prop · GZ031d22 · 2011-09-20 00:00:00 — Detta gäller naturligtvis endast om det inte av lagrummets utformning framgår att sjukpenning i särskilda fall inte avses, vilket exempelvis är fallet om det i ett lagrum särskilt hänvisas till sjukpenning enligt 27 kap. Några remissinstanser har påpekat att sjukpenning i särskilda fall inte bör finansieras genom arbetsgivaravgifter. Av 3 § 1 och 2 lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter framgår att sjukförsäkringsavgifter ska finansiera bland annat kostnader för sjukpenning enligt 27 kap. socialförsäkringsbalken och kostnader för rehabiliteringspenning enligt 31 kap. i samma balk. Något förslag till lagändring i lagen om fördelning av socialavgifter om att sjukförsäkringsavgifter ska finansiera kostnader för sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall eller boendetillägg enligt de föreslagna kapitlen 28 a, 31 a kap. och 103 a103 e kap. i nämnda balk har inte lämnats i promemorian. Regeringen delar uppfattningen att de nu nämnda förmånerna inte ska finansieras genom sjukförsäkringsavgifter. Den tidsbegränsade sjukersättningen avskaffades (se prop. 2007/08:136, bet. 2007/08:SfU12, rskr. 2007/08:225). Sjukersättning kan numera endast beviljas om den försäkrades arbetsförmåga är stadigvarande nedsatt. För de försäkrade som hade tidsbegränsad sjukersättning vid avskaffandet gäller övergångsbestämmelser. Enligt dessa övergångsbestämmelser, som regleras i 4 kap. 31 § lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken, kan för en försäkrad vars rätt till tidsbegränsad sjukersättning upphörde vid utgången av eller avser en period som har påbörjats före och upphör efter 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 utgången av , tidsbegränsad sjukersättning beviljas enligt de tidigare gällande bestämmelserna om sjukersättning för ytterligare perioder om sammanlagt högst 18 månader, dock längst . Övergångsbestämmelserna omfattar också försäkrade som har uppburit aktivitetsersättning, men där denna har upphört till följd av att den försäkrade fyllt . Även dessa försäkrade kan beviljas en eller flera perioder med tidsbegränsad sjukersättning om sammanlagt högst 18 månader. Även för dessa försäkrade gäller att tidsbegränsad sjukersättning som längst kan betalas ut . En försäkrad som har fått tidsbegränsad sjukersättning som sådan ersättning kan betalas ut, och som inte har en stadigvarande nedsättning av arbetsförmågan, erbjuds att delta i en arbetslivsintroduktion via Arbetsförmedlingen. I samband med att sjukersättningen upphör kan den försäkrade också, med stöd av 26 kap. 22 a § socialförsäkringsbalken, återfå den SGI som gällde före det att sjukersättningen beviljades. En karenstid gäller dock avseende den försäkrades rätt att kunna få sjukpenning. Efter karenstiden kan således en försäkrad som är arbetsoförmögen på grund av sjukdom få sjukpenning. Om den försäkrade lider av en allvarlig sjukdom eller på grund av orsak som anges i 27 kap. 24 a § kap. socialförsäkringsbalken inte kan återgå i arbete eller delta i ett arbetsmarknadspolitiskt program, kan dock sjukpenning betalas ut även . Syftet med sjukpenning i särskilda fall Regeringens förslag syftar till att ge försäkrade, som har haft tidsbegränsad sjukersättning som sådan ersättning kan betalas ut och inte har en SGI att återfå, ett skydd som motsvarar det som de försäkrade får som har återfått en sådan. Detta har t.ex. betydelse för försäkrade som inte hade kommit in i arbetslivet då de blev sjuka eller som har gjort ett uppehåll i förvärvsarbetet. Det finns även de försäkrade som har återfått en SGI, men där denna är mycket låg. De kan t.ex. ha kombinerat studier med ett extra arbete då de blev sjuka. Även dessa försäkrade bör kunna få del av sjukpenningen i särskilda fall, men då som ett komplement till den sjukpenning som baseras på SGI. har i sitt remissvar pekat på att de nya förmåner som föreslås kräver uppbyggnaden av ett nytt it-system och mer administration än den tidigare tidsbegränsade sjukersättningen. Detta medför betydande kostnader. Regeringen anser dock att det tidigare systemet med tidsbegränsad sjukersättning inte var tillräckligt flexibelt, vilket ledde till att ytterst få försäkrade återkom i arbete med sådan ersättning. Genom att den föreslagna sjukpenningen i särskilda fall lämnas per dag kan en försäkrad när som helst göra ett arbetsförsök på hel- eller deltid. Misslyckas försöket kan sjukpenning på nytt betalas ut. Regeringen anser att det är mycket viktigt med denna flexibilitet, särskilt för den aktuella målgruppen. Det är regeringens avsikt att ska tillföras resurser för att administrera förmånen. En del av de försäkrade som återkommer till sjukförsäkringen och får sjukpenning i särskilda fall kommer, som har påpekat, att vara i behov av denna förmån för . Även om det formellt rör sig om en ny sjukperiod, handlar det om personer som i de flesta fall varit borta mycket länge från arbetslivet. Det är självfallet viktigt att tar de initiativ som är möjliga för att bistå den försäkrade till framtida medicinsk och arbetslivsinriktad rehabilitering. kan inte förväntas följa upp dessa återvändande fall på samma sätt som nya sjukfall. Utifrån förutsättningarna i det enskilda fallet måste kunna bedöma vilka utlåtanden och utredningar som behövs för att bedöma den försäkrades rätt till sjukpenning i särskilda fall och för att initiera åtgärder för att ta till vara individens arbetsförmåga. Detta gäller givetvis inte enbart de försäkrade som får sjukpenning i särskilda fall utan även andra som återvänder till sjukförsäkringen efter att ha utretts inom arbetslivsintroduktionen och där det inte bedöms möjligt med arbetslivsinriktad rehabilitering. Storleken på sjukpenning i särskilda fall Sjukpenningen i särskilda fall bör vara i nivå med den lägsta nivån inom aktivitetsstödet (den lägsta nivån inom aktivitetsstödet är per dag som kan betalas ut i ). Regeringen föreslår därför att sjukpenning i särskilda fall ska kunna lämnas med högst per kalenderdag före skatt när ersättningen utgår som hel förmån. sjukpenning i särskilda fall ska lämnas som tre fjärdedels, halv, respektive en fjärdedels förmån, föreslås ersättningen kunna lämnas med högst , respektive per kalenderdag. Sjukpenning i särskilda fall föreslås vidare kunna lämnas . Om den försäkrade får partiell sjukersättning föreslås sjukpenningen i särskilda fall minskas, beroende på sjukersättningens omfattning. Sjukpenning i särskilda fall föreslås kunna utgå med högst följande belopp vid har framfört att även livränta bör beaktas i detta sammanhang. Regeringen ansluter sig till uppfattning och föreslår att livränta ska beaktas. För en försäkrad som får livränta enligt 41 kap. (arbetsskaderelaterad ersättning) eller 43 kap. (statligt personskadeskydd) socialförsäkringsbalken bör den sjukpenning i särskilda fall som lämnas per dag minskas med en 1/365 av det belopp som livräntan lämnas med enligt gällande beslut. Beloppet ska avrundas till närmaste hela krontal och avrundas nedåt. Om den försäkrade även får sjukersättning görs dock inte någon minskning. Är den försäkrade även berättigad till SGI-baserad sjukpenning ska differensen mellan sjukpenning och sjukpenningen i särskilda fall först beräknas. Därefter minskas sjukpenningen i särskilda fall med hänsyn till livräntan. Sjukpenning i särskilda fall bör kunna lämnas längst till och med månaden före den när den försäkrade fyller . Sjukdomsbegreppet och arbetsförmågebedömning vid sjukpenning i särskilda fall Regeringens förslag: Vid prövning av en försäkrads rätt till sjukpenning i särskilda fall ska med sjukdom likställas annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan. Vid bedömningen av om arbetsförmågan är nedsatt, ska det beaktas om den försäkrade på grund av sjukdomen har sådan förmåga att han eller hon kan försörja sig själv genom förvärvsarbete på den reguljära arbetsmarknaden, eller genom 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 annat lämpligt arbete som är tillgängligt för den försäkrade. Bedömningen av arbetsförmågans nedsättning ska utgå från ett heltidsarbete. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig särskilt om förslaget. Skälen för regeringens förslag: För att sjukpenning som baseras på sjukpenninggrundande inkomst (SGI) ska kunna betalas ut fordras att arbetsförmågan är nedsatt på grund av sjukdom. Med sjukdom likställs, enligt 27 kap. 2 § andra stycket socialförsäkringsbalken, ett tillstånd av nedsatt arbetsförmåga som orsakats av sjukdom för vilken det lämnats sjukpenning, om tillståndet fortfarande kvarstår efter det att sjukdomen upphört. De försäkrade som föreslås kunna komma i åtnjutande av sjukpenning i särskilda fall har i många fall inte fått sjukpenning tidigare. På grund av sjukdomsbegreppets utformning skulle dessa personer riskera att i vissa fall inte omfattas av detta. Av den anledningen behövs ett kompletterande sjukdomsbegrepp. Det sjukdomsbegrepp som finns i sjuk- och aktivitetsersättningen är då lämpligt. När det gäller sjukpenning i särskilda fall bör således med sjukdom likställas att arbetsförmågan är nedsatt på grund av annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan. Bedömning av arbetsförmågans nedsättning föreslås vid sjukpenning i särskilda fall utgå från ett heltidsarbete, dvs. Sjukpenning i särskilda fall kan på samma sätt som gäller för SGI-baserad sjukpenning lämnas som hel, tre fjärdedels, halv eller fjärdedels förmån beroende på nedsättningens omfattning. Om den försäkrade får sjukersättning bortses från den andel av heltidsarbete och den nedsättning av arbetsförmågan för vilken den försäkrade har fått sjukersättning. Detta innebär exempelvis att med heltidsarbete avses om den försäkrade har en fjärdedels sjukersättning och att arbetsförmågan är nedsatt med hälften om den försäkrade endast kan arbeta 15 av dessa . Eftersom sjukpenning i särskilda fall inte kompenserar för en inkomstförlust som den försäkrade har fått till följd av att det inte går att 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 utföra ett särskilt arbete föreslås att arbetsförmågan ska prövas på samma sätt som gäller för den som är arbetslös. Det innebär att vid prövningen av arbetsförmågans nedsättning ska beaktas om den försäkrade har sådan förmåga att han eller hon kan försörja sig genom förvärvsarbete på den reguljära arbetsmarknaden eller genom annat lämpligt arbete som är tillgängligt för den försäkrade. Genom att arbetsförmågan bedöms på olika sätt vid prövning av rätt till SGI-baserad sjukpenning och sjukpenning i särskilda fall kan utfallet bli olika. Om t.ex. den försäkrades SGI har bestämts på grundval av ett arbete på och den försäkrade klarar 10 timmars arbete är arbetsförmågan nedsatt med hälften (av 20). I motsvarande situation får den försäkrade tre fjärdedels sjukpenning i särskilda fall, eftersom bedömningen ska utgå från ett normalt heltidsarbete (av 40) och inte det arbete den försäkrade faktiskt har. Detta har dock ingen betydelse för när det bestäms med vilket belopp sjukpenning i särskilda fall ska kunna betalas ut. Då jämförs de belopp som prövningen av de olika formerna av sjukpenning resulterar i. För en anställd person gäller att prövningen av arbetsförmågan stegvis vidgas från att enbart gälla det vanliga arbetet, till att omfatta andra arbetsuppgifter hos arbetsgivaren och slutligen förmågan att försörja sig genom förvärvsarbete på den reguljära arbetsmarknaden eller genom annat lämpligt arbete som är tillgängligt för den försäkrade. Detta innebär att prövningen under vissa faser av en sjukperiod är mer begränsad än den som gäller för en arbetslös och som också föreslås gälla för bedömning av arbetsförmågan vid prövning av rätt till sjukpenning i särskilda fall. Genom att bedömningen av arbetsförmågan vid sjukpenning i särskilda fall i vissa fall är vidare än prövningen vid SGI-baserad sjukpenning kan rätt till SGI-baserad sjukpenning finnas utan att den försäkrade är berättigad till sjukpenning i särskilda fall. Beräkning av sjukpenning i särskilda fall Regeringens förslag: Sjukpenning i särskilda fall ska kunna lämnas för det antal dagar som gäller för sjukpenning på normalnivå och fortsättningsnivå. Om den försäkrade har rätt till sjukpenning beräknad på en sjukpenninggrundande inkomst ska sjukpenning i särskilda fall minskas med vad den försäkrade är berättigad till i sådan sjukpenning. Om rätt till sjukpenning av anställning finns ska sjukpenning i särskilda fall endast betalas ut om denna ersättning ger högre ersättning under hela . För en försäkrad för vilken en sjukpenninggrundande inkomst har fastställts eller skulle ha kunnat fastställas som svarar mot endast inkomst av annat förvärvsarbete, ska sjukpenning i särskilda fall, som huvudregel, inte lämnas i en sjukperiod (karensdagar). För övriga försäkrade som omfattas av förslaget ska sjukpenning i särskilda fall, som huvudregel, inte lämnas i en sjukperiod (karensdag). När sjukpenning i särskilda fall ska lämnas under medicinsk behandling eller medicinsk rehabilitering ska förmånen kunna lämnas även under karensdagar. Sjukpenning i särskilda fall ska inte kunna betalas ut till den försäkrades arbetsgivare. Sjukpenning i särskilda fall ska inte kunna betalas ut när den försäkrade bedriver studier, för vilka han eller hon uppbär studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395), eller deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och får aktivitetsstöd. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Kammarrätten i föreslår vissa förtydliganden av lagreglerna. påpekar att i vissa fall kan försäkrade bli överkompenserade av en sjukperiod. Skälen för regeringens förslag: Som anges tidigare i detta avsnitt ska sjukpenning i särskilda fall lämnas med högst vid hel förmån. Detta gäller oavsett hur många dagar som förflutit i sjukperioden. Sjukpenning i särskilda fall bör kunna lämnas för det antal dagar som gäller för sjukpenning på normalnivå (av den sjukpenning grundande inkomsten (SGI) och fortsättningsnivå (av SGI). Sjukpenning på normalnivån betalas ut för inom en ramtid av och därefter kan sjukpenning på fortsättningsnivån betalas ut för Såväl sjukpenning på normalnivån som den på fortsättningsnivån kan betalas ut för fler dagar, t.ex. vid allvarlig sjukdom. Dessa skyddsbestämmelser föreslås ha motsvarande betydelse för sjukpenning i särskilda fall. Sjukpenning i särskilda fall ska således i dessa avseenden jämställas med sjukpenning på normalnivån respektive fortsättningsnivån. Nedan lämnas ett exempel på hur beräkningen ska göras om den försäkrade har varit arbetsoförmögen till följd av en allvarlig sjukdom. Exempel: En försäkrad har fått sjukpenning i särskilda fall på grund av att arbetsförmågan har varit nedsatt till följd av en allvarlig sjukdom. Om den försäkrade efter att ha arbetat på nytt blir arbetsoförmögen och sjukdomen inte bedöms som allvarlig har den försäkrade möjlighet att få sjukpenning i särskilda fall . Är sjukdomen allvarlig gäller ingen tidsgräns. har i sitt remissvar framfört önskemål om förtydligande beträffande kravet på ansökan då en försäkrad till följd av en allvarlig sjukdom haft nedsatt arbetsförmåga . När det gäller sjukpenning som baseras på SGI innebär ansökan att den försäkrade vill kunna få sjukpenning på normalnivån (av SGI) under fler dagar. Eftersom sjukpenning i särskilda fall ska följa de förmånstider som gäller för sjukpenning blir effekten för individen att den som är arbetsoförmögen på grund av en allvarlig sjukdom kan få sjukpenning i särskilda fall utan tidsbegränsning. De regler som gäller för ansökan om sjukpenning bör således gälla även för sjukpenning i särskilda fall. Beräkning av sjukpenning i särskilda fall som kompletterande förmån, m.m. När sjukpenning i särskilda fall ska betalas ut som ett komplement till SGI-relaterad sjukpenning bestäms först vilken sjukpenning den försäkrade kan få i SGI-baserad sjukpenning. Därefter bestäms vilken ersättning som kan lämnas enligt reglerna om sjukpenning i särskilda fall. Om sjukpenning i särskilda fall kan betalas ut med ett högre belopp utbetalas mellanskillnaden som sjukpenning i särskilda fall. Huvudregeln är att jämförelsen görs dag för dag. i en sjukperiod betalar arbetsgivaren normalt sjuklön. För tid för vilken sjuklön betalas ut kan inte sjukpenning i särskilda fall lämnas. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 mellan sjukpenning och sjuklön finns i 27 kap. 9 § socialförsäkringsbalken. Dessa regler ska också tillämpas på sjukpenning i särskilda fall, vilket framgår av den föreslagna bestämmelsen i 28 a kap. 2 §, där det anges att bestämmelserna i 27 och 28 kap. gäller i fråga om sjukpenning i särskilda fall, om inte annat följer av kapitlet. Om en anställd försäkrad inte får sjuklön av en sjukperiod kan den försäkrade i stället få sjukpenning från . Under dessa betalas sjukpenning endast ut för den tid under vilken den försäkrade skulle ha utfört arbete. Den sjukpenning som baseras på SGI beräknas för på särskilt sätt. När ska jämföra vad den försäkrade får i SGI-baserad sjukpenning och vilken ersättning som kan utges som sjukpenning i särskilda fall föreslår regeringen att ska jämföra ersättningen och inte varje enskild kalenderdag. Exempel: En försäkrad har varit sjukfrånvarande . Den försäkrade skulle ha arbetat samt . Den försäkrades SGI ger för varje timma som den försäkrade inte har kunnat arbeta. är en karensdag. Ersättningen beräknad på SGI blir då för onsdagen och för fredagen, sammanlagt . Sjukpenningen i särskilda fall uppgår till per dag i , sammanlagt för hela perioden. Någon sjukpenning i särskilda fall ska i detta fall inte betalas ut. har påpekat att om den anställde skulle ha arbetat mycket litet den aktuella perioden så kan sjukpenning i särskilda fall bli högre än den SGI-baserade sjukpenningen, till och med högre än arbetsinkomsten. Detta kan endast bli fallet i mycket ovanliga situationer och är en effekt av att sjukpenning i särskilda fall innebär en lägsta nivå för ersättningen. Det är möjligt för en arbetsgivare att träffa kollektivavtal om att arbetsgivaren betalar ut lön och att arbetsgivaren i stället får den försäkrades sjukpenning. Det föreslås dock att det inte ska vara möjligt för en arbetsgivare att få en anställds sjukpenning i särskilda fall. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Enligt 27 kap. 27 § socialförsäkringsbalken lämnas inte sjukpenning som svarar mot inkomst av anställning för i en sjukperiod (karensdag). För sjukpenning som svarar mot inkomst av annat förvärvsarbete gäller . Regeringen anser att sjukpenning i särskilda fall, som huvudregel, inte ska betalas ut för i en sjukperiod. För en försäkrad som endast har inkomst av annat förvärvsarbete (egen företagare) föreslås att sjukpenning inte ska lämnas i en sjukperiod. Ersättning för resor till och från arbetet Om en försäkrad kan arbeta, men sjukdomen förhindrar den försäkrade att ta sig till och från arbetsplatsen på normalt sätt kan den försäkrades sjukpenning bytas ut mot ersättning för merutgifter för att den försäkrade t.ex. med taxi ska kunna ta sig till arbetet och hem igen. Det faktum att den försäkrade kan få sjukpenning i särskilda fall bör inte utgöra något hinder mot att byta ut sjukpenningen mot ersättning för merutgifter för resor till och från arbetet. Merutgifterna ska inte beaktas när det avgörs om en försäkrad har rätt till sjukpenning i särskilda fall. Däremot kan det bli aktuellt att betala sjukpenning i särskilda fall om den försäkrade inte kan utföra ett arbete motsvarande ett normalt heltidsarbete. Exempel: En försäkrad med reumatisk sjukdom arbetar normalt . På grund av ett benbrott kan den försäkrade inte ta sig till och från arbetet på det vanliga färdsättet. Den försäkrade beviljas resor med taxi till och från arbetet. Detta kostar per dag. Den försäkrade kan därigenom utföra sitt arbete, men till följd av den reumatiska sjukdomen kan den försäkrade inte arbeta mer än de . Vid prövning av rätt till sjukpenning i särskilda fall bedöms arbetsförmågan vara nedsatt med hälften och halv sjukpenning i särskilda fall lämnas med per dag. Studier och deltagande i arbetsmarknadspolitiska program Sjukpenning i särskilda fall föreslås inte kunna lämnas när den försäkrade bedriver studier för vilka han eller hon uppbär studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395). Den försäkrades behov får då i stället tillgodoses genom studiestödet. Sjukpenning i särskilda fall ska heller inte kunna lämnas då den försäkrade deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och får aktivitetsstöd. Detta ska gälla oavsett omfattningen av studierna eller deltagandet i det arbetsmarknadspolitiska programmet. Detta ansluter till motsvarande regler för SGI. I vissa fall kan studier och deltagande i arbetsmarknadspolitiska program berättiga till rehabiliteringspenning. Närmare regler om rehabiliteringspenning i särskilda fall finns i avsnitt 3.9.4. 3.9.4Rehabiliteringspenning i särskilda fall Regeringens förslag: En försäkrad, som helt eller delvis har fått tidsbegränsad sjukersättning som sådan ersättning kan betalas ut enligt 4 kap. 31 § lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken och som på grund av bestämmelserna om sjukpenninggrundande inkomst i socialförsäkringsbalken inte skulle ha rätt till hel rehabiliteringspenning, motsvarande vad som för sjukpenning på fortsättningsnivån medför en sjukpenning om per kalenderdag, samt deltar i arbetslivsinriktad rehabilitering, ska kunna få rehabiliteringspenning i särskilda fall. Denna rehabiliteringspenning ska uppgå till högst per dag vid hel förmån och ska kunna lämnas . Om den försäkrade får partiell sjukersättning, ska det högsta beloppet på rehabiliteringspenning i särskilda fall vara en fjärdedel, hälften respektive tre fjärdedelar av per dag, beroende på sjukersättningens omfattning. Rehabiliteringspenning i särskilda fall ska minskas om den försäkrade får livränta enligt 41 eller 43 kap. socialförsäkringsbalken. Rehabiliteringspenning i särskilda fall ska dock inte minskas med livränta, om den försäkrade får sjukersättning . Vid prövning av en försäkrads rätt till rehabiliteringspenning i särskilda fall ska med sjukdom likställas annan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan. Bedömningen av arbetsförmågans nedsättning ska utgå från ett heltidsarbete. Rehabiliteringspenning i särskilda fall ska kunna lämnas för det antal dagar som gäller för rehabiliteringspenning. Om den försäkrade har rätt till rehabiliteringspenning beräknad på en sjukpenninggrundande inkomst, ska rehabiliteringspenning i särskilda fall minskas med vad den försäkrade är berättigad till i sådan rehabiliteringspenning. Rehabiliteringspenning i särskilda fall ska inte kunna betalas ut till den försäkrades arbetsgivare. Bestämmelserna ska träda i kraft . Promemorians förslag: Överensstämmer i stort med regeringens förslag. Regeringen föreslår även regler för beräkning av rehabiliteringspenning i särskilda fall då den försäkrade får vissa livräntor. Remissinstanserna: Kammarrätten i föreslår ett förtydligande i 31 a kap. 9 § socialförsäkringsbalken. Skälen för regeringens förslag: I avsnitt 3.9.3 föreslås att en sjukpenning i särskilda fall ska införas. I detta avsnitt föreslås på motsvarande sätt en rehabiliteringspenning i särskilda fall. Förmånen ska kunna lämnas till en försäkrad som helt eller delvis har fått tidsbegränsad sjukersättning som sådan ersättning kan betalas ut enligt övergångsbestämmelser. Rehabiliteringspenning i särskilda fall ska kunna lämnas dels till en försäkrad som saknar sjukpenninggrundande inkomst (SGI), dels till en försäkrad som har en låg sådan. avses därför först ta ställning till om den försäkrade har någon SGI och om så är fallet bedöma arbetsförmågans nedsättning och beräkna ersättningen utifrån den försäkrades SGI. Därefter avses en bedömning göras av om den försäkrade är berättigad till rehabiliteringspenning i särskilda fall.