prop · GZ031d26 · 2011-09-20 00:00:00 — Arbetsförmedlingen ska, förutom det som nämnts ovan, tillhandahålla arbetsförberedande insatser, besluta om etableringsersättning och ansvara för bosättning av personer som har rätt till etableringsplan och deras familjemedlemmar. Arbetsförmedlingen upphandlar och tillhandahåller lotsar enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem. Kommunerna ansvarar för mottagande och praktisk hjälp i samband med bosättning, särskilda introduktionsinsatser inom skola, förskola, fritidshem, svenskundervisning för invandrare, samhällsorientering och andra insatser för att underlätta etablering i samhället. För dessa insatser får kommunerna en ersättning från staten. ansvarar för bosättning för kvotflyktingar och de nyanlända som inte har rätt till en etableringsplan samt beslutar om och betalar ut statlig ersättning för mottagande av nyanlända till kommuner och landsting. beslutar om etableringstillägg och bostadsersättning och betalar ut etableringsersättning, etableringstillägg och bostadsersättning. Länsstyrelserna verkar för att det finns beredskap och kapacitet hos kommunerna att ta emot nyanlända och tecknar överenskommelser med kommunerna om mottagande av nyanlända. De verkar också för regional samverkan mellan kommuner, statliga myndigheter och andra relevanta aktörer i planering, organisering och genomförande av insatser för nyanlända och genomför uppföljning på regional och nivå. Ansvariga myndigheter hade i uppdrag att förbereda genomförandet av förslagen i propositionen. Samverkan mellan myndigheterna har utvecklats i syfte att lyfta problem och hitta gemensamma lösningar. I den s.k. Samverkansdelegationen som fanns redan före reformen möts berörda myndigheter och Kommuner och Landsting för diskussioner och samverkan. Regeringen följer genomförandet och resultatet av reformen noga och har därför gett en rad uppdrag om återrapporteringar till berörda myndigheter, Statskontoret, m.fl. Statskontoret ska bedöma hur väl myndigheterna, utifrån respektive roll och ansvar, samverkar och samordnar sina verksamheter i syfte att uppnå en effektiv etableringsprocess. Statskontoret ska särskilt bedöma processen för bosättning och processen för hanteringen av etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare samt analysera och bedöma i vilken omfattning etableringsplaner är utformade efter individens förutsättningar och behov. ska inom ramen för uppdraget utvärdera hur reformen har påverkat vissa nyanlända invandrares möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden och därvid särskilt beakta kvinnornas situation. har också en kontinuerlig dialog med ansvariga myndigheter, bland annat i form av en samrådsgrupp med berörda myndigheter. lämnade Arbetsförmedlingen, , och på regeringens uppdrag en bedömning av hur genomförandet av reformen om vissa nyanlända invandrares etablering framskrider och resultaten av verksamheten. Fram till har Arbetsförmedlingen tagit emot 4 100 personer inom etableringsreformen. Den största delen, , utgörs av personer som vistats i så kallat eget boende asylansökan prövats. Nyanlända som vistats i Migrationsverkets anläggningsboenden asylansökan prövats utgör . har 2 900 personer begärt hjälp med bosättning. De nyanlända är i början av sin etableringsprocess och etableringsplanernas innehåll består främst av inledande aktiviteter som validering, sfi och samhällsorientering. av dem som fått en etableringsplan deltar eller har deltagit i arbetsmarknadspolitiska program eller arbetsförberedande insatser. De allra flesta som blivit aktuella hos Arbetsförmedlingen har haft rätt till en etableringsplan. har mindre än en procent inte haft rätt till en etableringsplan pga. att den fysiska eller psykiska prestationsförmågan bedömts vara . Det har inte framkommit några skillnader mellan de aktiviteter män och kvinnor deltar i. Marknaden för etableringslotsar är under utveckling. fanns 151 lotsföretag på 784 verksamhetsadresser. I de kommuner som 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 saknar tillgång till lots är antalet nyanlända få. Andelen nyanlända med etableringslots ökar och fram till har av de nyanlända med en etableringsplan även valt en lots. Andelen som väljer lots i direkt anslutning till etableringsplan ökar. Arbetsförmedlingens insatser beskrivs också under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, insatser under utgiftsområde 8 Migration och länsstyrelsernas insatser under utgiftsområde 1 . Länsstyrelserna övertog ansvaret för att teckna överenskommelser med kommunerna om mottagandet av flyktingar, skyddsbehövande och anhöriga. fanns överenskommelser med 270 kommuner, lika många som . hade länsstyrelserna tecknat överenskommelser med 267 kommuner. Enligt statistik1 blev cirka 15 000 personer mottagna i 282 kommuner jämfört med cirka 18 800 personer i lika många kommuner . Av de mottagna var 1 790 (1 880)2 kvotflyktingar, 5 150 (4 600) kom från Migrationsverkets anläggningsboenden, 5 100 (4 320) från så kallat eget boende och 2 960 (7 610) var anhöriga. Av samtliga mottagna var 47 (52) procent kvinnor och 53 (48) procent män. Andelen kvinnor är lägre jämfört med , vilket kan förklaras med en minskad andel anhöriginvandrade där kvinnorna i regel är fler än männen. var andelen anhöriga jämfört 2009. Minskningen beror huvudsakligen på ökade krav på identitetshandlingar vid ansökan om uppehållstillstånd på grund av anknytning och har påverkat främst anhörigsökande från . begärde drygt 3 500 (ca 5 500) personer hjälp av med anvisning för bosättning. Totalt anvisades 2 400 (4 500) personer till en kommunplats. 1Viss korrigering av mottagandesiffror sker efter hand varför siffror som anges här inte nödvändigtvis överensstämmer med vad som redovisats i BP10 eller årsredovisning. 2Siffror inom parentes avser uppgift 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 var 1 850 kvotflyktingar.3 Av dem som begärde hjälp avbröt 1 170 personer anvisningsprocessen och ordnade sin bosättning själva. Jämfört med 2009 har andelen som avbrutit anvisning ökat från . Genomsnittlig tid från beviljat uppehållstillstånd till dess att en anvisning till en kommun skett för dem som begärt hjälp med bosättning var jämfört . Genomsnittlig väntetid från beviljat uppehållstillstånd till inflyttning i en kommun för dem som anvisats en kommunplats var jämfört . Andelen som flyttade till en kommunplats efter anvisning uppgick till jämfört 2009. I tabell 3.11 framgår omfattningen av mottagandet av nyanlända samt prognos för perioden 20112015. Tabell 3.11 Mottagna nyanlända åren 20012015 Statlig ersättning för flyktingmottagande till kommuner och landsting Ersättning till kommuner och landsting för flyktingmottagandet utgick enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. 3 Anvisning av en kommunplats för kvotflyktingar kan ske och mottagandet ett annat år varför antalet anvisade inte överensstämmer med antalet mottagna. beslutar om och betalar ut ersättningen och utbetalades sammanlagt ca vilket totalt är en oförändrad nivå jämfört med och 2008. kan ersättning också beviljas enligt förordningen (2010:1122) om ersättning för insatser för vissa utlänningar. Kommuner med överenskommelse om flyktingmottagande får en grundersättning som 2010 var . För varje mottagen person får kommunerna engångsvis en schablonersättning. Beloppen utbetalas och var ; -för personer som fyllt 16 men inte 65 år -för personer som fyllt Ersättning kan beviljas för särskilda kostnader för personer i hög ålder eller som var arbetsoförmögna på grund av sjukdom eller funktionshinder vid ankomsten till . Ersättning utbetalas även för mottagandet av ensamkommande barn. Jämfört med 2009 har utgifterna för denna ersättning ökat med nästan till och har utgifterna ökat med . Orsaken är att betydligt fler ensamkommande barn sökt och beviljats uppehållstillstånd samt att kommunerna också har möjlighet att få ersättning för kostnader efter det att ungdomarna fyllt till dess de fyller om insatser påbörjats . Antalet ensamkommande barn som utbetalar ersättning för beräknas öka med cirka 3 400 eller med . Ersättning för sjukvård kan beviljas för personer med långvarigt vårdbehov på grund av sjukdom eller funktionshinder som personen hade vid ankomsten till . Ersättning för betydande extraordinära kostnader avser ersättning för kostnader som kommunerna ansökt om hos och för direktmottagning av kvotflyktingar. Även insatser för bl.a. ökad samverkan mellan kommuner på underlag från länsstyrelserna kan ersättas. Kommuner med en överenskommelse om mottagande av nyanlända som avsåg perioden 20072009 samt med överenskommelse får en extra ersättning på per mottagen person under dessa år. Vidare kan en kommun för mottagna under dessa år få ytterligare per person i åldrarna om vissa mål om arbete, praktik eller sfi uppnås. I tabell 3.12 framgår utbetald ersättning för åren 20082010. Tabell 3.12 Utbetalda ersättningar 20082010 Ers för äldre och Ers för ensamk barn () ansvarar för verksamheten med lån till hemutrustning. Nyanlända som omfattas av flyktingmottagandet kan ansöka om dessa lån. beviljades cirka 5 900 nya låneansökningar. Motsvarande 2009 och 2008 var ca 6 600 respektive cirka 8 300. Utbetalat belopp uppgick till . Motsvarande var 97 respektive . Förändringen mellan åren följer i princip förändringen i flyktingmottagandet (se tabell 3.11). av ansökningarna kom in via kommunernas flyktingmottagningar. CSN hanterade lån till personer från 79 olika länder varav 39 (19)kom från och 24 (52) procent från . Förändring mellan åren speglar väl hur flyktingmottagandet förändrats . Andelen kvinnor bland nya låntagare var 51 (52) procent, vilket är en 4 Siffror inom parentes avser uppgift 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 marginell skillnad jämfört med men fortfarande högre än . Det totala antalet upptagna lån var 58 665 (59 025) , vilket är en minskning med ca 350 jämfört med och med 650 jämfört med . Räntan för låntagare uppgick . Genomsnittlig handläggningstid för låneansökningar var . Den totala genomsnittliga behandlingstiden inklusive liggtid hos kommuner eller uppgick och CSN uppfyllde därmed målet om en handläggningstid . CSN tillhandahåller skriftlig information om lånen på 19 olika språk. genomfördes en kundundersökning om bl.a. myndighetens service som visade att kunderna som helhet är mycket nöjda med CSN:s service och information om hemutrustningslånen. En försöksverksamhet med sfi-bonus inleddes i 13 kommuner . tillfördes dessa kommuner bidrag för kvalitetshöjande insatser inom sfi. () har uppdraget att utvärdera försöksverksamheten. En nationell sfi-bonus infördes . Avsikten med sfi-bonusen är att öka genomströmningen i sfi för att därigenom stärka deltagarnas ställning på arbetsmarknaden. Sfibonus kan lämnas med olika belopp i tre nivåer till den som har deltagit i och uppnått betyget Godkänt från det datumet utbildningen startade. Målgruppen för sfibonusen är nyanlända invandrare som deltar i sfi. Gäststuderande och arbetskraftsinvandrare omfattas dock inte av bonusen. Det går ännu inte att se några tydliga effekter av införandet av sfi-bonusen. Kommunerna återsöker ersättning för kostnader i samband med utbetalning av sfi-bonusar i efterhand och har endast en mindre del av anslagna medel utbetalats. Slutrapportering från IFAU avseende utvärdering av försöksverksamheten ska redovisas . När det gäller sfi-bonusen har i regleringsbrevet fått i uppdrag att i årsredovisningen redovisa utvecklingen av verk- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 samheten med sfi-bonus utifrån befintliga data. Av redovisningen ska det bl.a. framgå hur många personer som har beviljats halv, två tredjedels respektive hel bonus. I samband med den redovisningen får regeringen mer kunskap om sfi-bonusens resultat och behov av eventuella åtgärder kan övervägas. Samhällsorientering ingår som en obligatorisk del av nyanländas etableringsplan och utgör en viktig del i etableringsreformen. Syftet är att ge deltagarna kunskap om grundläggande rättigheter och skyldigheter och ge konkret och praktisk information om vardagslivet i . Det som ska ingå i samhällsorienteringen regleras i förordningen (2010:1138) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. Kommunerna är skyldiga att erbjuda nyanlända minst 60 timmars samhällsorientering som ska påbörjas efter det att en etableringsplan har upprättats och normalt vara avslutad . Länsstyrelserna ska följa upp verksamheten och främja och stödja samarbete mellan kommunerna. Sådan samverkan mellan kommunerna är under uppbyggnad på många platser i landet. Ett gemensamt stöd till kommunerna har utvecklats när det gäller material, metodutveckling och webbaserad samhällsorientering on-line samt portaler. Det utvecklingsarbetet har bedrivits i samtliga 21 kommuner som tecknat lokala utvecklingsavtal med regeringen . Avtalen omfattar 38 stadsdelar med utbrett utanförskap. Inriktningen på arbetet har varit att skapa former för samordning och samverkan i syfte att åstadkomma en positiv utveckling i stadsdelar med utbrett utanförskap. Den särskilda förordningen (2008:348) om urbant utvecklingsarbete, som upphör , har förtydligat ansvarsfördelningen mellan staten och kommuner med lokala utvecklingsavtal och utgjort ett gemensamt ramverk för det utvecklingsarbetet. Polismyndigheterna, och Arbetsförmedlingen har för åren 20082011 fått i uppdrag att ingå i lokala partnerskap. get utförs inom ramen för ordinarie resurser och verksamhet såväl hos kommunerna som hos myndigheterna. och har haft i uppdrag att stödja partnerskapen. Nedan redovisas genomsnittlig utveckling för några indikatorer i de stadsdelar som omfattats av lokala utvecklingsavtal (LUA-områden). Sysselsättningsutvecklingen följer utvecklingen för riket som helhet, dock på en lägre nivå. Sysselsättningsnivån har ökat . Även om de som är födda utanför EU/EFTA haft den i synnerhet lägsta sysselsättningsnivån, har den relativa utvecklingen varit mest positiv för denna grupp. Medan alla andra gruppers sysselsättningsnivå sänkts , fortsätter den uppåtgående trenden för de födda utanför EU/EFTA. vände den dock nedåt även för denna grupp. (Tabell 3.13). Tabell 3.13 Andel som förvärvsarbetar bland boende i områden med lokala utvecklingsavtal (LUA-områden), uppdelat efter födelseregion -4,6 -5,8 -3,2 Andelen behöriga till gymnasiet har minskat i riket som helhet såväl som i LUA-områdena. Nivån är betydligt lägre i LUA-områdena och den negativa utveckling är också större i dessa stadsdelar. (Tabell 3.14). Tabell 3.14 Andel elever som är behöriga till gymnasieskolans nationella program i LUA-områden och i hela riket1 -3,2 -1,1 1 Med LUA-områden avses stadsdelar som omfattas av lokala utvecklingsavtal. Uppgifterna i alla tabellerna anger ovägt snitt över alla LUA-områden. av utvecklades skillnaden i sysselsättning mellan in- och utflyttare i LUA-områden snabbt i negativ riktning. Det kan bero på såväl ökad inflyttning av arbetslösa som ökad utflyttning av förvärvsarbetande. Därefter har flyttmönstret stabiliserats på en nivå som motsvarar ungefär tio förvärvsarbetande utflyttare på sju förvärvsarbetande inflyttare. Skillnaderna mellan enskilda LUA-områden är emellertid stora. Vissa har i princip samma sysselsättningsgrad bland insom bland utflyttarna, medan det i andra områden flyttar ut två sysselsatta för varje sysselsatt inflyttare. (Tabell 3.15). Tabell 3.15 Förhållande mellan andel förvärvsarbetande bland utflyttare och bland inflyttare i befolkningen i LUA- områden 1 Genomsnitt för alla län i -22,8 1 Ett förhållande på 100 i tabell 8.10 innebär att det är lika många sysselsatta bland dem som flyttar in i området som det är bland utflyttarna. Ett förhållande på under 100 visar att färre sysselsatta flyttar in i området än ut från området. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Utvärderingar av det utvecklingsarbetet Statskontoret och Eurofutures har haft regeringens uppdrag att utvärdera arbetet utifrån ett statligt respektive lokalt perspektiv. Utvärderingarna redovisades och visade att det utvecklingsarbetet har skapat ett mervärde genom att de utpekade stadsdelarna har uppmärksammats och att resurser styrts till dessa. Arenor har också skapats där aktörer kan mötas för att diskutera gemensamma problem och insatser. Enligt utvärderingarna har dock de statliga myndigheterna haft en otydlig roll i det utvecklingsarbetet och kvaliteten på kommunernas arbete varierar kraftigt. Sammantaget visar utvärderingarna att det inte går att särskilja eller utröna några specifika resultat från arbetet i förhållande till myndigheternas och kommunernas ordinarie verksamhet. har haft i uppdrag att ta fram en kunskapsöversikt av socioekonomiska aspekter av hållbar stadsutveckling, som redovisades i rapporten hållbar stadsutveckling. Rapporten visar att områdesperspektivet måste kombineras med en helhetssyn på staden, särskilt om syftet är att minska boendesegregationen. Dessutom är det viktigt att kombinera sociala och fysiska åtgärder. I en bilaga till rapporten, Segregationens orsaker och mekanismer, framhålls att det finns stora kunskapsluckor om boendemiljöns och stadsrummets betydelse för segregationsprocessen. Denna brist på kunskap är en begränsning i möjligheterna att utveckla en planering för social hållbarhet . redovisade en kartläggning av lokala insatser för gemensam värdegrund . Rapporten möten visar att arbetet med gemensam värdegrund sker inom flera olika politikområden. Framgångsfaktorer för arbetet är bl.a. dialog som metod, målgruppskännedom, delaktighet och samverkan. genomförde s.k. revideringsdialoger med 18 av de 21 kommuner som tecknat avtal med staten om urbant utvecklingsarbete, där bl.a. det civila samhällets roll diskuterades. Vidare arrangerades en nationell konferens med företrädare från berörda kommuner, myndigheter och det civila samhällets organisationer . Vid konferensen presenterades resultatet från utvärderingarna. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Ett samråd om det utvecklingsarbetet mellan och representanter från kommunernas politiska ledning hölls . 3.4.4Andra insatser för integration Stöd till riksorganisationer bildade på etnisk grund fördelar stöd till organisationer bildade på etnisk grund. Syftet med stödet är att stärka organisationernas egna initiativ och verksamheter kring kultur, språk och identitet samt delaktighet i samhället. Stödet fördelas enligt förordningen (2008:63) om statsbidrag till organisationer bildade på etnisk grund. Sammanlagt 53 organisationer har beviljats stöd enligt förordningen . Det fördelade bidragsbeloppet uppgick till . Europeiska integrationsfonden ingår i EU:s ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar, det så kallade SOLID- programmet. Europeiska integrationsfonden stöder projekt som förbättrar systemen för mottagning och integration av tredjelandsmedborgare i , dvs. medborgare från länder utanför EU. Ett centralt mål är att bidra till att EU:s elva gemensamma grundprinciper för integration introduceras, vidareutvecklas och tillämpas. Programmet har huvudfokus på frågor om kulturmöten, religion, egenmakt, social integration och värdegrund. Integrationsfonden i förvaltas av Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ). Sammantaget beslutar Svenska om . har medel ökat jämfört med tidigare fördelning. Det beror på att har haft en hög invandring av tredjelandsmedborgare jämfört med andra medlemsländer. Svenska har till och med beviljat i projektstöd från Europeiska integrationsfonden. Europeiska flyktingfonden III ingår tillsammans med integrationsfonden, återvändandefonden och gränsfonden i EU:s SOLID-program. Flyktingfonden, som förvaltas av , medfinansierar bl.a. projekt som avser introduktion för nyanlända. beslutade regeringen förordningen (2010:84) om statsbidrag för verksamheter med yrkesinriktat mentorskap. disponerade för mentorskapsverksamhet i enlighet med förordningen. fördelar stöd till projekt där nyanlända matchas med en på grundval av t.ex. yrke, utbildning eller branschbakgrund. Av medlen har fördelats till sammanlagt nio projekt. har disponerat för information, administration, utvärdering m.m. i samband med stödet. Benägenheten att söka medborgarskap påverkas av känslan av tillhörighet till det nya hemlandet och av det svenska medborgarskapets betydelse för den enskilde. blev 32 457 personer svenska medborgare. Av dessa var 17 637 () kvinnor och 14 820 () män. I förhållande till 2009 innebar det en ökning med ca 2 900 personer och i förhållande till 2008 med cirka 2 000 personer. var personer med irakiskt ursprung den största gruppen bland de nya svenska medborgarna. Av de utrikes födda som var folkbokförda i landet vid utgången av 2010 var svenska medborgare, vilket innebär en minskning i förhållande till 2009 och med jämfört med . Resultat i förhållande till de mål som satts upp för hantering av medborgarskapsärenden redovisas under utgiftsområde 8 Migration. 3.4.6EU-arbete och internationell samverkan Den rättsliga grunden för samarbetet på integrationsområdet innebär att EU får stimulera och stödja medlemsstaternas verksamhet för att främja integrationen av lagligt bosatta tredjelandsmedborgare, dock utan någon harmonisering av medlemsstaternas lagar. Fokus ligger på stärkt kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan medlemsstaterna, ökad samordning med andra relevanta politikområden och bygger på gemensamt överenskomna grundprinciper. Arbetet organiseras i ett nätverk av nationella tjänstemän, National Contact Points on Integration (NCPI), där deltar sedan det upprättades . Arbetet i NCPI har fokuserat på att utveckla en gemensam praxis och europeiska referensramar (s.k. moduler) inom områdena introduktions- och språkkurser, ett starkt engagemang från mottagarsamhället, och invandrares aktiva deltagande i samhällslivet. Syftet med modulerna är att stödja medlemsstaterna i sin utveckling av integrationspolitiken. Vidare har genomfört ett pilotinitiativ för att testa de kärnindikatorer inom områdena arbete, utbildning, social inkludering och aktivt samhällsdeltagande som identifierats för uppföljning av integrationspolitikens resultat. gav Europeiska kommissionen i uppdrag att utveckla en ny europeisk integrationsagenda, inklusive en samordningsmekanism för att stärka kunskaps- och erfarenhetsutbyte på integrationsområdet. Det europeiska integrationsforumet för dialog med civilsamhället hölls två gånger och den europeiska webbsidan om integration används för spridning av information och erfarenheter. deltog aktivt i 5 i där temat var Bridging the urban divide, bl.a. genom att anordna ett seminarium om tvärsektoriell samverkan för hållbarhet. deltar löpande i den arbetsgrupp som samlar tjänstemän från medlemsstaternas regeringskanslier, (). deltog dessutom i två möten mellan ansvariga generaldirektörer och i det informella ministermöte om urban utveckling som hölls i i . Där antogs den s.k. Toledo- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 deklarationen som betonar vikten av ett integrerat förhållningssätt till en långsiktig och i alla avseenden hållbar utveckling på lokal, regional och nationell nivå. har ytterligare ett generaldirektörsmöte genomförts. har också deltagit i det europeiska nätverket (), men har inte förlängt medlemskapet i EUKN efter 2010. En europeisk agenda för integration i form av ett meddelande, publicerades och uppmärksammade de positiva bidrag som migrationen medför och behovet av att bättre integrera de invandrare som är lagligt bosatta i medlemsstaterna. Andra fokusområden var integration genom aktivt deltagande, starkare betoning av lokala insatser och en tydligare involvering av ursprungsländer i integrationsprocessen. publicerar en årlig rapport International Migration Outlook, (SOPEMI- rapporten) som utgör en sammanställning och analys av medlemsländernas migrationsstatistik och migrations- och integrationspolitik. Rapporten är en viktig referenspunkt inom området. Working Party on Migration och on Migration (SOPEMI) och bidrar med en landrapport för Migration Outlook. har deltagit i arbete med migrations- och integrationsfrågor som primärt bedrivs i för migrationsfrågor (CDMG) och dess expertkommittéer.