prop · GY03100 · 2011-04-13 00:00:00 — Tillsammans med utgifterna i kommuner och landsting utgör de i det närmaste de totala utgifterna för den offentliga sektorn. Det är denna utgiftsnivå som i slutändan är avgörande för hur stora de samlade skatteintäkterna behöver vara för att överskottsmålet ska nås. De flesta skatter ger upphov till välfärdsförluster som måste vägas mot nyttan av de utgifter skatterna finansierar. Utgiftstaket bör således sättas i samklang med regeringens ambitioner för skattepolitiken. Arbetsmarknaden utvecklades starkt och antalet sysselsatta har åter nått de nivåer som rådde före den ekonomiska krisen (se diagram 2.4). Sysselsättningsgraden är dock fortfarande lägre än före krisen till följd av att befolkningen i arbetsför ålder växer. Diagram 2.4 Arbetskraften och sysselsatta 1574 år Källor: , och egna beräkningar. Arbetskraften minskade inte nämnvärt under krisen och ökade kraftigt . Det är positivt eftersom utbudet av arbetskraft på lång sikt bestämmer sysselsättningen. Arbetslösheten är fortfarande högre än 2008, men bedöms falla till . Den starka sysselsättnings- uppgången har inneburit att arbetslösheten redan börjat falla tillbaka. Ett annat positivt tecken är att antalet lediga jobb ökar. Detta gäller särskilt i den privata men också i den offentliga sektorn. Även företagens anställningsplaner pekar i positiv riktning och indikerar att sysselsättningsökningen kommer att fortsätta . I likhet med 2010 bedöms sysselsättningsuppgången huvud- sakligen ske inom näringslivet. Sannolikheten att hitta ett jobb minskar med tiden som arbetslös. En varaktigt ökad långtidsarbetslöshet riskerar således att minska produktionskapaciteten i ekonomin. Långtids- arbetslösheten har stigit kraftigt till följd av krisen, men det finns nu tecken på att ökningen stannat av. Risken för långtidsarbetslöshet skiljer sig åt mellan olika grupper (se diagram 2.5). Personer födda utanför , äldre och personer med högst förgymnasial utbildning är i högre utsträckning än andra grupper långtidsarbetslösa. Diagram 2.5 Kvarstående arbetslösa och deltagare i program med en inskrivningstid längre än två år Procent av befolkningen inom respektive grupp Anm.: Säsongrensade månadsvärden. Källor: Arbetsförmedlingen och . Den starka utvecklingen på arbetsmarknaden indikerar att regeringens politik har effekt, även om konjunkturåterhämtningen också är en viktig förklaring. Arbetskraftsdeltagandet, dvs. arbetskraften i relation till befolkningen i arbetsför ålder, har delvis återhämtats efter krisen och sysselsättningsgraden väntas nå samma nivå som före krisen. finns tecken på att resursutnyttjandet på arbetsmarknaden är förhållandevis lågt. När resursutnyttjandet på arbetsmarknaden normaliseras 2014 bedömer regeringen att sysselsättningsgraden kommer att vara av befolkningen i åldern och att arbetslösheten ligger på . I ett internationellt perspektiv är en arbetslöshet på låg, även om det finns länder med liknande välfärdssystem som , som haft ännu lägre arbetslöshet (se fördjupningsrutan Därför sjunker jämviktsarbetslösheten i ). Regeringen bedömer det därför som sin främsta uppgift att fortsätta arbetet med att öka den varaktiga sysselsättningen och sänka jämvikts- arbetslösheten. 2.4.1Det måste löna sig att arbeta Avgörande för ett högt välstånd är att det lönar sig att ta ett arbete för dem som inte arbetar och att anstränga sig mer för dem som redan har ett arbete. Regeringen har genom framför allt jobbskatteavdraget gjort det mer lönsamt att arbeta. Jobbskatteavdraget minskar utanför- skapet, ökar sysselsättningen varaktigt och gör det mer attraktivt att starta och driva företag. Regeringens strukturreformer bedöms samman- taget öka sysselsättningen med 215 000 personer på lång sikt (se tabell 2.5).7 Tabell 2.5 Effekter av regeringens politik på lång sikt Antal personer respektive procentuell förändring -0,6 -0,7 -0,2 -0,2 -1,4 1Antal personer i åldersgruppen . 2Förändring i procentenheter. 3Antal arbetade timmar omräknat till årsarbetskrafter. En årsarbetskraft motsvarar 1 800 arbetade timmar. Anm.: Beräkningarna baseras på att full effekt uppkommer 2020. Källa: Egna beräkningar. Trots regeringens reformer är det fortfarande inte tillräckligt lönsamt att gå från arbetslöshet till arbete för många av dem som står utanför arbetsmarknaden. Tröskeleffekterna är fortsatt höga för personer med arbetslöshetsersättning, 7 För en mer omfattande redogörelse av effekterna av regeringens reformer se avsnitt 4.4. även om de minskat (se diagram 2.6). Dessa effekter anger hur stor del av en bruttoinkomstökning som individen förlorar i form av höjda skatter och minskade transfereringar när denne går från arbetslöshet till arbete. Om effekterna är 100 ger övergången ingen ekonomisk vinst alls. De höga tröskeleffekterna i den första decilen kan bl.a. förklaras med att det finns ett golv i arbetslöshetsersättningssystemet som innebär att arbetslösa får ett minimibelopp som är oberoende av den förvärvsinkomst de får om de börjar arbeta. Det innebär att det för vissa kan vara mer lönsamt att kvarstå som arbetslös än att börja arbeta. Även för personer som uppbär sjukpenning eller sjukersättning är tröskeleffekterna fortsatt höga, trots genomförda reformer. Diagram 2.6 Tröskeleffekter för personer med arbetslöshetsersättning 2006 och 2010 efter inkomstdeciler Källa: (SOU 2011:2 bilaga 12). Ett annat mått på hur lönsamt det är att arbeta är den s.k. marginaleffekten. Denna effekt visar hur stor andel individen inte får behålla av ytterligare en krona i inkomst då skatter och avgifter är betalda. Den genomsnittliga marginaleffekten har minskat , från till , sedan regeringen tillträdde 2006. Den huvudsakliga förklaringen till detta är de förändringar som genomförts i skattesystemet. Införandet av det första steget av jobbskatteavdraget 2007 och de fortsatta stegen 20082010, är tillsammans med den höjda nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt de viktigaste förändringarna som gjorts. Jobbskatteavdragets fokusering på låg- och medelinkomsttagare innebär att marginal- effekten sänkts mer i botten av inkomst- fördelningen än i toppen. Därigenom har incitamenten till arbete och egenförsörjning stärkts mest för dem med svagast förankring på arbetsmarknaden. Jämfört med andra har fortfarande relativt höga marginaleffekter för dem med låga inkomster (se diagram 2.7). Skillnaden har dock minskat kraftigt sedan regeringen tillträdde. Diagram 2.7 Inkomstskatt som andel av bruttolönen för en ensamstående låginkomsttagare (av medellönen) utan barn För att göra det mer lönsamt att arbeta samt att starta och driva företag är fortsatta åtgärder motiverade. Ytterligare förstärkningar av jobbskatteavdraget skulle sänka trösklarna in på arbetsmarknaden för dem som inte arbetar och öka arbetsutbudet bland dem som redan har ett arbete. Dessutom har jobbskatteavdraget en bra fördelningspolitisk profil och ger frihet för enskilda och familjer. Regeringen bedömer att utbudseffekterna av ytterligare jobbskatteavdrag är fortsatt stora (se fördjupningsrutan Ingen avtagande effekt av jobbskatteavdraget). För att minska marginaleffekterna även för dem med relativt höga inkomster bör vidare antalet löntagare som betalar statlig inkomstskatt på sina förvärvsinkomster minska. Detta skulle göra det mer lönsamt att utbilda sig och uppmuntra entreprenörskap. Värnskatten är skadlig för tillväxten, inte minst för att den straffbeskattar utbildning och entreprenörskap. En förändring av jobbskatteavdraget och den statliga inkomstskatten genom höjd nedre skiktgräns bör kombineras med sänkt skatt för pensionärer. Sänkt mervärdesskatt för vissa arbetsintensiva tjänster bidrar till att den varaktiga syssel- sättningen ökar bl.a. genom en växling från hemarbete till förvärvsarbete, och att jämvikts- arbetslösheten minskar. Detta gäller särskilt för restaurang- och cateringtjänster, där en moms- sänkning kan väntas skapa fler jobb. 2.4.2Fortsatt fokus på arbetsmarknadens funktionssätt Regeringens politik för att varaktigt öka sysselsättningen innebär en kombination av åtgärder som stimulerar både utbudet och efterfrågan av arbetskraft, samt förbättrar matchningen. Regeringen kommer även fort- sättningsvis att prioritera strukturella åtgärder som förbättrar arbetsmarknadens funktionssätt och som gör det mer attraktivt för företagen att anställa. Det finns inga tydliga tecken på att det finns flaskhalsar som begränsar sysselsättnings- uppgången. Sannolikt ökar dock risken för att sådana uppkommer i takt med att syssel- sättningen ökar och resursutnyttjandet på arbetsmarknaden stiger. Grunden för en förbättrad matchning, en ökad sökaktivitet samt en högre geografisk och yrkesmässig rörlighet på arbetsmarknaden är de generella förändringar som regeringen genom- fört på bl.a. arbetsmarknads- och skatte- politikens områden. Därutöver kan ibland vissa riktade insatser vara motiverade för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. För att motverka tendenser till brister på arbetskraft i vissa regioner eller yrken är det viktigt att Arbetsförmedlingen på regional nivå kontinuerligt samarbetar med kommunerna. Även arbetsmarknadsutbildning kan bidra till att motverka begynnande överhettningsproblem. Vidare måste det säkerställas att arbetslösa aktivt söker jobb för att den ökande efterfrågan på arbetskraft snabbt ska leda till ökad sysselsättning. Ingen avtagande effekt av jobbskatteavdraget För att öka den varaktiga sysselsättningen och minska utanförskapet har regeringen infört ett jobbskatteavdrag i fyra steg som gör det mer lönsamt att arbeta. Totalt har skatten på arbetsinkomster och inkomster från företagande för framför allt låg- och medelinkomsttagare sänkts med ca . Nästan alla heltidsarbetande () har fått skattesänkningar och . Tabell 2.6 Jobbskatteavdrag för olika månadslöner 2011 Anm.: Månadslön 2008 för respektive yrkesgrupp (SSYK) från SCB:s strukturlönestatistik, framskriven med beräknad löneförändring inom sektorn. Källa: Egna beräkningar. Jobbskatteavdraget innebär att varje löntagare och företagare får behålla en väsentligt större del av sin inkomst från arbete och företagande. Detta medför att det lönar sig mer att träda in på arbetsmarknaden för dem som inte arbetar, men också att det genom sänkt marginalskatt lönar sig mer att arbeta fler timmar för dem som redan har ett arbete. Ett antal olika bedömare, däribland Riks- revisionen, och Finans- , har utvärderat jobbskatte- avdragets effekter på sysselsättning och arbetade timmar. Den samlade bedömningen är att jobb- skatteavdraget har betydande positiva effekter för att få fler i arbete. Effekten bedöms vara i storleksordningen 70 000120 000 fler årsarbets- krafter och fler arbetade timmar. Trots de genomförda jobbskatteavdragen finns det fortfarande hinder för att få fler personer i arbete. Personer med låga inkomster möter fortfarande höga marginaleffekter som dels beror på skattesystemet, dels på utfasningen av transfereringar. Även arbetslösa, sjukskrivna och personer som uppbär sjukersättning har fortsatt höga tröskeleffekter. De höga marginal- effekterna medför att arbete i för liten utsträckning lönar sig för dessa grupper och bidrar till att försvåra deras väg tillbaka till arbetsmarknaden. Tabell 2.7 Uppskattade effekter av jobbskatteavdraget European Economic Advisory Group1 1 Inklusive förändringar i arbetslöshetsförsäkringen. Källor: Respektive bedömare. Nya beräkningar visar att ytterligare jobbskatte- avdrag skulle ha betydande positiva effekter på arbetsutbud och sysselsättning.8 Beräkningarna visar att ytterligare satsningar inte har en avtagande effekt på arbetsutbudet. Den främsta orsaken till att effekterna i stort väntas vara lika stora som vid tidigare förändringar av jobbskatteavdraget är det alltjämt stora potentiella arbetsutbud som finns hos dem med svag anknytning till arbetsmarknaden. Det gör jobbskatteavdraget till ett relativt billigt sätt jämfört med andra åtgärder att varaktigt öka sysselsättningen och antalet arbetade timmar. Därtill har jobbskatteavdraget fördelnings- mässiga fördelar. När det lönar sig bättre att arbeta kommer fler i arbete och färre i utanförskap, vilket i sin tur minskar inkomst- spridningen och klyftorna i samhället (se diagram 2.8). 8 Se departementspromemorian Arbetsutbudseffekter av ett förstärkt jobbskatteavdrag och förändrad statlig inkomstskatt (Ds 2010:37). Diagram 2.8 Fördelningseffekter av det femte steget i jobbskatteavdraget som aviserades som reformambition i budgetpropositionen Inkomstgrupp (justerad disponibel inkomst, rad 1) Individuell bruttoinkomst vuxna (1000-tal kronor, rad 2) Anm.: Justerad disponibel inkomst är hushållets sammanlagda inkomst justerad för försörjningsbörda. Bruttoinkomst avser inkomst prisnivå. Källor: och egna beräkningar. 2.4.3Motverka långa tider utan arbete Långtidsarbetslösheten har stigit kraftigt, bl.a. till följd av den ekonomiska krisen. har regeringens reformer gjort att nya grupper som varit borta från arbetsmarknaden , kommit in på arbetsmarknaden. Detta är i grunden positivt eftersom chansen att få ett jobb är betydligt större för personer som ingår i arbetskraften än för de som står utanför. Många personer i dessa grupper har dock en nedsatt arbetsförmåga och riskerar långtidsarbetslöshet. De är därför i stort behov av stöd från Arbetsförmedlingen för att få förankring på arbetsmarknaden. Reformerna har därmed inneburit att Arbetsförmedlingens uppdrag utvidgats. Det är en stor utmaning att säkerställa att långtidsarbetslösa får den hjälp och det stöd de behöver för att hitta ett arbete och motverka att fler blir långtidsarbetslösa. Regeringen anser att en väl fungerade och effektiv arbetsförmedling samt arbetslöshets- försäkring är förutsättningar för att åstadkomma detta. Det är t.ex. viktigt att regelbundet följa upp de arbetssökandes jobbsökande dels för att så snabbt som möjligt kunna avgöra behovet av ytterligare stöd eller insatser, dels för att säkerställa att den arbetssökande står till arbetsmarknadens förfogande. Det finns indikationer på att kontrollen av att arbets- sökande står till arbetsmarknadens förfogande inte fungerar ändamålsenligt. Det finns också indikationer på att det stöd som arbetssökande behöver för att hitta ett arbete kan förbättras. En viktig utmaning är att säkerställa att personer som inte arbetat får del av den ökande arbetskraftsefterfrågan. För att öka deras konkurrenskraft om jobben är även fortsättningsvis lönesubventionerade anställningar ett viktigt instrument. Syftet med t.ex. ett nystartsjobb är att ge individen arbetslivserfarenhet och referenser som gör det möjligt att därefter få en osubventionerad anställning. Långtidsarbetslösa med kort ut- bildning kan också vara i behov av ytterligare utbildning för att vara konkurrenskraftiga på arbetsmarknaden. Även sociala företag och kooperativ har möjligheter att bidra till att minska långtidsarbetslösheten. Många personer med funktionsnedsättning står långt ifrån arbetsmarknaden. Förutsättningarna för dessa personer att finna Tabell 2.8 Översikt över olika typer av stöd till arbetsgivare vid anställning 2011 Deltagit i jobb- och kr/dag under 3 mån. Fyllt och minst ett år (6 mån för åldern 2025) varit anmäld som arbetslös för den som fyllt 26 eller deltagit i ett år (en gång program, varit sjukskriven, för åldern 2025). som arbetslös, varit anställd av eller är nyanländ invandrare, och under senaste 36 mån. samt studerar på SFI. om /dag under ej bedöms få eller behålla arbete om inte stödet ett tak (16 700 kr/mån. max /dag. behov inte kan tillgodoses genom andra insatser. max /dag. Personer med så nedsatt arbetsförmåga att de inte kan få annat arbete och vars behov inte kan samt personer som är 1Kan kombineras med Stöd till hjälpmedel på arbetsplatsen för funktionsnedsatta med nedsatt arbetsförmåga. 2Kan kombineras med Stöd till personligt biträde för funktionsnedsatta med nedsatt arbetsförmåga. och behålla ett arbete kan därför även fortsättningsvis behöva förbättras. Löne- subventionerade anställningar spelar en viktig roll, exempelvis anställning med lönebidrag, trygghetsanställningar och anställningar i . har Arbets- förmedlingens förvaltningsanslag förstärkts med , bl.a. för att prioritera detta arbete. 2.4.4Säkra att uppgången på arbetsmarknaden kommer så många som möjligt till del Det finns vissa grupper, t.ex. unga, äldre och utrikes födda, som har en relativt svag förankring på arbetsmarknaden och för vilka denna fortfarande inte fungerar tillfredsställande. Detta beror på faktorer som styr både utbud och efterfrågan på arbetskraft i de olika grupperna. Unga, särskilt de som saknar fullständiga gymnasiebetyg, drabbas av arbetslöshet än befolkningen som helhet. Personer med kort utbildning löper dessutom högre risk att fastna i långtidsarbetslöshet. Av denna anledning är utbildningspolitiken av stor betydelse för arbetsmarknadsutvecklingen (se vidare avsnitt 2.5). Den höga ungdomsarbetslösheten beror också på att unga håller på att etablera sig på arbetsmarknaden. Under den fasen kan det vara svårt för arbetsgivare att bedöma deras kompetens eftersom unga har begränsad arbetslivserfarenhet och få referenser. Kombinerat med relativt höga anställnings- kostnader (lön och arbetsgivaravgifter), kan detta leda till att arbetsgivare är tveksamma till att rekrytera unga. Äldre personer som förlorar sitt arbete möter en svår arbetsmarknadssituation och riskerar att hamna i långtidsarbetslöshet eller att lämna arbetskraften. Dessutom lämnar många äldre frivilligt arbetskraften relativt tidigt genom exempelvis avtalspension. Det är viktigt att motverka ett tidigt utträde från arbets- marknaden, inte minst för att säkerställa den offentliga sektorns finansiering på lång sikt. Den viktigaste åtgärden för att stimulera utbud av arbetskraft bland äldre är det högre jobbskatteavdraget för personer som fyllt . Vidare kan personer i åldern få nystartsjobb i maximalt , vilket är dubbelt så som personer i åldern . sänkta socialavgifterna för äldre bidrar till ökad arbetskraftsefterfrågan. Utrikes födda har i förhållande till personer som är födda i en betydligt lägre sysselsättningsgrad och en högre arbetslöshet. Det finns dock stora skillnader inom gruppen och sysselsättningsgraden varierar kraftigt beroende på varifrån individerna kommer och skälet till invandringen. För många utrikes födda är dock etableringen på arbetsmarknaden förknippad med svårigheter. Det finns flera förklaringar till de utrikes föddas problem på arbetsmarknaden. I förhållande till inrikes födda har utrikes födda i genomsnitt något kortare utbildning, sämre yrkes- och arbetslivserfarenhet samt sämre kunskaper i svenska. I likhet med unga håller utrikes födda som varit i landet på att etablera sig på arbetsmarknaden och då kan höga anställningskostnader (lön och arbetsgivar- avgifter) minska företagens benägenhet att anställa personer ur denna grupp. saknas det dessutom gemensamma verktyg för att rättvist värdera invandrares kunskap. Vidare finns det också belägg för att det förekommer etnisk diskriminering bland dem som rekryterar. Introduktionsverksamheten som ges till nyanlända flyktingar och deras anhöriga har under en rad år dragits med problem. Bland annat har ett tydligt arbetsmarknadsfokus saknats. Regeringen har därför reformerat introduktionsverksamheten och infört ett nytt system i syfte att uppnå en snabbare etablering på arbetsmarknaden för nyanlända invandrare. Etableringsreformen har inneburit att har övertagit ansvaret för nyanländas etablering på arbetsmarknaden. Regeringen har också genomfört åtgärder för att uppmuntra entreprenörskap bland personer med utländsk bakgrund, exempelvis mentorskap, fördjupad vägledning, rådgivning och myndig- hetssamverkan. Vidare har regeringen beslutat att tillsätta en utredning som ska se över möjligheterna att införa ett system med skatte- lättnader för företag i stadsdelar med utbrett utanförskap (dir. 2011:18). Utredningen ska ses som ett viktigt led i regeringens pågående arbete med att förbättra integrationen på arbets- marknaden. har den totala sjuk- frånvaron liksom de regionala skillnaderna minskat kraftigt. Det beror både på att färre individer blir sjukskrivna och på att sjuk- perioderna har blivit kortare. Sammantaget har den minskade ohälsan lett till en kraftig minskning av utanförskapet. Det finns flera orsaker till denna positiva utveckling. Regeringen aviserade tidigt att det skulle ske en reformering av bl.a. sjukförsäkringen. Utveck- lingen mot färre sjukskrivningar började redan innan de senare årens reformer trädde i kraft. Det är vanligt att beteendeförändringar uppstår redan när reformer blir kända, dvs. innan de införs. Reformerna har bidragit till att den passivitet som tidigare präglade sjukskrivnings- processen har ersatts med aktiva åtgärder som uppmuntrar återgång i arbete. Sjukförsäkringen ska ge ekonomisk trygghet för den som drabbas av sjukdom eller skada och därför inte kan försörja sig genom eget arbete. Särskilt viktigt är detta för personer med allvarliga sjukdomar. Sjukförsäkringen måste ge drivkrafter för att ta till vara individens arbetsförmåga och erbjuda fler vägar tillbaka till eget arbete. Syftet med reformerna har varit att skapa drivkrafter för en mer aktiv sjukförsäkringsprocess, som de med allvarliga sjukdomar ska känna sig trygga med sin försörjning. Ett kvarvarande problem är att antalet personer med aktivitetsersättning, dvs. unga förtidspensionärer, fortsätter öka. Regeringen har tidigare aviserat att det är angeläget att vidta åtgärder som gör att fler unga med aktivitets- ersättning börjar arbeta. Den genomförda sjukförsäkringsreformen innehåller en rad åtgärder, bl.a. en rehabi- literingskedja med tydliga hållpunkter för prövning av arbetsförmågan, en fast tidsgräns för rätten till sjukpenning samt införandet av stadigvarande nedsatt arbetsförmåga som grundprincip för att bevilja sjukersättning. Vidare har hälso- och sjukvårdens roll i sjuk- skrivningsprocessen lyfts fram genom den s.k. sjukskrivningsmiljarden, som innebär att landstingen stimuleras att ge sjukskrivnings- frågorna högre prioritet i hälso- och sjukvården, och införandet av den medicinska rehabi- literingsgarantin, som innebär en förstärkt medicinsk behandling och rehabilitering för Den s.k. kömiljarden har lett till kortare väntetider i hälso- och sjukvården. Företagshälsovården har därtill givits en delvis ny inriktning och nya resurser. Sjukförsäkringsreformen har i huvudsak varit framgångsrik. Stora förändringar, likt denna, kan emellertid leda till att vissa enskilda drabbas av orimliga och icke avsedda konsekvenser. En arbetsgrupp i har därför sett över regelverken och deras tillämpning. En departementspromemoria kommer att pre- senteras och remitteras . Regeringens utgångspunkt för översynen av sjukförsäkringen har varit att reformens bärande tanke ska bevaras intakt. Det innebär tydliga tidsgränser för en successivt vidgad prövning av arbetsförmågan, en bortre gräns för förlängd sjukpenning, stadigvarande nedsatt arbetsförmåga för att beviljas sjukersättning samt en ersättningsprofil som successivt ökar incitamenten att övergå till arbete. Översynen har riktats in på ett antal justeringar i sjukförsäkringsreformen så att dels konsekvenserna för svårt sjuka med obetydlig arbetsförmåga blir enligt avsikterna, dels att säkerställa kvaliteten i arbetsmarknads- åtgärderna. Det är vidare viktigt att fortsätta kvalitets- säkringen av reformen via bl.a. uppföljningar och utvärderingar. Regeringen har t.ex. uppdragit åt och Arbetsförmedlingen att analysera behovet och omfattningen av gemen- samma rehabiliteringsinsatser i samverkan efter 2011 samt lämna förslag på hur dessa kan vidareutvecklas för att stödet till den enskilde sätts in för att skapa fler vägar tillbaka till arbetsmarknaden. Vidare föreslås bl.a. att Arbetsförmedlingen och bör redovisa vilket stöd som erbjuds personer som lämnar sjukförsäkringen samt hur de försäkrade har upplevt det stöd som erbjudits.