också anpassas till ett regelverk för extern redovisning (årsredovisningen) som i avgörande stycken inte överensstämmer med det informationsbehov som utgör grunden för utformningen av internredovisningen och den interna styrningen. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Den externa redovisningen (årsredovisningen) belyser därför verksamheten i en annan dager än den interna redovisningen. En extern betraktare och beslutsfattare kan därför få en annan, eller delvis annan bild, än en intern analytiker vilket kan påverka beslutsfattandet på olika nivåer. Lärosätena undantas från reglerna för anslagsredovisning och basanslag intäktsförs direkt då de betalas in till lärosätet, vilket är ett särskiljande drag mot generella statliga redovisningsprinciper. Dessutom har lärosätena till skillnad från många andra myndigheter en mycket omfattande bidrags- och avgiftsfinansierad verksamhet.160 Totalt kommer nästan en tredjedel av lärosätenas finansiering från externa källor och mer än hälften av forskningen bedrivs med externa medel. Detta ställer till en del problem för i vilken mån beslutsfattare kan få tillräckligt god information, både från den interna och från den externa redovisningen, för att fatta väl underbyggda beslut. I den ekonomimodell lärosätena ska följa balanseras de externa medlen i balansräkningen och intäktsförs i takt med att de förbrukas . De redovisade intäkterna av bidrag och uppdragsforskning är alltså inte liktydiga med de medel som faktiskt har betalats in , utan visar vad som har förbrukats. De medel som inte har tagits i bruk redovisas som oförbrukade bidrag i balansräkningen. I redovisas alla bidrag som lärosätena mottar utan att forskningsbidragen kan ses separat.161 När basanslag betalas in till lärosätet intäktsförs de direkt. Om hela basanslaget inte förbrukas redovisas kvarstående medel som överskott i resultaträkningen och som en del av myndighetskapitalet. Finansiell information hämtas därmed ur olika källor som fyller olika funktion i rapporteringssystemet. Dessa samverkar inte med varandra, vilket ger bristande transparens i redovisningen avseende hur mycket medel som betalats in och förbrukats . En konsekvens av utformningen av ekonomimodellen är också att framtida intecknade medel inte synliggörs i redovisningen. 160Förordningen 2000:606 om myndigheters bokföring (FBF) och förordningen 2000:605 om årsredovisning och budgetunderlag (FÅB). 161Telefonsamtal med företrädare för , . är ett gemensamt informationssystem för myndigheterna och . Systemet finns för att ge stöd i arbetet med budget och uppföljning av statlig ekonomi, , . Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Utformningen av ekonomimodellen medför att resultat- och balansanalyser blir komplicerade och att redovisningen inte beskriver faktiskt genomförd verksamhet. Ett exempel på detta är att man kan få bilden av att eftersatt forskningsvolym är positivt ur finansiell synpunkt, eftersom man sparar erhållna basanslag till efterföljande år. Ett överskott innebär dock att man inte har genomfört forskningsverksamheten fullt ut . Det kan finnas många förklaringar till att ett överskott uppkommer. Ett överskott är inte nödvändigtvis ett uttryck för bristande resursutnyttjande. Verkligheten låter sig inte enkelt speglas i olika ekonomimodeller. I stället ges olika bilder av verkligheten utifrån de funktioner redovisningen ska fylla. Det kan också finnas olika bilder av verkligheten utifrån olika betraktares perspektiv. Grundläggande för en god redovisning är att man kan identifiera och definiera en verklighet som kan utgöra en gemensam grund för redovisningen och den problematik den ska beskriva. Redovisning med dess olika regler är en internationellt överenskommen teknik. Redovisning kan betraktas som ett språk, med gemensam grammatik och vokabulär, men som kan låta olika beroende på vilken bransch som avses. Ett syfte med redovisningen är att den ska beskriva ekonomiska företeelser och tillstånd på ett sätt som kan förstås också av utomstående betraktare. Den ska även möjliggöra jämförelser inom organisationen, mellan organisationer och över tid.162 Internredovisningens ekonomimodell ska i finansiella termer beskriva den definierade verkligheten. Brukarna av redovisningsinformationen, beslutsfattare på olika nivåer, måste vara kravställare. Detta innebär att man på ett tydligt sätt måste identifiera och definiera den verklighet ekonomimodellen ska beskriva. Det kan vara fråga om att ange mätpunkter, periodicitet, finansiella mått och definitioner samt de rapporter som ska genereras ur den interna redovisningen. Brukarna har stor frihet att utforma den interna ekonomimodellen i överensstämmelse med sina behov av relevant beslutsinformation. 162 ESV (2010:32), i statlig redovisning, s. 36. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Den externa redovisningen är strikt regelstyrd och normerad genom lagstiftning, förordningar och anvisningar från ESV.163 Utrymmet för lärosätena att inom denna givna ram anpassa redovisningen till en mer beskrivande bild av den redovisade verkligheten är begränsad. Dock är grunden i allt väsentligt samma materia som i den interna redovisningen, men annorlunda strukturerad. Brukarna av redovisningsinformationen, beslutsfattarna på olika nivåer, konfronteras med tre olika bilder: verksamheten så som de känner den, utformningen av den interna redovisningen inklusive rapportering, samt den externa redovisningen med dess strikta och generellt hållna regelverk. Brister i utformningen av lärosätenas ekonomimodell finns generellt på alla beskrivna nivåer liksom hos flertalet lärosäten och får därför ett generellt genomslag på informationskvaliteten i den finansiella statistiken.