prop · GY03100 · 2011-04-13 00:00:00 — 5.2 Sysselsättning i , och ................................................... 5.3 Räntespreadar mot på 10-årig statsobligation ....................................... 5.5 Potentiell och faktisk BNP..................................................................................... 5.6 Hushållens konsumtion, disponibel inkomst och sparkvot................................. 5.7 Kapacitetsutnyttjandet i industrin och näringslivets investeringar...................... 5.8 Totala bostadsinvesteringar, nybyggnationer och ombyggnationer..................... Exportorderingång och exportorderstock........................................................... Industri- och tjänsteproduktion........................................................................... BNP, arbetade timmar och sysselsatta.................................................................. Ett urval av sysselsättningsindikatorer................................................................. Sysselsättning och brist på arbetskraft................................................................. Arbetskraft och sysselsatta................................................................................... Centrala avtal och löneökning.............................................................................. Reallön och nominell lön...................................................................................... KPI, KPIF och KPIF exklusive energi................................................................. Enhetsarbetskostnad, produktivitet och timlön................................................. Skatt på arbete......................................................................................................... Arbetade timmar, timlön och lönesumma ............................................................ Transfereringsinkomster som andel av skatteunderlaget ..................................... Antal personer som betalar statlig inkomstskatt.................................................. Kapitalvinster, aktieprisindex och fastighetsprisindex ......................................... Skatt på företagsvinster .......................................................................................... Hushållens konsumtion i löpande priser och underliggande intäkter från Utgifter för arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiska program samt antalet helårsekvivalenter i arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiska program 20102015 .................................................. Utgifter för sjuk- och rehabiliteringspenning och sjuk- och aktivitetsersättning1 samt antalet helårsekvivalenter i sjuk- och rehabiliteringspenning och sjuk- och aktivitetsersättning 20102015............ Skatteintäkter och statsbidrag 20022015............................................................. Konsumtionen i löpande priser.............................................................................. Prognosrevideringar av kommunsektorns skatteintäkter sedan 2009 års Utvecklingen av det ekonomiska resultatet före extraordinära poster i kommuner och landsting ................................................................................... Konsumtion och kostnader i fasta priser .............................................................. Antal arbetade kommunfinansierade timmar ....................................................... Kommunfinansierad sysselsättning och sysselsättning i kommunsektorn......... Kommunfinansierad sysselsättning som andel av totala sysselsättningen i Inkomster och utgifter........................................................................................... Statens budgetsaldo 20002015 ............................................................................. Utvecklingen av kommunsektorns inkomster och utgifter samt finansiella Den offentliga sektorns tillgångar och skulder..................................................... Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet ................................................. Statsskuldens utveckling 20002015 ..................................................................... Den konsoliderade bruttoskulden......................................................................... Den offentliga sektorns finansiella sparande i EU, och .................... Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld i EU ................................... Fyra bedömningar av det strukturella sparandet ................................................ Prognoser för BNP och privat konsumtion 2010............................................... Prognoser för antal sysselsatta och antal arbetade timmar 2010 ....................... Prognoser för arbetslösheten 2010...................................................................... Prognoser för det offentliga sparandet 2010....................................................... Prognoser för de offentliga utgifterna ........................................................ Utgiftstak och takbegränsade utgifter................................................................. Kommunsektorns resultat och finansiella sparande 20002015 ........................ 10.10 Resultat före extraordinära poster i kommuner och landsting........................ De offentliga utgifterna efter ändamål, 2009 ...................................................... Inbetalda skatter och erhållna transfereringar och offentliga tjänster i genomsnitt vid olika åldrar, 2008 ....................................................................... Offentliga nettoutgifter per ålder, 2008............................................................... Förändring i folkmängd efter ålder, 20102099 .................................................. Förändringen i antal personer i ålder jämfört med efter Konsumtionsmönster, genomsnittlig användning fördelat efter ändamål och ålder, 2006..................................................................................................... Offentlig konsumtion i ett historiskt perspektiv................................................ Demografisk framskrivning av offentlig konsumtion ...................................... Primära utgifter och primära inkomster i scenariot med oförändrad Ålderspension per person .......................................................... Finansiellt och primärt finansiellt sparande....................................................... Arbetade timmar i offentlig sektor .................................................................... Arbetade timmar per person i åldern .................................................. S2 och S1 med varierande slutår i scenariot oförändrad standard.................... Finansiellt sparande i 11 scenarier...................................................................... 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.godkänner regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budget- politiken (avsnitt 2), 2.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som ska inne- fattas i utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning respektive utgifts- område 22 Kommunikationer (avsnitt 14.1.1), 3.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som ska inne- fattas i utgiftsområde 7 Internationellt bistånd respektive utgiftsområde 1 (avsnitt 14.1.2. 4.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som ska inne- fattas i utgiftsområde 7 Internationellt bistånd respektive utgiftsområde 5 Interna- tionell samverkan (avsnitt 14.1.3. 5.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som ska inne- fattas i utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg respektive utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (avsnitt 14.1.4), 6.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som ska inne- fattas i utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet respektive utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning (avsnitt 14.1.5), 7.godkänner den föreslagna ändringen av verksamheter som ska innefattas i utgifts- område 16 Utbildning och universitets- forskning respektive utgiftsområde 5 Internationell samverkan (avsnitt 14.1.6), 8.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som ska inne- fattas i utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid respektive utgifts- område 16 Utbildning och universitets- forskning (avsnitt 14.1.7), 9.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som ska inne- fattas i utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård respektive utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (avsnitt 14.1.8), 10.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som ska inne- fattas i utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård respektive utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel (avsnitt 14.1.9), 11.godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som ska inne- fattas i utgiftsområde 24 Näringsliv respektive utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (avsnitt 14.1.10). Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken 2 Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Sammanfattning ansvar för jobben återhämtning från den ekonomiska och finansiella krisen är stark och snabb. Förutsättningarna för att gradvis minska arbetslösheten och nå full sysselsättning är därmed goda. Regeringens politik har spelat en avgörande roll för återhämtningen. En ansvarsfull politik som värnat de offentliga finanserna har säkrat att kunnat stå på fast mark och haft förmåga att hantera krisen, som beredskap funnits för att kunna möta en än mer fördjupad och långvarig nedgång. Regeringen har kunnat genomföra kraftiga stabiliseringspolitiska insatser för att bekämpa arbetslösheten utan att stora under- skott uppkommit i de offentliga finanserna. Regeringen har även i nedgången prioriterat jobben genom fortsatta strukturåtgärder som förstärkt arbetslinjen och förbättrat arbets- marknadens funktionssätt. Inkomstskatterna för låg- och medelinkomst- tagare har sänkts i fyra steg genom jobbskatteavdraget. Viktiga åtgärder för att stärka företagandet har genomförts. Trygghets- systemen har reformerats för att främja återgång till arbete och minska risken för människor att fastna i passivitet. Viktiga satsningar har gjorts för att förbättra utbildningssystemets olika delar, vilket i förlängningen innebär att fler människor kommer att få ökade möjligheter till syssel- sättning och högre inkomster. Stora insatser har också gjorts för att värna och utveckla välfärden. Regeringens främsta mål under mandat- perioden är att föra mot full syssel- sättning och därigenom minska utanförskapet. Arbete är grunden för vår gemensamma välfärd och ger människor möjlighet till egen lön, arbetsgemenskap och att forma den egna vardagen. Den främsta orsaken till sociala klyftor är att människor saknar arbete. Även den demografiska utvecklingen med allt fler äldre i förhållande till dem som är yrkesaktiva understryker vikten av en politik för arbete. Genom att värna full sysselsättning och inrikta politiken mot att få fler i arbete och färre som står utanför, slår vi vakt om ett sammanhållet samhälle. Genom att tillse att sysselsättningen stiger varaktigt och att arbetslösheten sjunker värnas sammanhållning och samhället förhindras från att glida isär. har internationellt sett en fördelaktig position, med hög tillväxt, starka offentliga finanser och sjunkande arbetslöshet. Det finns dock en risk att den starka återhämtningen bryts av en framväxt av obalanser. Inriktningen på politiken framöver handlar därför framför allt om att ta ansvar för jobben genom att säkra en trygg tillväxt. Målet är en politik som ger jobb utan att ekonomin överhettas och som säkrar att tillväxten kommer alla till del. Politiken ska förhindra att grupper med svag förankring på arbetsmarknaden lämnas därhän. Finanssektorn, som ofta är en källa till obalanser, ska inte tillåtas sätta ekonomin i gungning. ska om det krävs för en trygg tillväxt kunna gå före andra länder i att säkra ett robust finansiellt system. offentliga finanser är en i arbetet med att nå full sysselsättning och ökat välstånd. Att återvända till och upprätthålla överskott i de offentliga finanserna i linje med överskottsmålet har därför högsta prioritet. Därmed tryggas villkoren för den offentligt finansierade välfärden. Detta är särskilt viktigt för en väl fungerande barnomsorg, skola eller sjukvård och för att trygghetssystemen ska fungera vid sjukdom eller arbetslöshet. Detta görs som vi bygger starkt . Framtida reformer bör inriktas på ytterligare åtgärder för att få fler i arbete och stärka långsiktiga tillväxtförutsättningar. Utanför- skapet ska minskas. Alla som kan och vill ska ges möjlighet att delta på arbetsmarknaden. Regeringen presenterade ett antal reform- ambitioner i budgetpropositionen . Om det ekonomiska läget tillåter, och under förutsättning att viktiga reformer inom välfärds- och utbildningsområdena kan säkras, avser regeringen att genomföra viktiga delar av de skattesänkningar som aviserades som reform- ambitioner i budgetpropositionen . Inför budgetpropositionen inriktas politiken på att ta ansvar för jobben genom att säkra en trygg tillväxt för att få fler i arbete utan att ekonomin överhettas, bygga ett robust finansiellt system samt stärka kvaliteten i utbildningssystemet och välfärden. Stark återhämtning och balanserad riskbild Återhämtningen i den svenska ekonomin är stark. Sysselsättningsfallet i samband med finanskrisen är redan återhämtat. Regeringen skriver upp sin prognos för BNP-tillväxten 2011 från . Huvudförklaringen till detta är en starkare efterfrågan såväl i som i omvärlden. Konsumtion och investeringar ökar, bl.a. som ett resultat av ökad framtids- optimism. återhämtar sig snabbare än de flesta andra . Arbetsmarknaden utvecklas starkare än i tidigare bedömningar. Sysselsättningen ökar 2011. Sammantaget bedöms fler vara sysselsatta 2015 jämfört med , vilket motsvarar ca 320 000 personer. Arbetslösheten väntas 2011 bli av arbetskraften för att vara den lägsta nivån . Trots starka utsikter finns det som alltid risker att beakta. Som helhet bedöms sannolikheten vara lika stor för en sämre utveckling som för en bättre. indikatorer för både hushållen och företagen är mycket positiva och om dessa förväntningar realiseras kan återhämtningen bli ännu starkare än i nuvarande prognos. Problem kan dock uppstå om resursutnyttjandet på arbets- marknaden blir ansträngt. Dessutom finns en risk kopplad till hushållens skuldsättning och bostadsprisutvecklingen. Problem skulle kunna uppstå om hushållens skuldsättning fortsätter att öka snabbt . Detta kan leda till en fördjupad konjunkturnedgång längre fram om priserna på bostäder faller. Risken för att återhämtningen försenas på grund av finansiell marknadsoro har minskat, men kvarstår. Denna risk är kopplad till osäkerhet kring många länders offentliga finanser. som är en liten exportberoende ekonomi och har en stor finansiell sektor med banker som är verksamma i många länder, kan påverkas kraftigt negativt av en ökad oro på finansmarknaderna. Procentuell förändring om annat ej anges Utfall 2010, prognos 20112015 -3,8 -1,9 -0,7 -0,1 -0,3 2Andel av arbetskraften . 3Procent av potentiell BNP. 4Timlön enligt konjunkturlönestatistiken. 6Den offentliga sektorns finansiella sparande i procent av BNP. 7Procent av BNP. Källor: , och egna beräkningar. är det möjligt att återhämtningen i och i omvärlden på kort sikt dämpas om oroligheterna i norra och tilltar. Även jordbävningen, och kärnkraftsolyckorna i kan dämpa den globala konjunkturåterhämtningen. Regeringens politik sänker jämviktsarbetslösheten Regeringen har sedan den tillträdde genomfört en rad reformer för att få fler i arbete och färre i utanförskap. Reformerna har syftat till att göra det mer lönsamt att arbeta och enklare och billigare att anställa. Nya beräkningar visar att de reformer som regeringen genomfört förväntas få större positiva effekter på långsiktiga produktionsförmåga än vad tidigare beräkningar visat. Det innebär att svensk ekonomi kan växa i snabbare takt och att arbetslösheten kan sjunka till lägre nivåer utan att det uppstår ett tydligt inflationstryck. De reformer som genomförts leder till att jämviktsarbetslösheten sjunker till av arbetskraften . Utan regeringens reformer skulle den ha varit högre. Regeringens be- dömning är att de vidtagna struktur- reformerna ökar antalet sysselsatta med ca 215 000 personer. Balans och överskott nås tidigare Det kan inte nog understrykas vilken betydelse starka offentliga finanser har haft för framgångsrika hantering av den ekonomiska och finansiella krisen. Den starka återhämtningen i svensk ekonomi innebär en snabbare förbättring av de offentliga finanserna än vad som förutsågs i budgetpropositionen . Överskott i de offentliga finanserna förväntas för att sedan successivt stiga till av BNP 2015. Enligt överskottsmålet ska den offentliga sektorns finansiella sparande motsvara av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Regeringens bedömning är att det uppstår ett visst reformutrymme som ökar successivt under de efterföljande åren. Reform- utrymmet bedöms nu bli något större än vad som bedömdes i budgetpropositionen . kvarstår ett antal risker som, om de realiseras, kan komma att påverka de offentliga finanserna negativt. Regeringens hållning är att det är mer ansvarsfullt att i efterhand korrigera ett för högt varaktigt sparande genom att genomföra angelägna struktur- och välfärds- reformer, än att tvingas till nedskärningar om de negativa riskerna skulle realiseras. De reformambitioner som regeringen presenterade i budgetpropositionen betingades av att det skulle uppstå ett varaktigt reformutrymme. Detta gäller fortfarande. Först när det är säkerställt att överskottsmålet nås, utgiftstaken och ett varaktigt reform- utrymme uppstått, kommer reformer att föreslås. Därutöver talar konjunkturläget för att det reformutrymme som uppstår i första hand bör användas för strukturellt riktiga åtgärder, som stärker sysselsättningen och förbättrar ekonomins funktionssätt. Regeringen har för avsikt att, under förutsättning att viktiga reformer inom välfärds- och utbildningsområdet kan säkras, och givet att det ekonomiska läget tillåter, genomföra viktiga delar av de skattesänkningar som aviserades som reformambitioner i budgetpropositionen . Ansvar för jobben genom trygg tillväxt Regeringen tar ansvar för jobben genom att framöver prioritera åtgärder som säkerställer en trygg tillväxt bl.a. genom en tillväxt- främjande skatte- och företagspolitik. Nya jobb kan växa fram genom fler och växande företag. Arbetslösheten ska pressas ned utan att obalanser uppstår på arbetsmarknaden och robustheten i det finansiella systemet ska stärkas. ska kvaliteten i utbildnings- systemet och välfärden stärkas ytterligare. I fokus för regeringen står ansvar för jobben där trygg tillväxt ska säkras. Regeringen har därför inför budgetpropositionen tillsatt arbetsgrupper inom som bl.a. arbetar med följande områden: Fortsatta reformer för fler i arbete, fler och växande företag samt högre tillväxt står i fokus. Ytterligare ett jobbskatteavdrag och höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt kombinerat med sänkt skatt för pensionärer och en sänkt restaurangmoms är prioriterade. Ett robust finansiellt system Ett stabilt finansiellt system är av central betydelse för ekonomin. En lärdom av den ekonomiska krisen är att förebyggande åtgärder behövs för att minska riskerna för instabilitet i det finansiella systemet. I syfte att trygga den finansiella stabiliteten ska åtgärder för att motverka risker kopplade till hushållens skuldsättning och bankernas risktagande och exponering i utlandet prövas. Regeringen avser att se över möjligheterna att öka kraven på bankernas egna kapital för att därmed göra dem mer motståndskraftiga mot finansiell oro. Vidare har regeringen föreslagit en förlängning av de nu gällande övergångsreglerna för de svenska bankernas kapitaltäckning. En väl fungerande utbildning stärker konkurrenskraft samt förbättrar individers kunskaper och livschanser. Därigenom ökar också rättvisan eftersom utbildning ökar chanserna till arbete och en god löneutveckling. Regeringen har redan beslutat om en rad reformer inom grund-, gymnasie- och hög- skolan. kommer att bli två av de mest reformintensiva åren i svensk utbildningshistoria. Det kan trots detta behövas ytterligare åtgärder för att möta kvarvarande brister inom utbildningssystemet. Regeringen anser att det är fortsatt angeläget att stärka lärarnas kvalitet och höja statusen på läraryrket, exempelvis genom att pröva olika sätt att premiera duktiga lärare. Välfärd med hög kvalitet Den offentliga och solidariskt finansierade välfärden ska hålla högsta möjliga kvalitet och komma alla till del. En rättvis fördelning av välfärden är en central utgångspunkt. ska värna sin position som ett av världens mest jämlika och jämställda länder. Regeringen har genomfört ett antal reformer för höjd kvalitet, mer valfrihet och ökad tillgänglighet i välfärden. Framöver inriktas politiken bl.a. mot att fortsätta stärka kvaliteten, tillgängligheten och valfriheten i sjukvården och äldreomsorgen samt att förbättra situationen för utsatta barn och unga. Dessutom ska resultaten och effektiviteten i rättsväsendet ytterligare förbättras. Hållbar tillväxt i alla delar av Förutsättningarna för att driva företag, arbeta och bo i alla delar av landet ska förbättras. ska dra nytta av energiomställningen inom de gröna näringarna och människors intresse för turism, lokalproducerad mat och upplevelser i naturen. God tillgänglighet till kommersiell och offentlig service samt digital och fysisk infrastruktur, är viktiga beståndsdelar för hållbar tillväxt i hela . måste även hantera långsiktiga utmaningar kopplade till den åldrande befolkningen och globaliseringen. Den demo- grafiska utvecklingen, som är ett resultat av att människor lever , är mycket positiv. Den ställer dock krav på att möta de kostnader som en större andel äldre innebär, i form av ökade behov av sjukvård och äldreomsorg. Även globaliseringen erbjuder möjligheter, såsom ökad handel och ekonomiskt utbyte, men kräver att kontinuerligt stärker sin konkurrenskraft. Klimatförändringarna är en av vår tids största utmaningar och därmed regeringens högst prioriterade miljöfråga. Regeringens högt ställda ambitioner, kombinerat med en framsynt och kostnadseffektiv klimat- och energipolitik, skapar förutsättningar för ett fortsatt starkt svenskt ledarskap i de pågående internationella klimatförhandlingarna. I det följande redovisas regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Avsnittet inleds med en genomgång av regeringens syn på den makro- ekonomiska utvecklingen och de offentliga finanserna. Därefter följer en bedömning av reformutrymmet och ett lämpligt utgiftstak . Avsnittet avslutas med en översikt av de främsta utmaningarna för svensk ekonomi. 2.2Snabb tillväxt i svensk ekonomi Svensk ekonomi är inne i en stark återhämt- ningsfas. Både produktionen och sysselsätt- ningen har ökat i god takt och sysselsättningsfallet i samband med finanskrisen är återhämtat. Trots den starka återhämtningen är resursutnyttjandet i ekonomin som helhet lågt. Det finns därför goda förutsättningar för att den positiva utveckling som svensk ekonomi uppvisade kommer att fortsätta . Hushållens positiva framtidstro i kombination med en stark utveckling av den disponibla inkomsten och allt ljusare arbetsmarknads- utsikter leder till goda förutsättningar för en hög konsumtionstillväxt. Den djupa lågkonjunkturen medförde att hushållen av försiktighetsskäl ökade sitt sparande. Framöver bedöms detta sparande minska i takt med att arbetsmarknaden förbättras. Sammantaget leder detta till att konsumtionen bedöms öka relativt starkt .