prop · GY03104 · 2011-03-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2010/11:104 Kvalitet i gymnasial lärlingsutbildning Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionen innehåller förslag till ändringar i skollagen (2010:800), som rör gymnasial lärlingsutbildning. De föreslagna bestämmelserna innebär att utbildningskontrakt ska tecknas för elever som genomgår utbildningen. I propositionen redovisas även regeringens bedömningar om den kommande förordningsregleringen på området. Regeringen före- slår att ändringarna i skollagen ska träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800)........................... Ärendet och dess beredning.............................................................. En gymnasieskola i omvandling ........................................ Generella bestämmelser om gymnasial lärlingsutbildning ............. Skolhuvudmannens ansvar för mottagande...................... 5.2.1Vad utbildningen på arbetsplatsen ska omfatta17 Ansvar för skador............................................ Lärare och handledare ..................................... Ansvar för lärlingens arbetsmiljö..................................... Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) ....... Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Lärling en bro mellan skola och arbetsliv (SOU 2010:19)................................................ Bilaga 2 Lagförslag i betänkandet Lärling en bro mellan skola och arbetsliv (SOU 2010:19)....................................................... Bilaga 3 Sammanfattning av promemorian Skolans och arbetsmarknadens regler vid gymnasial lärlingsutbildning och gymnasial lärlingsanställning (U2010/5775/G).................... Bilaga 4 Lagförslag i promemorian Skolans och arbetsmarknadens regler vid gymnasial lärlingsutbildning och gymnasial lärlingsanställning (U2010/5775/G) ..................................... Bilaga 5 Förteckning över remissinstanser avseende betänkandet Lärling en bro mellan skola och arbetsliv (SOU 2010:19) och promemorian Skolans och arbetsmarknadens regler vid gymnasial lärlingsutbildning och gymnasial lärlingsanställning (U2010/5775/G) ..................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........ Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Förslag till lag om ändring i skollagen Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 16 kap. 11 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 16 kap. 11 a och 11 b §§, av följande lydelse. Inom yrkesprogrammen får det finnas gymnasial lärlingsutbildning, som börjar det första, andra eller tredje läsåret. Gymnasial lärlingsutbildning ska i huvudsak vara förlagd till en eller flera arbetsplatser. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om gymnasial lärlingsutbildning. Ett skriftligt avtal (utbildnings- kontrakt) ska upprättas för varje juridiska eller fysiska person som förlagda delen av den gymnasiala mannen ska se till att utbildnings- Om eleven är och inte har ingått äktenskap, ska även 1. vilka delar av utbildningen som ska genomföras på arbets- platsen och omfattningen av dessa 2. hur kostnaderna för de skador som eleven kan orsaka under den arbetsplatsförlagda delen av ut- skolhuvudmannen och den juri- avses i första stycket, 3.avtalstiden och grunderna för att avtalet ska kunna upphöra innan avtalstiden löpt ut, och 4.vilken lärare på skolenheten och vilken handledare på arbets- platsen som ska vara kontakt- personer för den arbetsplats- förlagda delen av utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om gymnasial lärlingsutbildning och utbildningskontrakt. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Regeringen bemyndigade ansvarigt statsråd att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda förutsättningarna för att inom gymnasial lärlingsutbildning kombinera anställning och studier (U 2009:02). beslutades om direktiv (dir. 2009:70) för utred- ningen, som tog namnet . beslutade regeringen om tilläggsdirektiv för utredningen (dir. 2009:128). överlämnade sitt betänkande Lärling en bro mellan skola och arbetsliv (SOU 2010:19). Betänkandet remitte- rades tillsammans med en departementspromemoria, Skolans och arbetsmarknadens regler vid gymnasial lärlingsutbildning och gymnasial lärlingsanställning (dnr 2010/5775/G). En sammanfatt- ning av betänkandet finns i bilaga 1 och en sammanfattning av remiss- promemorian finns i bilaga 3. De lagförslag som lades fram i betänkan- det och promemorian finns i bilaga 2 och bilaga 4. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr U2011/5775/G). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 6. Lagrådet har i sitt yttrande lämnat förslaget utan erinran. I förhållande till lagrådsremissen har det gjorts mindre ändringar av redaktionellt och språkligt slag. 4.1En gymnasieskola i omvandling För att ska kunna hävda sig som kunskaps- och industrination måste fler ungdomar slutföra en gymnasieutbildning med godkända resultat. Yrkesutbildningarna har upplevts som alltför teoretiska och många elever har haft svårt att fullfölja utbildningen. De studieförbere- dande utbildningarna förbereder inte tillräckligt väl för framgångsrika högskolestudier. införs en reformerad gymnasieskola (prop. 2008/09:199 Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8). Gymnasieskolans struktur och innehåll utvecklas och kvaliteten höjs för att fler elever ska nå målen och därmed få de kunskaper som krävs för personlig utveckling, aktivt deltagande i samhälls- och arbetsliv, vidare studier och livslångt lärande. I den nya gymnasieskolan kommer det att finnas 18 nationella program, varav tolv yrkesprogram och sex högskoleförberedande program. Gymnasial lärlingsutbildning införs som en alternativ utbildningsväg på yrkesprogrammen. Flertalet av de nationella programmen har nationella inriktningar. Programmen kan även utformas som särskilda varianter. Liksom ska nationella program kunna vara De särskilda varianterna och de riksrekryterande Prop. 2010/11:104 utbildningarna kvalitetssäkras på nationell nivå. skärpta behörighetsregler till gymnasieskolans program. Dagens kärnämnen ersätts av gymnasiegemensamma ämnen som varierar i omfattning mellan de olika programmen. Historia blir ett nytt gymnasiegemensamt ämne och ett gymnasiearbete ingår i alla nationella En gymnasieexamen införs. Den ska kunna utfärdas som yrkesexamen eller som högskoleföreberedande examen. Både den elev som genomgår ett yrkesprogram skolförlagt och den elev som genomgår ett yrkes- program som gymnasial lärlingsutbildning kan få en yrkesexamen. skoleförberedande examen ger grundläggande behörighet till högskole- utbildning som påbörjas på grundnivå. Alla elever på yrkesprogram ges möjlighet att inom sin gymnasieutbildning uppnå sådan behörighet. En stor andel av de elever som inte fullföljer en gymnasieutbildning går på yrkesinriktade program. En ofullständig gymnasieutbildning leder ofta till ett sent inträde på arbetsmarknaden. Därför måste kvaliteten stärkas Utbildningarna måste utvecklas så att fler elever klarar dem inom avsedd tid och får kunskaper som kan leda till anställning eller eget företagande. Detta sker bl.a. genom att tiden för karaktärs- och yrkesämnen ökar. Vidare införs gymnasial lärlingsutbild- ning som ett alternativ till den traditionellt skolförlagda yrkesutbild- Arbetslivet har en viktig roll i reformeringen av gymnasieskolan. branscher har gett tydliga signaler om behovet av att förändra utbild- Det råder brist på utbildad arbetskraft inom vissa yrkesområ- den, där de anställda normalt får sin grundläggande yrkesutbildning i anordnas utbildning som inte motsvarar Den snabba teknik- och metodutvecklingen ställer krav på utbildningens innehåll och aktualitet. anpassas till utvecklingen inom olika bransch- och yrkesområden. Yrkesutbildning har fått en allt mer betydelsefull roll inom det europeiska samarbetet som syftar till att stärka konkurrenskraft. I 2020-strategin som antogs av framhävs särskilt yrkesutbildningens betydelse för att främja smart och hållbar tillväxt för alla. Yrkesutbildningen ska bidra till att uppfylla nuvarande och framtida kvalifikationskrav för att ska kunna hävda sig i den världsomfattande tävlan om kompetens som sker genom den snabba utvecklingen av utbildningssystemen i tillväxtekonomier som t.ex. , och . har, bl.a. genom kommunikén om ett utökat samarbete inom yrkesutbildningen, antagen i Brygge , förbundit sig att arbeta för att grundläggande yrkesutbildning ska vara ett attraktivt utbildningsalternativ med hög arbetsmarknadsrelevans. bildningen ska svara mot arbetsmarknadens behov bör olika sorters Prop. 2010/11:104 arbetsplatsförlagt lärande stärkas. Forskning visar att arbetsplatsförlagt lärande ofta leder till bättre anställningsmöjligheter i början av arbets- livet. genomförde och utveckling () en granskning av grundläggande svensk yrkesutbild- ning. kom bland annat fram till att behöver utveckla en starkare mekanism som gör det möjligt för utbildningssystemet att fånga upp förändringar i behoven på arbetsmarknaden. I flera europeiska länder finns en nationell, institutionaliserad samverkan kring den grundläggande yrkesutbildningen för att hantera utmaningar kring den framtida kompe- tensförsörjningen. I fanns tidigare inte något sådant forum. Regeringen delar uppfattning att samverkan mellan skola och arbetsliv behöver stärkas för att säkerställa en hög kvalitet i utbildningen. Ett väl fungerande samarbete är en förutsättning för att gymnasieskolan ska kunna erbjuda utbildningar med tillräcklig aktualitet och kvalitet. Nationella råd för de olika yrkesprogrammen har därför inrättats vid . Råden har en bred representation av intressenter, t.ex. branschföreträdare, fackliga organisationer och i förekommande fall statliga normgivande myndigheter. De nationella råden för yrkes- programmen har till uppgift att ge råd och stöd, dels när det gäller att utveckla innehållet i utbildningen, dels när det gäller examensmål och uppgifter för gymnasiearbetet. De bör även bidra med underlag till upp- följningen av elevernas etablering på arbetsmarknaden. Råden kan på så sätt fungera som forum för en kontinuerlig dialog mellan och avnämarna för att bl.a. matcha utbildningsutbudet med efterfrågan på arbetsmarknaden och för att underlätta ungdomars övergång från yrkes- utbildning till arbetsliv. Förutsättningarna på arbetsmarknaden kan för- ändras snabbt. Gamla yrken försvinner och nya utvecklas. En viktig uppgift för de nationella programråden bör vara att följa utvecklingen inom respektive yrkesområde och bistå och huvudmännen i arbetet med att skapa förutsättningar för utbildning inom nya yrkesområ- den. Dagens gymnasieskola präglas av en stark könsuppdelning. Elever som gör ett otraditionellt val med avseende på kön, avbryter utbildningen i större utsträckning än andra elever. Könsuppdelningen är till stor del en spegelbild av svensk arbetsmarknad och därför bör samverkan mellan skolväsende och avnämare präglas av ambitionen att minska uppdel- ningen. En organiserad och nära samverkan mellan utbildning och avnämare även på lokal nivå är avgörande för att utveckla yrkesutbildningens kvalitet. Det ska därför finnas ett lokalt samråd kring den gymnasiala yrkesutbildningen i s.k. lokala programråd. Det lokala programrådets uppgifter bör t.ex. kunna vara att bistå huvudmannen när det gäller det arbetsplatsförlagda lärandet. Många huvudmän har redan etablerade former för lokal samverkan. har en lång tradition av skolförlagd yrkesutbildning, men i flera andra europeiska länder är den grundläggande yrkesutbildningen huvud- sakligen arbetsplatsförlagd och bedrivs som lärlingsutbildning. Erfaren- heter från våra nordiska grannländer visar att lärlingsutbildning under- lättar ungdomars övergång från utbildning till arbete. Länder med yrkes- utbildningen organiserad som lärlingsutbildning tycks generellt ha en lägre ungdomsarbetslöshet än . Ett viktigt skäl till detta är den nära kopplingen mellan utbildning och arbete. För att underlätta ungdomars etablering på arbetsmarknaden behöver den gymnasiala yrkesutbildningen förnyas. Den traditionella skolförlagda formen av yrkesutbildning kompletteras därför med ett flexibelt arbets- platsförlagt alternativ, gymnasial lärlingsutbildning, som kan inspirera elever, arbetsplatser och huvudmän att pröva nya vägar för att trygga den framtida kompetensförsörjningen. En väl fungerande gymnasial lärlingsutbildning kommer enligt regeringens bedömning att bidra till att öka genomströmningen av elever i gymnasieskolan. Kompetensbehov och förutsättningar för att genom- föra yrkesutbildning varierar mellan olika regioner och mellan olika branscher. Möjligheten att utforma den grundläggande yrkesutbildningen på olika sätt kan bidra till att utbildningsväsendet mer framgångsrikt kan möta och anpassas till dessa skilda behov och förutsättningar. För utbild- ningar som riktar sig mot smala yrkesområden är det ofta svårt att få ihop tillräckligt många elever för att starta utbildningen. Smala yrkesområden har därför haft svårt att få sina behov av utbildad arbetskraft tillgodo- sedda. I flera av dessa kvalificerade yrken är bristen på utbildad arbets- kraft stor. I den utsträckning smalare inriktningar inom yrkes- programmen existerar, så finns de endast på ett fåtal orter. De flesta ungdomar är inte villiga att flytta för att genomgå en speciell yrkesut- bildning under gymnasieåren. Det är vidare kostsamt att driva gymnasie- utbildning i internatliknande former. Gymnasiala lärlingsutbildningar kan skapa möjligheter att erbjuda utbildning inom yrken med begränsat elev- underlag, vilket blir extra fördelaktigt inom smala yrkesområden och på mindre orter. Ytterligare en fördel med lärlingsutbildningar, jämfört med skolför- lagda utbildningar, är att det sker en långsiktig anpassning till arbetslivets behov. Arbetsgivares vilja att ta emot lärlingar svarar relativt väl mot deras framtida rekryteringsbehov. Det finns också ungdomar som efter- frågar denna typ av utbildning. En del elever föredrar att lära sig genom att delta i verksamheten på en arbetsplats. För dem kommer gymnasial lärlingsutbildning att vara ett attraktivt alternativ till skolförlagd utbild- ning. Den gymnasiala lärlingsutbildningen ställer samma formella krav på elevers förkunskaper som den traditionellt skolförlagda utbildningen. Utbildningsmålen är desamma och båda utbildningsalternativen ska leda fram till gymnasial yrkesexamen. I sammanhanget bör understrykas att den gymnasiala lärlingsutbildningen kan ställa högre krav på elevens engagemang och förmåga att ta ett eget ansvar jämfört med vad som krävs för annan gymnasial utbildning. Möjligheten att genomföra huvud- delen av sin gymnasieutbildning i en annan miljö än skolmiljön kan skapa just ett sådant ökat engagemang. Den gymnasiala lärlingsutbild- ningen kan också ge större möjligheter att individanpassa utbildningen jämfört med den skolförlagda utbildningen eftersom det krävs att varje elev får individualiserad planering av utbildningens olika delar vid lär- lingsutbildning. Försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning pågår en försöksverksamhet med gymnasial lär- lingsutbildning (se förordningen [2007:1349] om försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning). Inom försöket avses med gymnasial lär- lingsutbildning en utbildning inom gymnasieskolan där den arbetsplats- förlagda delen omfattar minst 1 250 gymnasiepoäng av utbildningens totalt 2 500 poäng. Det är i försöket möjligt att förena studier i vissa ämnen i gymnasieskolan med en anställning som syftar till yrkesutbild- ning. För varje program där försöksverksamheten erbjuds ska det finnas ett lärlingsråd för samråd mellan skolan och arbetsmarknadens organisatio- ner. I lärlingsrådet ska det ingå företrädare för berörda arbetstagare och arbetsgivare samt för skolans lärare och elever. Lärlingsråden ska med- verka till att utveckla samverkan mellan skola och arbetsliv samt bidra till ett lärande i arbetslivet med hög kvalitet. ska i det arbetet bistå skolhuvudmannen och rektorn när det gäller att bl.a. ordna lärlingsplatser för den arbetsplatsförlagda delen av den gymnasiala lär- lingsutbildningen, säkerställa att de arbetsplatser som tar emot elever har kompetenta handledare och att utforma förslag till avtal med berörda arbetsplatser och till utbildningskontrakt. Skolhuvudmannen ska se till att genom avtal med berörda arbetsplatser reglera sina och arbetsplatsernas åtaganden i samband med det arbetsplatsförlagda lärandet. Rektorn ska se till att det för varje elev som genomgår en gymnasial lärlingsutbildning upprättas ett skriftligt avtal som undertecknas av skolhuvudmannen, eleven och företrädare för den eller de arbetsplatser dit någon del av utbildningen förläggs. I avtalet ska det anges vilka delar av utbildningen som ska genomföras på arbets- platsen och omfattningen av dessa. Vidare ska det framgå vilken lärare på skolan och handledare på arbetsplatsen som ansvarar för den arbets- platsförlagda delen av utbildningen. Regeringen har inrättat Nationella lärlingskommittén (U 2008:09, dir. 2008:106). Kommittén består av representanter för arbetsmarknadens organisationer och har i uppgift att ge råd och stöd till försöksverksam- heten och främja den arbetsplatsförlagda utbildningen. Vidare ska kommittén stimulera samverkan mellan skola och arbetsliv, följa upp försöket utifrån näringslivets behov samt uppmärksamma utvecklings- behov. har lämnat två delbetänkanden, det senaste Gymnasial lärlingsutbildning Utbildning för jobb (SOU 2010:75) . Erfarenheter från den pågående försöksverksamheten visar att intresset varit betydligt större nu än vid tidigare lärlingsförsök. del- tog ca 10 100 elever i försöksverksamheten. En majoritet av eleverna var män och fem av de åtta mest förekommande programmen är sådana som vanligtvis domineras av män. Deltagande arbetsplatser i försöket är Prop. 2010/11:104 huvudsakligen positiva till verksamheten och framhäver att de tre vikti- gaste drivkrafterna för att ta emot lärlingar är rekryteringsbehov, ett lokalt samhällsengagemang och viljan att medverka till en utbildning som svarar mot branschens och arbetslivets kompetenskrav. Nationella lärlingskommittén pekar på behovet av ett nationellt kvalitets- säkringssystem för den gymnasiala lärlingsutbildningen (uppföljning och utvärdering) och en tydligare ansvarsfördelning mellan skola och arbets- plats för utbildningens olika delar. En yrkesutbildning av god kvalitet kännetecknas av att den har hög elev- genomströmning, få avhopp och att den är efterfrågad av såväl elever som av den arbetsmarknad den är riktad mot. För att detta ska ske måste utbildningen ha ett aktuellt och relevant innehåll och i övrigt vara utfor- mad och genomförd på ett sätt som ger ett gott utgångsläge för fortsatt lärande. Vidare bör utbildningen vara så upplagd att den har nationellt erkännande, dvs. har ett innehåll som svarar mot yrkets och branschens krav oavsett var i landet den person som genomgått utbildningen ska etablera sig på arbetsmarknaden. Det finns stora framtida utmaningar vad gäller yrkesutbildningens kvalitet. Statens skolinspektions kvalitetsgranskning av gymnasieskolans yrkesförberedande utbildningar visar på allvarliga brister i den arbets- platsförlagda delen av utbildningen (rapport 2011:2). Granskningen omfattar inte gymnasial lärlingsutbildning utan den arbetsplatsförlagda delen som är en del av den traditionellt utformade gymnasiala yrkesut- bildningen (APU). Bristerna som beskrivits av Skolinspektionen är av sådan art och omfattning att det finns anledning att uppmärksamma problematiken inför införandet av den gymnasiala lärlingsutbildningen. Det stora intresset för gymnasial lärlingsutbildning kan snabbt avta om kvalitetsfrågorna inte får en tillfredsställande lösning. Såväl den Nationella lärlingskommittén som den särskilde utredaren i har uppmärksammat brister i försöksverksamhetens kvalitet och lyfter fram behovet av ett kvalitetssäkringssystem för den gymnasiala lärlingsutbildningen. Båda pekar på att skolan inte på samma sätt som vid skolförlagd utbildning förfogar över produktionsmiljön i ett företag, utan måste anpassa utbildningen till befintliga förutsättningar. I båda fallen är utgångspunkten att de mål som finns i de nationella styr- dokumenten för utbildningen ska nås. För att detta ska vara möjligt krävs ett nära samarbete mellan skola och arbetsliv på alla nivåer. Regeringen delar Nationella lärlingskommitténs och uppfatt- ning att kvalitetsfrågorna behöver uppmärksammas särskilt inför infö- randet av den gymnasiala lärlingsutbildningen. Ett viktigt instrument för kvalitetssäkring är det avtal (utbildningskontrakt) som ska upprättas mellan elev, skolhuvudman och företrädare för arbetsplatsen. Frågan om utbildningskontrakt och övriga insatser för kvalitetssäkring av den gymnasiala lärlingsutbildningen behandlas närmare i denna proposition. Anställning ska vara möjlig I länder där lärlingsutbildning dominerar yrkesutbildningen är lärlingen Dessa utbildningssystem har oftast en lång tradition där arbetsmarknadens parter och organisationer sedan länge är starkt involverade i utbildningens utformning, innehåll och Erfarenheterna från visar dock att en lång tradition inte är helt nödvändig för att skapa ett lärlingssystem byggt på att lär- lingen ska vara anställd. Regeringen konstaterar att det finns en bred uppslutning i samhället om värdet av att införa gymnasial lärlingsutbildning som en alternativ ut- Den gymnasiala lärlingsutbildningen bör inte utformas så att anställning blir ett krav för deltagande. dock positivt på möjligheten för företag och lärling att frivilligt komma överens om ett anställningsförhållande . Regeringen delar den uppfattningen. En anställning kan stimulera och motivera lärlingen till ett ökat engagemang för sin utbildning och före- taget kan på ett tidigare stadium säkra sin kompetensförsörjning. anställning redan under utbildningen ökar sannolikheten för att lärlingen fullföljer sin utbildning i stället för att lämna utbildningen och gå ut i arbete , något som kan bli problematiskt för individen om arbets- marknaden senare viker. Som tidigare redovisats av den Nationella lär- lingskommittén är många företag intresserade av att anställa lärlingar, främst under utbildningens senare del. I betänkandet Lärling - en bro mellan skola och arbetsliv (SOU 2010:19) lämnas förslag som innebär att anställning ska kunna vara en möjlighet för den som är lärling i den reguljära gymnasiala lärlingsut- Regeringen anser att gymnasial lärlingsanställning kan underlätta ungdomars etablering på arbetsmarknaden och avser att efter ytterligare beredning återkomma med lagförslag om lärlingsanställning (se avsnitt 7). 5Generella bestämmelser om gymnasial lärlingsutbildning 5.1 Skolhuvudmannens ansvar för mottagande Regeringens bedömning: Även fortsättningsvis bör skolhuvud- mannen ansvara för mottagande, antagning och urval till gymnasial lärlingsutbildning. Skolhuvudmannen bör besluta om fördelningen av elever på de olika utbildningsplatserna efter samråd med berörda arbetsplatser. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens bedöm- Utredarens förslag: Överensstämmer huvudsakligen med regeringens Skillnaden består främst i att regeringen bedömer att huvudmannen bör samråda med arbetsgivarna inför placering av en lär- Remissinstanserna: De remissinstanser som lämnat synpunkter på detta avsnitt, däribland , kommun, Djur- branschens , , Naturbruksskolor- nas Förening och , är i huvudsak positiva till förslaget.