prop · GZ031d21 · 2011-09-20 00:00:00 — skor och hos djur. Men problemen i växer och situationen har blivit mer bekymmersam. har antalet nya fall av meticillinresistenta gula stafylokocker (MRSA) fortsatt att öka från 1 480 till 1 585, vilket är en ökning . Ökningen gäller främst personer som infekterats utanför hälso- och sjukvården, antingen i eller utomlands. An- talet fall som var smittade inom vården var stabilt. Diagram 5.10 Antal fall av infektion med meticillinresistenta gula stafylokocker som anmälts 20012010 Diagram 5.9 Antal fall av klamydiainfektion som anmälts 20002010 Ökande problem med antibiotikaresistens I råder en relativt sett gynnsam situation då förekomsten av antibiotikaresistens i ett internationellt perspektiv är låg både hos männi- Forskning visar att det finns stor potential för främjande av ett aktivt vardagsliv för alla, om samhället satsar på stödjande miljöer som t.ex. gång- och cykelbanor samt anläggningar för rekreation, parker och grönområden. Mot denna bakgrund har haft i uppdrag att sammanställa och sprida kunskaper och erfarenheter om den byggda miljöns betydelse för fysisk aktivitet. Inom ramen för detta uppdrag har flera kunskapssammanställningar producerats liksom en manual för att främja fysisk aktivitet i samhällsplaneringen. Av myndighetens slutrapport framgår vidare att utbildningar och andra åtgärder för att sprida kunskap på området genomförts för praktiker inom samhällsplanering, till exempel plan- och stadsarkitekter, hälsoplanerare, folkhälsoplanerare och andra yrkesgrupper som på olika sätt deltar i samhällsplaneringen på eller regional nivå. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 framhåller i den folkhälsopolitiska rapporten att arbetet med att utveckla den bebyggda miljön så att den främjar fysisk aktivitet har gått långsamt och att arbetet skiljer sig mellan olika delar av landet. Mot denna bakgrund gav regeringen Bo- verket i uppdrag att ansvara för ett samverkansprojekt med uppdrag att samordna och utveckla arbetet för en bebyggd miljö, och tillgänglighet till tätortsnära friluftslivsområden, som möjliggör och stimulerar till fysisk aktivitet i vardagen. Regeringen stödjer också i syfte att främja regionalt och lokalt arbete med fokus på fysisk aktivitet och samhällsplanering. Regeringen anser att nätverket har en strategiskt viktig roll att fylla i arbetet med att främja en bebyggd miljö som främjar fysisk aktivitet i egenskap av medlemskapet i Healthy Cities Movement som organiseras av WHO. har haft i uppdrag att sprida metoder som i grund- och gymnasieskolan kan förebygga och reducera elevers bruk av alkohol, narkotika, dopning och tobak (ANDT). Den självskattade arbetsorsakade ohälsan har tenderat att minska , när det gäller både belastningsrelaterade och stressrelaterade besvär. Kvinnor anger dock oftare arbetsorsakad ohälsa än män. De flesta trivs bra eller ganska bra med sina arbetsuppgifter, men lågutbildade och arbetare anger lägre grad av arbetstrivsel. En relativt hög andel arbetstagare verkar också uppleva höga arbetskrav, lågt inflytande och bristfälligt socialt stöd i arbetet. När det gäller anställningstrygghet finns en tendens till ökad oro för att förlora arbetet bland både kvinnor och män. 5.6.2Hälsofrämjande förskola och skola lativt många trötta efter arbetet och tycker att de Barn och unga utgör en viktig målgrupp för folkhälsoarbetet eftersom många vanor grundläggs i tidig ålder. Skolans ansvar för frågor som rör hälsa och livsstilsfrågor anges i läroplaner och kursplaner. Enligt läroplan (Lgr 11) ska skolan sträva efter att erbjuda alla elever daglig fysisk aktivitet inom ramen för hela skoldagen. Undervisningen i ämnet idrott och hälsa ska syfta till att eleverna utvecklar allsidiga rörelseförmågor och intresse för att vara fysiskt aktiva och vistas i naturen. Eleverna ska även ges förutsättningar för att utveckla goda levnadsvanor samt ges kunskaper om hur fysisk aktivitet förhåller sig till psykiskt och fysiskt välbefinnande. Skolan har också en roll när det gäller att ge eleverna kunskaper om goda matvanor och framför allt att ge dem förståelse för kopplingen mellan goda matvanor och god hälsa. Av förskolans läroplan framgår bland annat att förskolan ska erbjuda barnen en trygg miljö som utmanar och lockar till lek och aktivitet och att den ska sträva efter att varje barn utvecklar sin motorik, koordinationsförmåga och kroppsuppfattning samt förståelse för vikten av att värna om sin hälsa och sitt välbefinnande. I läroplanerna betonas rektorns ansvar för att eleverna får kunskaper inom vissa ur hälsosynpunkt väsentliga kunskapsområden, däribland alkohol, tobak, narkotika och andra droger. har fått sämre möjligheter att vila och koppla av mellan arbetsdagarna. En del av det s.k. har haft som mål att utveckla företagshälsovården och arbetsplatserna så att de på ett aktivt sätt kan bidra till att risk- och missbruksproblem av olika slag upptäcks tidigt och att stödjande insatser kommer till stånd. 5.6.4Säkra miljöer och produkter Av framgår att har omkring 200 000 barn sökt vård på akutmottagning till följd av skador, och mer än 90 barn har avlidit. Skadehändelser är bland barn den absolut vanligaste orsaken till såväl död som vård på sjukhus. Av samtliga barn som omkommer i svarar skador och förgiftningar för en tredjedel. Bland samtliga barn som vårdas inskrivna på sjukhus vårdas närmare en fjärdedel till följd av skadehändelse. Regeringen finansierar Base (IDB) som drivs av och är ett skadesystem som registrerar detaljerade uppgifter om skadehändelser som kommer in till akutmottagningar och jourcentraler. IDB är ett europeiskt system där många av EU:s medlemsstater är med. Skadesystemets primära syfte är att förse myndigheter och aktörer med ansvar för säkerhet och skadeförebyggande arbete inom olika samhällssektorer med adekvat statistik, identifierandet av riskgrupper och farliga produkter, samt kvalitativ och detaljerad information om omständigheterna kring skador och olyckor. IDB bidrar härmed med kunskap och information i det skadeförebyggande arbetet. Flera myndigheter bedriver säkerhetsarbete, t.ex. , , , , Kemikalieinspektionen, Transportstyrelsen och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Ar- betet utgår från behovet av att minska olycksfall i samhället och tillförsäkra konsumenterna en marknad med säkra varor och tjänster. har som förvaltningsmyndighet för livsmedelsfrågor till uppgift att i konsumenternas intresse arbeta för säkra livsmedel, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor. Exponering för kemiska ämnen sker bland annat via olika typer av kemiska produkter, via varor som behandlats med kemikalier, via föda och i arbets- och inomhusmiljön. Förekomsten av kvicksilver och kadmium i miljön är fortfarande ett problem som leder till exponering via livsmedelskedjan. I nästan all fisk i svenska vatten överskrider halterna det gränsvärde som har föreslagits av vid översynen av gemenskapens ramdirektiv för vatten. Det totala smittläget har påverkats av två viktiga faktorer, influensa A(H1N1) 2009 och den ekonomiska återhämtningen efter krisen 20082009. Resandet har ökat påtagligt, liksom antalet reserelaterade sjukdomar, och gör bedömningen att ökat resande, möjligen i kombination med lägre vaksamhet mot smitta, sannolikt har påverkat antalet utlandssmittade. lämnande en rapport till regeringen, Smittskydd 2010 om läget inom smittskyddsområdet i landet. I rapporten betonas bland annat vikten av samordnat och tvärsektoriellt arbete, såväl lokalt och nationellt som internationellt, för att ett gott smittskydd ska kunna uppnås. Sedan influensaepidemin avklingade har inga större utbrott av luftburen smitta ägt rum i . Däremot har två kommuner, 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 och , drabbats av vattenburna utbrott av cryptosporidieinfektion. Utbrottet i utvecklades till ett av det största kända dricksvattenburna utbrotten i landet. Utvecklingen globalt samt behovet av utökat samarbete Konflikter, katastrofer och andra händelser samt ökat resande har fortsatt effekter för sjukdomars rörlighet och understryker behovet av internationell samordning. Utvärderingen av influensapandemin har visat att en samordning såväl nationellt som internationellt och inom EU är en förutsättning för att kunna hantera smittspridning. Samordning är ett mödosamt och resurskrävande arbete, men är den enda hållbara vägen i ett samhälle med snabb informationsspridning och stor individuell rörlighet. Beredskap genom omvärldsbevakning utgör därmed en viktig del av smittskyddsarbetet och utvecklingen går mer mot en allmän hälsohotsberedskap, som även inbegriper områden som ligger utanför det traditionella smittskyddet. Influensa A(H1N1) 2009 klingande av . deklarerade WHO att influensapandemin var över. 2010/2011 har A(H1N1) 2009 och två andra virusstammar dominerat. Regeringen bedömer att satsningen på den pandemiberedskap som skett under bidrog till att kunde hantera pandemin relativt väl men att arbetet måste fortsätta för att vi ska uppnå en bra beredskap för en mycket allvarligare situation. lämnade och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) sitt uppdrag att utvärdera förberedelserna för och hanteringen av influensa A(H1N1) 2009. Utvärderingen visar att var relativt väl förberett att hantera pandemin men om pandemin hade varit allvarligare eller ännu mer långdragen hade det kunnat få allvarliga konsekvenser för hanteringen av utbrottet. MSB har bedömt i sin rapport av samhällets krisberedskapsförmåga 2010 att samhällets krishanteringsförmåga vid en pandemi är god men med vissa brister. Pandemin har delvis förändrat bilden av vilka grupper som kan löpa risk för att drabbats hårt av en influensa. Pandemin kommer därmed att få effekter för den framtida planeringen av rekom- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 mendationer för vaccination mot säsongsinfluensa. Sambandet mellan narkolepsi och vaccination behöver följas vidare och utredningar pågår för att klarlägga orsakssambanden och vilka faktorer som kan påverka ett insjuknande. Utvärderingar av pandemin har skett inom EU och på global nivå. Den europeiska myndigheten för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC) har kommunicerat vissa slutsatser, bland annat att de beslut som många medlemsländer inom EU tog var rätt utifrån de förutsättningar som var kända . En oberoende utvärderingsgrupp, som tillsatts med stöd av WHO:s internationella hälsoreglemente, har bland annat konstaterat att det som WHO uträttade under pandemin var bra på många sätt. Kommittén påpekade dock att världen är illa förberedd för att hantera en svår influensapandemi eller ett allvarligt globalt hälsohot. Hälsohot i ett bredare perspektiv WHO:s internationella hälsoreglemente omfattar alla typer av händelser som kan utgöra ett internationellt hot mot människors hälsa och ställer krav på medlemsländerna att agera vid händelser som utgör ett internationellt hot mot folkhälsan. Inom EU pågår ett kontinuerligt samarbete inom beredskapsområdet och som mer och mer fokuseras mot generell beredskapsplanering inklusive smittskydd. Kommissionen arbetar med ett s.k. hälsohotspaket som kan innebära en viss formalisering av dagens mer informella samarbetsstruktur inom hälsohotsområdet. Nydiagnostiserade fall av hiv och andra sexuellt överförbara sjukdomar anmäldes 465 fall av hivinfektion till . Det höga antalet speglar en ökad förekomst av hiv i världen och ökad global migration. Mer än hälften hade smittats i länder med hög förekomst av hiv/aids innan de kom till . Drygt ett hundratal hade smittats i . Det totala antalet anmälda fall låg dock på ungefär samma nivå som året innan. har det skett en långsiktig ökning av antalet klamydiafall. Trots minskningen har klamydiafallen fördubblats sett över hela den senaste tioårsperioden. Det är för tidigt att säga om de senaste tre årens nedgång är ett reellt trendbrott, en temporär minskning eller bara en återgång till normalnivån efter den stora mängden fall som anmäldes 2007 i samband med att en ny variant av klamydia upptäckts. Riskfaktorer för smitta med hiv/aids och andra sexuellt överförda infektioner är vanligt förekommande bland ungdomar och unga vuxna i dagens , oavsett sexuell läggning. Detta manifesteras i den omfattande spridningen av klamydiainfektion i dessa åldersgrupper, särskilt bland unga heterosexuella. Även bland intravenösa missbrukare finns ett utpräglat riskbeteende, vilket gör att smitta som kommer in i gruppen snabbt kan få stor spridning. Det fortsatta arbetet kräver breda förebyggande insatser kring sexuellt överförda infektioner bland annat i det förebyggande arbetet riktat till unga, med fokus på kondomanvändning och ökad medvetenhet om sexuella risker. Det är också mycket angeläget att nå de nyanlända invandrargrupper som har kontakt med högendemiska områden för hiv/aids. planerar, samordnar och följer upp arbetet med att nå de hivpolitiska målen. Arbetet följer intentionerna i Nationella strategin mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar (prop. 2005/06:60). roll är strategisk och stödjer myndigheter, huvudmän och ideella organisationer som är verksamma på området. Hög täckningsgrad i det nationella barnvaccinationsprogrammet Vaccination är en mycket kostnadseffektiv medicinsk insats som kostnadsfritt erbjuds barn inom det så kallade allmänna barnvaccinationsprogrammet. Den rikstäckande statistiken över vaccinerade barn visar en god vaccinationstäckning. av barnen hade 2010 fått minst tre vaccindoser mot difteri, stelkramp, kikhosta, polio och Haemophilus influenzae typ b. Andelen barn som hade vaccinerats mot mässling, påssjuka och röda hund (MPR) uppgick till , vilket innebär att en vaccinationstäckning på har rapporterats i rad. I likhet finns det enskilda barnavårdscentraler och områden, där en hög andel av barnen förblivit ovaccinerade mot MPR. När det gäller vaccinationer så är fortsatt uppföljning av följsamheten till barnvaccinationsprogrammet viktigt. Det är särskilt angeläget i efterdyningarna av massvaccinationen mot den pandemiska influensan. Allmänhetens engagemang i vaccinationsfrågor har ökat under och efter pandemin och vilka effekter massvaccinationen kan få för det allmänna vaccinationsprogrammet är svår att förutse. För att värna de senaste femtio årens vaccinationsframgångar fordras ett samlat förhållningssätt där aktörer från flera kompetensområden behöver medverka. lämnade sitt betänkande . Uppdraget som utredningen hade var att se över regelverket i fråga om det nationella vaccinationsprogrammet samt att belysa förhållandet mellan de allmänna vaccinationsprogrammen och de vacciner som subventioneras inom ramen för läkemedelsförmånerna. har genomfört en remittering av betänkandet som avslutades . Betänkandet bereds inom . Antibiotikaresistens ett allvarligt hälsohot Europeiska smittskyddsmyndigheten (ECDC) har identifierat antibiotikaresistens som det allvarligaste hälsohotet inom EU. Europeiska kommissionen lämnade 2010 sin andra rapport om hur medlemsstaterna har genomfört åtgärderna i rådsrekommendationen om antimikrobiella medel/återhållsam användning inom humanmedicin. I rapporten konstateras att avsevärda framsteg gjorts sedan den första rapporten offentliggjordes 2005. Inom vissa områden har dock endast begränsad förbättring skett. Det fortsatta arbetet bör inriktas mot ett snabbt och effektivt genomförande av nationella strategier och nationella handlingsplaner. Insikten att antibiotikaresistens är en samhällsrisk och att arbetet mot resistensutvecklingen måste bedrivas brett inom flera samhällssektorer växer fram. Återhållsam antibiotikaanvändning, god hygien inom vård och omsorg, effektiv och tillgänglig infektionsdiagnostik, forskning och utveckling av nya antibakteriella läkemedel är områden som har stor betydelse. Inte att förglömma är det arbete som måste ske även på andra områden, såsom inom veterinärmedicin och på miljöområdet. Regeringen presenterade en nationell strategi för ett samordnat arbete mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade infektioner. Syftet med strategin var att bevara möjligheten att effektivt behandla bakteriella infektioner hos 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 människor och djur med antibiotika. överlämnades till utveckling av strategin mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade infektioner. I rapporten föreslås bland annat att det inrättas en nationell samverkansfunktion som inkluderar relevanta aktörer inom alla samhällssektorer, att en nationell handlingsplan och kommunikationsstrategi utvecklas, att övervakningen av antibiotikaresistensen förstärks samt att satsningen på preventiva åtgärder för att förebygga uppkomst av infektioner och smittspridning fortsätter. För att öka patientsäkerheten i tecknade regeringen en fyraårig överenskommelse med SKL om en prestationsbaserad ersättningsmodell. Överenskommelsen syftar bland annat till att öka följsamhet till behandlingsrekommendationer för vanliga infektioner i öppenvården. Ett grundkrav för att ett landsting ska få möjlighet att ta del av stimulansmedlen är att de har inrättat en lokal s.k. Stramagrupp, det vill säga en strategigrupp för rationell antibiotikaanvändning och minskad antibiotikaresistens. Som en följd av Stramagruppernas arbete bör den totala antibiotikaförskrivningen i öppenvården närma sig det nationellt satta målet på 250 antibiotikarecept per 1000 invånare och år. () har fått i uppdrag att utforma en nationell plan för övervakning av antibiotikaresistenta bakterier. Det innefattar bland annat vilken epidemiologisk resistensövervakning som bör utföras av sjukvårdshuvudmännen respektive SMI. Den nationella planen ska vidare belysa hur metoder för resistensövervakning ska utvecklas och utvärderas samt innehålla en modell för insamling och analys av övervakningsodlingar för definierade tillstånd i öppen- och slutenvård. Utveckling av nya antibiotika brådskar har utvecklingen av antibiotika nästan upphört. Endast två klasser av nya antibiotika har introducerats . finns det rapporter om resistens mot alla kända antibiotika. Problemet har fortlöpande uppmärksammats inom såväl EU som internationellt. Under det svenska EU-ordförande- skapet 2009 var frågan om utveckling av nya verksamma antibiotika en av de högst prioriterade frågorna på hälso- och sjukvårdsområdet. Det svenska ordförandeskapet anordnade 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 expertkonferensen for Effective Antibacterials. Mötet utgjorde ett viktigt steg i en process för att utveckla nya, effektiva antibakteriella läkemedel. Mötet var en viktig del av framtagandet av de rådsslutsatser som beslutades av under det svenska ordförandeskapet. I slutsatserna uppmanas medlemsstaterna och kommissionen bland annat att se över och överväga olika möjligheter att stärka incitamenten att bedriva forskning och utveckling av nya effektiva antibiotika. Vidare uppmanades kommissionen att utarbeta en övergripande handlingsplan med konkreta förslag till incitament för att utveckla nya effektiva antibiotika. Handlingsplanen kommer att presenteras . För att följa upp konferensen och rådsslutsatserna anordnades på regeringens uppdrag en andra konferens . Konferensen samlade delegater från 45 länder och resulterade i ett antal slutsatser för det framtida arbetet inom området. För fortsatt arbete med antibiotikaresistens och utvecklingen av nya antibiotika har regeringen beviljat ReAct/medel för olika aktiviteter som bedöms viktiga för att behålla det intresse för frågan som byggts upp genom konferenserna och slutsatserna. Globalt arbete mot antibiotikaresistens behöver stärkas Antibiotikaresistens är ett globalt och gränsöverskridande problem. Därför krävs samarbete både inom EU och internationellt för att motverka den negativa utvecklingen. I detta ingår såväl policyarbete som uppbyggnad av strukturer och institutioner samt samarbete kring forskning och praktiska åtgärder inom hälso- och sjukvården. Ytterligare komponenter är bilaterala och regionala samverkansprojekt samt insatser inom ramen för bistånd och aktörssamverkan. Regeringen har tecknat bilaterala avtal med och där frågan om utvecklingen av antibiotikaresistens är en viktig del. WHO ägnade World Health åt antibiotikaresistens. WHO tog fram ett kunskapsunderlag som alla medlemsstater kunde använda för att lyfta frågan. deltog aktivt i efter särskild inbjudan från WHO. har prioriterat antibiotikaresistens i sin WHO-strategi som beslutades av regeringen . Strategin kommer att följas upp med en konkret handlingsplan. Samband mellan miljöfaktorer och flera sjukdomar Miljöhälsorapport ger en aktuell bild av exponeringen för olika miljöfaktorer i och beskriver vilka hälsoeffekter eller risker denna exponering för med sig i befolkningen. Flera sjukdomar har en väldokumenterad koppling till miljöfaktorer. Vi tillbringar en stor del av vår tid inomhus. Därför är inomhusmiljön viktig för hälsan och välbefinnandet. Sambanden mellan inomhusmiljön och hälsan är komplexa. De har att göra med vilka kemiska ämnen som finns i luften och med fysikaliska faktorer som temperatur, drag, fukt, buller och belysning. Vi upplever dessutom inomhusmiljön på olika sätt, bland annat beroende på kön, ålder, känslighet och livsstil. Fukt och mögel i byggnader visar samband med inomhusrelaterade symtom och besvär, exempelvis astmasymtom. Totalt beräknas att omkring 25 000 vuxna kan vara drabbade av luftvägsbesvär astmasymtom) till följd av fuktskador hemma. När det gäller kemiska ämnen inomhus är kunskapen om enskilda ämnen och kombinationer av ämnen fortfarande mycket bristfällig. Både byggnaden i sig och de boendes aktiviteter påverkar inomhusmiljön, liksom inredningen (exempelvis elektronik, textilier och hygienartiklar). En viktig miljöfaktor i inomhusmiljön är miljötobaksrök, som innehåller tusentals mer eller mindre giftiga kemiska ämnen. Ett stort antal studier visar att miljötobaksrök ökar risken för flera sjukdomar hos både barn och vuxna. Radon i bostäder är den främsta källan till att människor exponeras för joniserande strålning i . Radon svarar för cirka hälften av stråldosen till befolkningen. Radonet kommer huvudsakligen in i bostäderna från marken och vissa byggnadsmaterial, särskilt så kallad blåbetong. Den största hälsorisken som kan kopplas till radon i bostäder är lungcancer. Hur stor risken blir beror på hur hög radonhalten i inomhusluften är. Utifrån epidemiologiska data beräknas radon i bostäder orsaka cirka 500 lungcancerfall i , varav cirka 50 bland personer som aldrig rökt. I ungefär 400 000 bostäder beräknas radonhalten överstiga det svenska riktvärdet . Detta motsvarar av befolkningen. Luftföroreningar bidrar till att människor får besvär, blir sjuka och dör i sjukdomar i hjärta, kärl och luftvägar. Barn är särskilt utsatta, bland annat genom att föroreningarna stör lungfunktionens utveckling. Detta kan försämra lungfunktionen permanent. Främst är det dock äldre som blir sjuka och kan dö av luftföroreningar, eftersom de redan löper en förhöjd risk att drabbas av cancer och hjärt- och kärlsjukdomar, som luftföroreningarna bidrar till. En annan utsatt grupp är astmatiker. Luftkvaliteten har i vissa avseenden förbättrats kraftigt under . Utveckling av myndigheterna inom smittskyddsområdet Regeringen konstaterade i propositionen Myndigheterna inom smittskyddsområdet (prop. 2009/10:123, bet. 2009/10 SoU14, rskr. 2009/10:259) att det fanns behov av en rad förändringar i den verksamhet som myndigheterna inom smittskyddsområdet bedriver. Den myndighet som framför allt berördes av omställningen var (), men även i mer begränsad omfattning, och (). Den verksamhetsutveckling som inleddes vid SMI har fortsatt 2011. För att följa upp om ombildningen bedrivs i enlighet med regeringens ambitioner och har fått avsedda effekter på verksamheten har Statskontoret fått i uppdrag att genomföra en analys av myndigheten. Analysen avslutas och kommer att utgöra grund för regeringens fortsatta styrning av SMI. Forskning har varit en av de dominerande verksamheterna vid SMI. När myndighetens uppdrag förändrades 2010 fördes stora delar av forskningen över till KI.