prop · GZ031d29 · 2011-09-20 00:00:00 — Motsvarande andel i fristående grundskolor var . Det fanns även regionala skillnader. Högst andel lärare med pedagogisk högskoleexamen hade (). som antalet lärare omräknat till heltidstjänster i princip har varit oförändrat jämfört med föregående läsår så har elevantalet minskat med en halv procentenhet /11, vilket innebar att lärartätheten ökade något. Antalet lärare (omräknat till heltidstjänster) per 100 elever i var 8,3. Lärartätheten varierade dock mycket mellan skolor och huvudmän. Lärartätheten var lägre i fristående skolor (7,7) än i kommunala skolor (8,3). Lärartätheten varierade även mellan kommunerna och länen. Högst lärartäthet fanns i (9,4) medan den lägsta lärartätheten fanns i och (7,8). 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Den totala kostnaden för den kommunala I jämförelse med 2009 har den totala kostnaden för minskat . Även antalet elever minskade 2010. Kostnaden per elev ökade till . Den största delkostnaden utgjordes av kostnader för undervisning och uppgick till per elev, vilket var en ökning jämfört med föregående år. Sameskolan, som motsvarar årskurs 16, är utformad efter samernas behov av en utbildning som tillvaratar och utvecklar det samiska språket och kulturarvet. Det finns även integrerad samisk undervisning i kommunala grundskolor. Sameskolstyrelsen får efter avtal med en kommun fullgöra kommunens uppgifter avseende förskoleklass, förskole- och fritidshemsverksamhet för samiska barn. gick 174 elever i sameskolan, varav 50 i förskoleklass. Antalet elever ökade jämfört med föregående år, då 159 elever var inskrivna i sameskolan. Sammanlagt 182 elever deltog i integrerad samisk undervisning vid elva grundskolor, vilket är en ökning med 65 elever jämfört med . Förskola, förskoleklass och fritidshem finns i anslutning till alla fem sameskolor. gick 112 barn i förskola vid en skolenhet med sameskola, vilket var en minskning med sex barn jämfört med . Antalet elever i fritidshem vid sameskolorna ökade däremot från 60 till 70 . Sameskolstyrelsen hade 2010 78 personer (63 årsarbetare) anställda, vilket innebar en liten ökning i antalet årsarbetare jämfört med föregående år. Av de anställda var kvinnor och män. Personalomsättningen visar att av personalen slutade nyanställdes. Det råder stor brist på utbildade förskollärare, barnskötare och lärare som behärskar något av de samiska språken i tal och skrift samt har kun- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 skap om den samiska kulturen. har fått i uppdrag att föreslå åtgärder för hur på ett bättre sätt kan uppfylla åtagandena i minoritetskonventioner avseende tillgång på lärare som kan undervisa i och på de nationella minoritetsspråken, däribland samiska. Uppdraget ska redovisas . Den totala kostnaden för sameskolan, förskola och skolbarnsomsorg uppgick till . Kommunernas avgifter finansierar platser inom sameskolans förskola, förskoleklass och skolbarnsomsorg. Kostnaden per elev i sameskola uppgick, inklusive barn i förskoleklass, till 2010, vilket är en minskning med . Minskningen beror främst på det ökade elevantalet. Utbildningen vid specialskolan är avsedd för de barn som inte kan gå i på grund av dövhet eller hörselskada, dövblindhet, grav språkstörning eller synskada och ytterligare funktionshinder. Eleverna undervisas vid fem skolor med regionala upptagningsområden och tre riksrekryterande skolor. /11 gick 501 elever i specialskolan, vilket var en elev mindre än föregående läsår. Av dessa var flickor och pojkar. har andelen elever i specialskolan minskat . var av de elever som ingår i betygsstatistiken behöriga till gymnasieskolans nationella program. har denna andel varierat mellan . genomförde mellan en riktad tillsyn av samtliga skolenheter inom specialskolan. Skolinspektionen konstaterade bland annat att alla elever inte ges förutsättningar att uppnå målen och att specialskolans kunskapsresultat måste förbättras. Vidare behöver, enligt inspektionen, resultatuppföljningen fördjupas och rektorernas ledarskap utvecklas. Antalet tjänstgörande lärare i specialskolan uppgick /11 till 243. Andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen var , en ökning jämfört med föregående år. Andelen lärare som hade specialpedagogisk utbildning var . Lärartätheten, mätt i antalet heltidstjänster per 100 elever, uppgick till 42,0, vilket var en minskning med 1,9 heltidstjänster per 100 elever jämfört med föregående läsår. Undervisningskostnaden i specialskolan uppgick till . av denna kostnad finansieras genom Specialpedagogiska skolmyndighetens förvaltningsanslag, medan resten i huvudsak utgörs av ersättning från elevernas hemkommuner. Detta förhållande var i stort sett oförändrat jämfört med . Kostnaden per elev uppgick till , vilket var en ökning med en knapp procent sedan föregående år. Den obligatoriska särskolan är en skolform där kursplaner och undervisning är anpassade efter elever med utvecklingsstörning. Särskolan syftar till att ge en till varje elev anpassad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den som ges i . Träningsskolan är avsedd för elever som inte kan tillgodogöra sig undervisningen i grundsärskolan. Antalet elever i den obligatoriska särskolan fortsatte att minska /11. Jämfört med läsåret innan har antalet elever minskat med till 12 100. /04, då det fanns flest elever i den obligatoriska särskolan, har elevantalet minskat . Även andelen elever har minskat kontinuerligt , från . Av samtliga elever i den obligatoriska särskolan /11 togs av eleverna emot i träningsskolan och i grundsärskolan. Andelen flickor var och andelen pojkar . Av de elever som var mottagna i grundsärskolan var integrerade i grund- skolan, dvs. gick minst halva tiden tillsammans med elever i . Denna andel har varit relativt stabil kring . Andelen elever som var integrerade i varierade stort mellan kommunerna; det fanns kommuner där samtliga elever var integrerade och kommuner där inga elever var integrerade. av eleverna i den obligatoriska särskolan gick i fristående särskolor. har på regeringens uppdrag granskat hur kommunerna tar sitt ansvar för handläggning och utredning inför beslut om mottagande i särskolan. Skolinspektionen har konstaterat stora brister i kommunernas underlag och har lämnat förslag till regeringen på hur mottagandet i särskolan kan bli mer rättssäkert. Förslagen bereds inom . Antalet lärare i den obligatoriska särskolan minskade med (heltidstjänster) /11 och uppgick till 4 600 lärare. Även lärartätheten minskade, från 27,6 till 26,8 lärare per 100 elever. Var femte lärare var man och knappt var tionde var född utomlands. Andelen lärare (heltidstjänster) med pedagogisk högskoleexamen var . Andelen har varit relativt stabil . Andelen lärare med specialpedagogisk högskoleexamen har däremot minskat kontinuerligt från . Det var stor skillnad mellan kommunala och fristående skolor i andel lärare med pedagogisk och specialpedagogisk högskoleexamen. I skolor med huvudman hade av lärarna pedagogisk högskoleexamen och specialpedagogisk högskoleexamen. Motsvarande för lärare i skolor med fristående huvudman var . Gymnasiesärskolan erbjuder yrkesförberedande utbildning på nationella eller specialutformade program samt individuella program, där verksamhets- och yrkesträning ingår. /11 gick 9 300 elever i gymnasiesärskolan, vilket är en minskning jämfört med föregående läsår. /01 har antalet elever i gymnasiesärskolan nästan fördubblats. Av eleverna var män och kvinnor. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Nästan alla elever gick i kommunalt drivna gymnasiesärskolor, gick i fristående gymnasiesärskolor och i skolor drivna av ett landsting. Av alla elever i gymnasiesärskolan gick en yrkesutbildning på ett nationellt eller specialutformat program medan gick i yrkesträning och i verksamhetsträning på ett individuellt program. I gymnasiesärskolan har lärartätheten ökat från 22,8 till 23,0 heltidsanställningar per 100 elever från /10 till /11. Andelen lärare (omräknat till heltidsanställningar) med pedagogisk högskoleexamen var oförändrat medan andelen lärare med specialpedagogisk högskoleexamen minskade från . Även i gymnasiesärskolan var skillnaden stor mellan huvudmännen i fråga om andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen. Andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen i skolor med huvudman var medan den i fristående skolor var . Motsvarande andelar lärare med specialpedagogisk högskoleexamen var . Av lärarna (omräknat till heltidsanställningar)var kvinnor och män. Den totala kostnaden för obligatoriska särskolan i regi beräknas ha uppgått till . Hemkommunernas kostnader beräknas ha uppgått till , inkl. skolskjuts. Detta var en minskning med jämfört med . Kostnaden per elev beräknas ha ökat med jämfört med föregående år. Den totala kostnaden för den kommunala gymnasiesärskolan beräknas ha uppgått till 2009, vilket var en minskning sedan föregående år. Inklusive skolskjuts beräknas kostnaderna ha uppgått till . Kostnaden per elev beräknas ha varit oförändrad . Gymnasieskolan utgörs av utbildning inom skolväsendet som är avsedd att påbörjas av ung- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 domar efter avslutad grundskoleutbildning eller motsvarande, fram till och med det första kalenderåret det år de fyller tjugo. Den är en frivillig skolform som omfattar 18 nationella program med totalt 60 olika inriktningar (inom de nationella programmen kan det finnas särskilda varianter som godkänts av )samt 5 introduktionsprogram för de som ej är behöriga till de nationella programmen. Dessa utbildningar ersätter de tidigare 17 nationella programmen, lokalt utformade utbildningar inklusive specialutformade program samt de individuella programmen. Utöver de kommunala gymnasieskolorna finns det fristående skolor som bedriver utbildning inom gymnasieskolan. Gymnasieskolan ska i enlighet med målen i läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94) fördjupa och utveckla elevernas kunskaper som förberedelse för yrkesverksamhet och för fortsatta eftergymnasiala studier samt som förberedelse för vuxenlivet. Samtliga nationella program och specialutformade program syftar till att eleverna efter avslutade studier ska ha uppnått grundläggande behörighet till universitet och högskolor. gäller att de högskoleförberedande programmen ska ge eleverna grundläggande högskolebehörighet, medan elever på yrkesprogram ska ges möjlighet att läsa in sådan behörighet endera inom gymnasieskolan eller vuxenutbildning, utöver den kompetens som yrkesutbildningen ger. Grundläggande högskolebehörighet är alltså inget krav för yrkesexamen utan en möjlighet för den enskilde. Antalet elever i gymnasieskolan har fortsatt att minska från 396 000 elever 2008/09, då antalet var större än , till 385 700 elever /11 vilket innebär en minskning . hade antalet ökat med nästan 62 000 elever, . Elevökningen har nästan uteslutande ägt rum i de fristående skolorna. gick totalt 92 000 elever i en fristående gymnasieskola. Det innebär att då elevkullarna började minska har antalet elever i kommunala skolor minskat som det har ökat i fristående skolor. Andelen elever i fristående gymnasieskolor har ökat från . har andelen elever som går i en skola som tillhör hemkommunen minskat från . Antalet gymnasieskolor har fortsatt att öka. De fristående skolorna står för i princip hela ökningen av antalet skolor. fanns det 1 015 gymnasieskolor; 505 kommunala och 489 fristående skolor. fanns det 494 kommunala och 300 fristående gymnasieskolor. Antalet lärare (omräknat till heltidsanställningar) var i stort sett oförändrat 2010/11 jämfört med läsåret före och uppgick till drygt 31 100. Lärartätheten ökade därmed från 7,9 till 8,1 heltidsanställningar per 100 elever, vilket är ungefär samma nivå som under större delen av 2000- talet. Andelen lärare (omräknat till heltidsanställningar) med pedagogisk högskoleexamen /11 var liksom föregående läsår , vilket är en positiv utveckling jämfört med /072008/09 då andelen var . I de kommunala gymnasieskolorna hade i genomsnitt av lärarna en pedagogisk högskoleutbildning /11, en ökning jämfört med föregående läsår. I de fristående gymnasieskolorna var motsvarande andel 2010/11 (+1,). Av de tjänstgörande lärarna i gymnasieskolan var kvinnor och män. struktureras gymnasieskolan om. Följande beskrivning avser den tidigare strukturen och omfattar elever som börjat i gymnasieskolan . Av de nationella programmen i gymnasieskolan /11 var 4 studieförberedande och 13 yrkesförberedande. Till dessa kom specialutformade program som när det gäller utbildningens nivå motsvarar ett nationellt program. För att erbjudas utbildning på ett nationellt eller specialutformat program skulle en elev dels ha slutfört sista årskursen i eller motsvarande, dels ha godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik eller på annat sätt ha förvärvat motsvarande kunskaper. Av alla elever i gymnasieskolan gick på nationella program och på specialutformade program /11. alla gymnasieelever gick i en fristående skola. De elever som inte tagits in på ett nationellt eller specialutformat program kunde följa ett individuellt program. Ett individuellt program syftade främst till att förbereda för studier på ett nationellt eller specialutformat program. Ett individuellt program kunde även göra det möjligt att genomföra en lärlingsutbildning eller utformas för att möta elevers speciella utbildningsbehov. /11 gick, liksom föregående läsår, av alla gymnasieelever på ett individuellt program. I årskurs 1 var andelen , vilket motsvarar 22 000 elever. I årskurs 2 gick 5 600 elever på ett individuellt program och i årskurs 3 var antalet 3 800 elever. Av samtliga 31 400 elever som gick ett individuellt program 2010/11 gick 7 500 ett programinriktat individuellt program. Av eleverna på individuella program /11 var män och kvinnor. Hälften av eleverna hade utländsk bakgrund. Av alla gymnasieelever /11 för vilka uppgift finns gick fler elever på en studieförberedande utbildning än en yrkesförberedande utbildning (52,). Detta är en större skillnad jämfört med de två föregående läsåren då motsvarande fördelning var . För av alla elever 2010/11 saknas information om studieinriktning. Kvinnor och mäns utbildningsval skilde sig åt. Av kvinnorna gick en studieförberedande utbildning och en yrkesförberedande utbildning. Motsvarande andelar bland männen var . Utbildningen i gymnasieskolan pågår normalt . För att få slutbetyg från ett nationellt eller specialutformat program ska eleven enligt nuvarande regler ha fått betyg på alla kurser och på det projektarbete som ingår i elevens studieväg. För att få slutbetyg från ett individuellt program ska eleven ha fullföljt sin individuella studieplan. Av de elever som började i gymnasieskolan hade (71,av kvinnorna och av männen) fått slutbetyg /10, dvs. Om man räknar bort eleverna som började på ett 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 individuellt program var andelen med slutbetyg (78,av kvinnorna och av männen). Av de elever som började i gymnasieskolan hade (71,av kvinnorna och av männen) fått slutbetyg . från starten, hade andelen ökat till (78,av kvinnorna och av männen). Andelen nybörjarelever som fått slutbetyg har därmed ökat något . På de nationella programmen var andelen nybörjare med slutbetyg och . På de specialutformade programmen var motsvarande andelar och på utbildningar i de fristående skolorna . Av eleverna som började på ett individuellt program hade fått slutbetyg . Nästan alla av dessa elever fick slutbetyg från ett annat program än det individuella programmet. Att en elev inte fått ett slutbetyg behöver inte innebära att eleven avbrutit studierna innan den normala studietiden är avslutad. Av nybörjareleverna 2005 hade fått ett slutbetyg medan varit inskrivna i årskurs 3 på ett program men inte uppnått kraven för att slutbetyg ska kunna utfärdas. Var tionde elev hade lämnat gymnasieskolan . Av de som började på ett individuellt program hade hälften därefter aldrig varit inskrivna i årskurs 3 eller fått ett slutbetyg. Grundläggande behörighet till högskoleutbildning Grundläggande behörighet till högskoleutbildning på grundnivå uppnåddes av den som fått slutbetyg från ett nationellt eller specialutformat program samt fått lägst betyget Godkänt på kurser som omfattar av de gymnasiepoäng som krävs för ett fullständigt program. För elever som får slutbetyg gäller i stället att de för grundläggande behörighet till högskoleutbildning på grundnivå måste ha slutbetyg från ett fullständigt nationellt eller specialutformat program och ha lägst betyget Godkänt i minst 2 250 gymnasiepoäng inklusive lägst betyget Godkänt i kärnämneskurserna i ämnena svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik. Kraven har således skärpts. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Av alla elever som fick slutbetyg under /10 uppnådde grundläggande behörighet till högskoleutbildning på grundnivå, vilket innebär att andelen minskat jämfört med det föregående läsåret, då andelen var . För kvinnor var andelen och för männen , en minskning . Av de elever som började i gymnasieskolan hade (65,av kvinnorna och av männen) uppnått grundläggande behörighet till högskoleutbildning på grundnivå . För de elever som började var motsvarande andelar (66,av kvinnorna och av männen) och (72,av kvinnorna och av männen) . Den genomsnittliga betygspoängen, dvs. det genomsnittliga värdet av alla betyg som redovisas i elevens slutbetyg, var 14,0 poäng för samtliga elever som fick slutbetyg /10. Den genomsnittliga betygspoängen har legat på i stort sett samma nivå . För kvinnor var genomsnittspoängen 14,7 poäng och för män 13,3 poäng, även det i paritet . Av elever med utländsk bakgrund uppnådde kvinnorna i genomsnitt 13,8 poäng och männen 12,5 poäng. I gymnasieskolan genomförs nationella kursprov i kurserna Engelska A och B, Matematik A, B, C och D samt i Svenska och Svenska som andraspråk B. Endast A-kurserna samt proven i Svenska och Svenska som andraspråk B genomförs obligatoriskt på samtliga nationella eller specialutformade program. I likhet lyckades eleverna bäst på kursproven i Engelska A där fick provbetyget Väl godkänt eller Mycket väl godkänt (VG resp. MVG). Endast av de som genomfört provet fick provbetyget Icke godkänt (IG). Männen fick något bättre provbetyg än kvinnorna då en större andel män fick provbetyget VG eller MVG. I kursprovet i Matematik A är resultaten betydligt sämre där av eleverna fick provbetyget IG, och på några yrkesprogram (fordon, hotell- och restaurang samt barn- och fritid) var andelen IG . Av eleverna med föräldrar som har förgymnasial utbildning som högsta utbildningsnivå fick IG, och av eleverna som är födda utomlands var motsvarande andel . I Svenska B och Svenska som andraspråk B nådde godkänt resultat och fick provbetyget VG eller MVG. Elever på naturvetenskapliga utbildningar lyckades bäst medan elever inom bygg-, energi- och fordonsutbildningar hade lägst provbetyg. lyckades kvinnor betydligt bättre än män, medan resultatskillnaderna mellan elever med svensk respektive utländsk bakgrund var relativt liten i Svenska B, mellan för de tre betygen. Byte av program, avbrott och studieuppehåll Programbyten, avbrott och studieuppehåll är vanliga orsaker till förlängd studietid för många elever i gymnasieskolan. Av alla elever på nationella program i årskurs 1 /10 hade bytt program . Det förekommer även att elever byter program senare under sin gymnasietid. har andelen elever som bytt studieväg efter årskurs 1 ökat. Av eleverna på individuella program i årskurs 1 /10 hade bytt program . Ett individuellt program syftar främst till att förbereda för studier på ett annat program. Av eleverna i årskurs 1 /10 återfanns inte i gymnasieskolan efterföljande läsår. Dessa hade därmed gjort studieuppehåll eller avbrutit sina studier. Här finns stora skillnader mellan programtyperna. Av eleverna på nationella program hade gjort studieuppehåll eller avbrutit sina studier medan motsvarande siffra för elever på individuella program var . Övergång till högskola, vuxenutbildning och arbetsliv Andelen ungdomar som påbörjar högskolestudier efter avklarad gymnasieskola ökade från av de som fick slutbetyg från gymnasieskolan /av de som fick slutbetyg /07. Elevkullarna däremellan övergick i lägre utsträckning till högskolan , . Kvinnorna övergick i högre grad än männen till högskolan , att jämföra av männen. Direktövergången till högskolan har fortsatt att öka , särskilt för vilket statistik finns. Av de som fick slutbetyg från gymnasieskolan återfanns av eleverna på högskolan följande läsår, att jämföra av avgångskullen 2003. Av alla elever med slutbetyg från gymnasieskolan 2008/09 gick över till vuxenutbildning (komvux) påföljande läsår. Andelen har minskat från . Det förklaras bl.a. av ändrade bestämmelser för prioriteringsordningen vid antagning till komvux samt de antagningsregler till högskolan som gäller . Kommuner och Landsting har i rapporten jämförelser 2010, Gymnasieskolan, analyserat i vilken mån ungdomar var etablerade på arbetsmarknaden efter avslutad gymnasieutbildning. Av de folkbokförda elever som fick slutbetyg kunde betraktas som etablerade på arbetsmarknaden. Motsvarande andel för de elever som gick ut gymnasieskolan 2005 respektive 2006 var . Ökningen mellan åren beror troligtvis på att konjunkturläget hade förbättrats. Etableringsgraden beror delvis på vilket program eleverna gått. I mediankommunen var av eleverna från ett studieförberedande program etablerade. En orsak till den låga andelen är att många av dessa elever studerar vidare efter gymnasieskolan. Motsvarande andel för elever som gått ett yrkesförberedande program var . Den totala kostnaden för gymnasieskolan med huvudman beräknas ha uppgått till , vilket var en minskning jämfört med föregående år. Den totala kostnaden per elev beräknas ha varit 2010. Det var en ökning jämfört med året innan. Kostnaden per elev för undervisning beräknas ha uppgått till , vilket var en ökning jämfört med . Förändringar i förskolans läroplan beslutade regeringen om förändringar i förskolans läroplan i syfte att stärka kvaliteten och det pedagogiska uppdraget. Läroplanen började tillämpas . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 och riktlinjerna för barns språkliga och matematiska utveckling samt för naturvetenskap och teknik har förtydligats och blivit fler. Förskollärares ansvar har förtydligats med nya riktlinjer som riktlinjerna för arbetslagets ansvar har reviderats. Läroplanen har även kompletterats med ett nytt avsnitt för uppföljning, utvärdering och utveckling samt ett nytt avsnitt för förskolechefens ansvar. Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet Utredningen om ekonomi och föräldrasamarbete vid särlevnad överlämnade sitt betänkande Fortsatt föräldrar - om ansvar, ekonomi och samarbete (SOU 2011:51) till regeringen. Utredningen har haft i uppdrag att se över hur ekonomiska stöd till barnfamiljer stödjer samarbete och hur fördelningen av kostnader och inkomster som är kopplade till ett barn, påverkar en fungerande försörjning och omsorg om barnet när föräldrarna inte lever tillsammans. Utredningen har bl.a. lämnat förslag som rör reglerna om maxtaxa. Betänkandet har remitterats och remisstiden löper ut . Ny läroplan för och motsvarande skolformer Som ett led i att öka måluppfyllelsen har nya läroplaner med nya kursplaner samt kunskapskrav för och motsvarande skolformer införts /12 (prop. 2008/09:87, bet. 2008/09:UbU9, rskr. 2008/09:189). Tydligare läroplaner med tydligare och mer distinkta kursplaner och kunskapskrav innebär ett ökat stöd för lärares arbete och främjar dessutom en likvärdig bedömning av elevernas kunskaper. med de nya läroplanerna har också en ny betygsskala med fler 2008/09:66, 2008/09:UbU15, 2008/09:169). betygssteg innebär ökade möjligheter att nyansera bedömningen samt ge tydligare information till elever och vårdnadshavare. Att minska avstånden mellan betygsstegen bör också öka elevernas motivation för att anstränga sig mer och nå bättre resultat. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 En ny läroplan har införts för respektive skolform, dvs. , sameskolan, specialskolan och grundsärskolan.