prop · GY0373 · 2011-02-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2010/11:73 Mätning, rapportering och debitering på Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att det i fjärrvärmelagen införs bestämmelser om skyldighet för fjärrvärmeföretag att mäta kundens värmeförbrukning och att rapportera mätresultaten till kunden . Dess- utom föreslås att fjärrvärmeföretagens debitering av kunderna bara får basera sig på uppmätta mängder och att debitering ska ske minst . Det föreslås också möjligheter i lagen att i viss utsträckning träffa avtal om avvikelser från bestämmelserna. Bestämmelserna föreslås träda i kraft . I propositionen föreslås också en bestämmelse om att det i ett avtal om fjärrvärme ska finnas en uppgift om vad som gäller mellan parterna beträffande mätning, rapportering och debitering. Den bestämmelsen föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Förslag till lag om ändring i fjärrvärmelagen (2008:263)................. Ärendet och dess beredning.............................................................. Direktivet om energitjänster och effektiv slutanvändning av energi.................................................... Fjärrvärmeverksamhet och gällande bestämmelser............ Mätning av fjärrvärme....................................... Avläsning och fakturering av fjärrvärme .......... Nya bestämmelser i fjärrvärmelagen .............................................. 5.1Debitering efter faktisk förbrukning av och mätning av fjärrvärme .................................... Bilaga 1 Sammanfattning av Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna ..................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i fjärrvärmelagen (2008:263). Förslag till lag om ändring i fjärrvärmelagen Härigenom föreskrivs i fråga om fjärrvärmelagen (2008:263) dels att 6 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 6 a och 6 b §§, av följande lydelse. Ett avtal om fjärrvärme ska innehålla uppgifter om 1.fjärrvärmeföretagets åtagande gentemot fjärrvärmekunden, 2.priset för fjärrvärmen och hur det bestäms, 3.var fjärrvärmekunden kan finna information om fjärrvärme- företagets priser för fjärrvärme, 4.den tid som avtalet löper, 5.i fråga om avtal som löper , vad som gäller med avseende på förlängning av avtalet, 6. avtalet tillåter fjärrvärme- företaget att göra en ensidig ändring av ett avtalsvillkor och om förutsättningarna för att fjärr- värmeföretaget ska få göra en sådan ändring, 7. villkoren för uppsägning av avtalet, 8. fjärrvärmeföretagets ersätt- ningsansvar om det inte uppfyller avtalet, 9. vem som svarar för kostnader för en återställning efter a)en anslutning till fjärrvärme- verksamheten, b)ett underhåll av rörled- ningarna, eller c)ett borttagande av anslut- ningen, och Ett avtal om fjärrvärme ska innehålla uppgifter om 1.fjärrvärmeföretagets åtagande gentemot fjärrvärmekunden, 2.priset för fjärrvärmen och hur det bestäms, 3.var fjärrvärmekunden kan finna information om fjärrvärme- företagets priser för fjärrvärme, 4.den tid som avtalet löper, 5.i fråga om avtal som löper , vad som gäller med avseende på förlängning av avtalet, 6.mätning av mängden levere- rad värmeenergi och rapportering av mätresultaten till kunden samt debitering av kunden, 7.avtalet tillåter fjärrvärme- företaget att göra en ensidig änd- ring av ett avtalsvillkor och om förutsättningarna för att fjärr- värmeföretaget ska få göra en sådan ändring, 8.villkoren för uppsägning av avtalet, 9.fjärrvärmeföretagets ersätt- ningsansvar om det inte uppfyller avtalet, 10.vem som svarar för kost- nader för en återställning efter a) en anslutning till fjärrvärme- verksamheten, b)ett underhåll av rörled- ningarna, eller c)ett borttagande av anslut- ningen, och 10. möjligheten att begära för- handling och att ansöka om med- ling enligt denna lag. 11. möjligheten att begära för- Prop. 2010/11:73 handling och att ansöka om med- ling enligt denna lag. Ett fjärrvärmeföretag är skyldigt att mäta mängden levererad värmeenergi och dess fördelning över tiden. Om inte avtal om kortare tidsintervall har träffats med fjärrvärmekunden ska mängden levererad värmeenergi i en fjärr- värmekunds leveranspunkt mätas en gång . Om inte annat har avtalats med fjärrvärmekunden ska fjärr- värmeföretaget rapportera mät- resultaten till kunden en gång . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om mätning och rapportering. Ett fjärrvärmeföretags debite- ring av kunderna ska avse upp- mätta mängder. Om inte annat har avtalats med fjärrvärmekunden ska debitering av kunden ske minst . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om debitering. Denna lag träder i kraft i fråga om 6 § och i övrigt . Ärendet och dess beredning Regeringen bedömde i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi (prop. 2008/09:163, s. 72) att det baserat på erfarenheterna från införandet av krav på avläsning av el borde kunna införas liknande krav för fjärrvärme. Från gäller, enligt 16 § förordningen (1999:716) om mätning, beräkning och rapportering av överförd el, krav på avläsning av el som inne- bär att debitering efter faktisk elförbrukning tillämpas generellt. Regeringen uppdrog åt Energimarknadsinspek- tionen att lämna förslag till regler om fakturering efter faktisk förbruk- ning samt tidsplan för att införa sådana krav avseende fjärrvärme (dnr N2009/6389/E). I uppdraget ingick att utreda om det finns behov av att reglera mätperiodens längd för överförd fjärrvärme och vid behov lämna förslag till regler. Uppdraget redovisades till () i rapporten efter faktisk förbrukning och reglering av mätperiodens längd avseende fjärrvärme (dnr N2010/2409/E). En sammanfattning av finns i bilaga 1. Rapportens lagförslag finns i bilaga 2. Energimarknadsinspek- tionens rapport har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 3. En remissammanställning finns tillgänglig hos (dnr N2010/2409/E). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. En mindre redaktionell ändring har därefter gjorts i 6 b § andra stycket. 4.1Direktivet om energitjänster och effektiv slutanvändning av energi och rådets direktiv /32/EG av om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster och om upp- hävande av rådets direktiv /76/EEG (energitjänstedirektivet) innehåller i artikel 13 bestämmelser om mätning och upplysande fakturering av energianvändning. Medlemsstaterna ska enligt artikel 13 bl.a. se till att slutförbrukare av fjärrvärme för hushållsbruk, så långt det är tekniskt möjligt, ekonomiskt rimligt och proportionerligt i förhållande till möjliga energibesparingar, har individuella mätare som till ett konkurrenskraftigt pris korrekt visar slutförbrukarens faktiska energianvändning och ger information om faktisk användningstid. Medlemsstaterna ska även se till att fakturering från energidistributörer, systemansvariga för distribu- tionen och företag som säljer energi i detaljistledet när det är lämpligt Prop. 2010/11:73 grundas på faktisk energianvändning och presenteras på ett klart och Lämplig information ska göras tillgänglig tillsammans med fakturan och ge slutförbrukarna en fullständig redovisning av de aktuella energikostnaderna. Fakturering, grundad på den faktiska förbrukningen, ska ske så ofta att kunderna kan styra sin egen energi- användning. Regeringen bedömde i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi (prop. 2008/09:163 s. 72) att ett generellt krav på fakturering av fjärrvärme baserad på faktisk förbrukning inte kunde införas eftersom det då inte var tekniskt möjligt. Ett sådant krav förut- sätter att det finns mätare för fjärravläsning installerade hos samtliga slutanvändare av fjärrvärme, vilket inte är fallet. Regeringen bedömde, baserat på erfarenheterna från mätningsreformen avseende el där krav på mätning infördes , att liknande krav för fjärr- värme borde kunna införas . tillämpas huvudsakligen debitering som grundar sig på en preliminär uppskattad förbrukning avseende fjärrvärme. Avläsning sker i huvudsak årsvis för fjärrvärmekunder med lägre förbrukning. 4.2Fjärrvärmeverksamhet och gällande bestämmelser Fjärrvärme är den dominerande formen för uppvärmning i bostäder och lokaler samt för uppvärmning av tappvarmvatten i . I flerbostads- hus utgjorde fjärrvärme 2009 den vanligaste uppvärmningsformen, med av den uppvärmda ytan, medan av landets lokaler värmdes med fjärrvärme. I småhus uppgick andelen med fjärr- värme till . Fjärrvärmeleveranserna uppgick till . Enligt uppgifter från uppgick antalet leveranspunkter för fjärrvärme vid utgången av 2009 till cirka 322 000, varav småhus utgjorde cirka 217 000, flerbostadshus cirka 57 800 och lokaler cirka 28 200. Det finns cirka 220 företag som bedriver fjärrvärmeverksamhet i landet. trädde en ny fjärrvärmelag (2008:263) i kraft. Lagen syftar till att stärka fjärrvärmekundernas ställning och öka insynen i fjärrvärmeverksamheterna. Lagen innehåller bland annat skyldigheter för företagen i samband med prisändringar, till exempel en skyldighet för fjärrvärmeföretag att förhandla med en enskild kund om vissa avtals- villkor. Om parterna inte kommer överens kan de ansöka om medling hos . Lagen reglerar också vad ett avtal om fjärr- värme ska innehålla. Lagen innehåller även bestämmelser av offentlig- rättslig karaktär. Bland annat ska fjärrvärmeföretag lämna uppgifter om drift- och affärsförhållanden till . Energi- marknadsinspektionen är också tillsynsmyndighet enligt fjärrvärmelagen. Från ett fjärrvärmenät dras två anslutningsledningar, en framledning och en returledning till en av fjärrvärmeleverantören vald leveransgräns hos fjärrvärmekunden. Fjärrvärmesystemets hetvatten överförs till kunden via en fjärrvärmecentral. Via fjärrvärmecentralen överförs hetvattnets värmeenergi till fjärrvärmekundens eget värmesystem. För att ett fjärr- värmeföretag ska kunna fakturera sina kunder behöver mängden levere- rad värmeenergi fastställas genom mätning. Värmemätare består av tre huvudkomponenter; ett temperaturgivarpar, en flödesgivare (vatten- mätare) och ett integreringsverk (räkneenhet). Flödesgivaren sitter normalt på returledningen och registrerar vilken mängd fjärrvärmevatten som strömmat igenom fjärrvärmecentralen. Värmemätarens två tempe- raturgivare mäter temperaturen i framledningens inkommande fjärr- värmevatten respektive returledningens utgående fjärrvärmevatten. Temperaturdifferensen mellan det in- respektive utgående fjärrvärme- vattnet multipliceras med den registrerade vattenmängden som ligger till grund för värmeenergiberäkningen som sker i mätarens integreringsverk. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) är tillsyns- myndighet för mätare avseende hushållsförbrukning av värmeenergi enligt förordningen (1994:99) om vatten- och värmemätare. Värme- mätare ska genomgå en bedömning av överensstämmelse med godkänt resultat vilket betyder att ingående komponenter ska granskas och uppfylla tillsynsmyndighetens krav. Som ett komplement till de bestämmelser som gäller på mätområdet tar branschorganisationen fram tekniska branschkrav för värmemätare. 4.2.4Avläsning och fakturering av fjärrvärme Fjärrvärmelagen innehåller inte några regler för avläsning eller debitering av fjärrvärme. Däremot finns det allmänna avtalsvillkor för konsumenter respektive för näringsidkare. De allmänna avtalsvillkoren för konsumenter är framtagna i samarbete mellan branschföreningen och . Enligt villkoren ska debitering grundas på avlästa mätarvärden när det är möjligt. Debitering ska ske i efterskott och får grundas på beräknade värden. Leverantören är skyldig att se till att avläsning sker minst en gång och debiteringen ska då vara grundad på avlästa mätvärden. Om avläsning och debitering inte görs från före- gående avläsning och om avläsningen visar en skuld till leverantören har konsumenten rätt till en reducering av mellanskillnaden mellan debiterat belopp avseende tidigare beräknade mätarvärden och det belopp som framgår av avläsningsfakturan. Enligt villkoren ska debite- ring ske med högst tre månaders intervall och konsumenten kan alltid begära att bli debiterad . Fakturan ska utformas på ett tydligt sätt och innehålla uppgifter om aktuellt pris, uppskattad årlig förbruk- ning, hänvisning till kontaktuppgifter till oberoende energirådgivare samt information om debiteringsmetod, dvs. om fakturan baseras på avläst eller beräknad förbrukning. De allmänna avtalsvillkoren för näringsidkare har utarbetats av den s.k. som består av representanter från Svensk Fjärrvärme, Fastighetsägarna , , , och (). Enligt avtalsvillkoren är leverantören skyldig att med ett längsta intervall avläsa mätaren och debitera utifrån de avlästa mätvärdena. Debitering bör enligt villkoren ske i efter- skott men får ske preliminärt baserat på beräknad förbrukning. Även för näringsidkare ska fakturan utformas på ett tydligt sätt och innehålla uppgifter om aktuellt pris, uppskattad årlig förbrukning, hänvisning till kontaktuppgifter till oberoende energirådgivare samt information om debiteringsmetod, det vill säga om fakturan baseras på avläst eller beräknad förbrukning lanserade 2005 ett frivilligt system för kvalitetsmärkning av fjärrvärmeleverantörer, benämnt fjärrvärme. fjärrvärme syftar till att utveckla relationerna mellan leverantörer och kunder med inriktning på öppenhet, jämförbarhet och förtroende. Fjärrvärmeföretagen får ansöka om att använda märket fjärrvärme och måste då leva upp till ett antal specificerade krav, bland annat hur prisförändringar ska gå till och på transparens vad gäller priser, verksamhet och ekonomi. är 87 fjärrvärmeföretag anslutna till fjärrvärme. Inom fjärrvärme ställs ett antal krav avseende fakturan och fakturering. En faktura ska utformas efter tre principer. Debiteringen ska grunda sig på faktisk förbrukning av fjärrvärme om det är möjligt. Uppgifterna i fakturan ska presenteras på ett klart och begripligt sätt. Fakturan ska ge kunden en fullständig redovisning av energikost- naderna. Dessutom ska viss information lämnas på fakturan eller i medskick till fakturan. Det är information om aktuella priser, uppskattad årlig energi- användning samt hänvisning till oberoende energirådgivare. En sådan hänvisning kan ske genom att fjärrvärmeföretaget hänvisar till sin webb- plats och därifrån länkar till oberoende rådgivare. Därutöver ska, om det är möjligt, ytterligare information lämnas på fakturan. Sådan information är kundens faktiska förbrukning och statistik som jämför kundens aktuella förbrukning med . Nya bestämmelser i fjärrvärmelagen 5.1Debitering efter faktisk förbrukning av och månads- vis mätning av fjärrvärme Regeringens förslag: Ett fjärrvärmeföretags debitering av kunden ska avse uppmätta mängder. Om inte annat har avtalats med fjärrvärmekunden ska ett fjärr- värmeföretags debitering av kunden ske minst . Om det inte har avtalats om kortare tidsintervall ska ett fjärrvärme- företag utföra mätning av mängden levererad värmeenergi till varje kund en gång . Mätresultaten av dessa mätningar ska, om inte annat har avtalats, rapporteras till kunden en gång . I ett avtal om fjärrvärme ska det finnas en uppgift om vad som gäller beträffande mätning och rapportering av mätresultaten till kunden och om debitering av kunden. Rapportens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Rapportens lagförslag har en annan språklig utformning. Remissinstanserna: Remissinstanserna stödjer överlag rapportens förslag om att införa regler om att alla fjärrvärmekunder ska debiteras efter sin faktiska förbrukning av fjärrvärme. Kammarrätten i och Kammarrätten i anser att det inte står helt klart att den föreslagna lagtexten förhindrar utjämnad debitering som anges vara ett av syftena med den nya bestämmelsen. Kammarrätterna noterar att förslaget ger möjlighet för kunder att bli debiterade mer sällan än . Därmed ges ett utrymme för kunden att avtala om längre debiteringsperioder än månadsvisa vilka i praktiken enligt kammarrätterna kan innebära någon form av utjämningsfakturor. Remissinstanserna är positiva till förslaget om att reglera mätperiodens längd. anser att det i rapporten inte tydligt klargörs varför avläsning kan anses vara den lämpliga mätperioden för fjärrvärme. En analys borde enligt verket ha gjorts av hur mycket större den eventuella effektiviseringspotentialen är för de diskuterade kortare mätperioderna. Verket anser att en analys av likheter och skillnader med elen hade varit värdefull. Verket kan utifrån det presenterade underlaget inte ta ställning till om debitering är den mest lämpliga att införa för fjärrvärme. betonar vikten av att den av konsumenten faktiskt förbrukade fjärrvärmen och den av fjärrvärme- företaget levererade fjärrvärmen ger samma mätresultat utan diskrepans. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) delar rappor- tens bedömning att regelverket kring värmemätare bör ansluta till det som gäller för el. Swedac påpekar att bemyndigandet för Swedac att meddela föreskrifter avseende värmemätare begränsar sig till mätaren, medan motsvarande bemyndigande om elmätare talar om mätutrustning. Bemyndigandet att föreskriva om värmemätare bör därför enligt Swedac på lämpligt sätt utvidgas, så att nödvändiga funktioner för fjärravläsning omfattas. Svensk Fjärrvärme ställer sig positiv till att förbättra mätningen av värmeleveranser och information om mätning till kunderna. Fjärrvärme anser att detta kommer att leda till bättre informerade företag Fastighetsägarna anser att mätning är ett rimligt mätningsintervall som lägsta krav. Fastighetsägarna anser att det är centralt att kunderna ges tillgång till både historiska och aktuella mätvärden på ett enkelt sätt och att uppgifterna baseras på kalendermånader. allmännyttiga bostadsföretag () tillstyrker förslaget om att införa krav på att mätning av levererad värme ska ske minst en gång då det skapar förutsättningar för fjärr- värmekunden att få en ökad insikt om sin energianvändning. Skälen för regeringens förslag Bättre information till fjärrvärmekunder skapar förutsättningar för en effektivare energianvändning och förbättrad kundkommunikation Som har nämnts i avsnitt 4.2.4 innehåller fjärrvärmelagen inte några regler för mätning eller debitering av fjärrvärme. I praktiken sker mätning och debitering i många fall på följande sätt. Kunden debiteras preliminärt för en beräknad förbrukning. sker en definitiv debitering för årsförbruk- ningen av fjärrvärme, som då är baserad på den uppmätta förbrukningen . sker en avräkning mellan den beräknade och den uppmätta förbrukningen . Kunden får alltså bara en gång en uppgift om sin faktiska förbrukning . I normalfallet anger denna uppgift bara den totala förbrukningen utan uppdelning på olika perioder . Detta tillvägagångssätt medför dels att kunden inte kan följa sin förbrukning kontinuerligt , dels att kunden inte får någon uppgift om hur förbrukningen fördelar sig på årets olika perioder. För att råda bot på detta bör det införas en skyldighet för fjärrvärme- företagen att mäta kundernas förbrukning med kortare intervall än årsvis och att redovisa resultatet av dessa mätningar med kortare intervall än årsvis. Med sådana regler kan det införas en regel om att debitering bara får ske på grundval av uppmätt och rapporterad förbrukning. Genom debitering efter uppmätt och rapporterad förbrukning kommer man ifrån dagens preliminära debitering och årsvisa avstämningsfakturering. Därmed möjliggörs för kunden att få vetskap om i vilken utsträckning den preliminära förbrukningen överensstämmer med den faktiska. Med tätare mätningar skulle kunderna kunna få en bättre avstämning och en mer direkt koppling mellan förbrukning och debitering. Ett syfte med ett införande av sådana regler är att kunden genom prissignaler ska ges incitament att styra sin egen energianvändning. Då finns det möjlighet för kunden att, genom att ändra sitt beteendemönster eller vidta andra åtgärder, åstadkomma en energieffektivisering och därmed också en lägre kostnad för sin värmeförbrukning. Regeringen delar rapportens bedömning att samtliga kunder bör debiteras efter sin faktiska förbrukning för att uppnå syftet om en effek- tivare energianvändning. Regeringen bedömer att de föreslagna reglerna kan skapa bättre förutsättningar för en effektivare energianvändning och mer lättillgänglig information om förbrukning och priset för denna för fjärrvärmekunderna. Den utveckling som har skett av mät-, kommunika- tions- och databehandlingstekniken förbättrar också förutsättningarna för att ställa nya krav på mätning och rapportering utan omotiverat höga kostnader. Att i regelverket göra undantag från detta krav genom att till exempel ge möjlighet till utjämnade debiteringar skulle undergräva syftet med de nya reglerna. Om detta genomförs kan kunden kontinuerligt följa sin förbrukning . Kunden får också kunskap om hur förbrukningen och kost- naden för denna varierar under årets olika perioder. För att få en generell tillämpning av de föreslagna reglerna är det otillräckligt med de frivilliga åtaganden som finns i delar av fjärrvärme- branschen och som har beskrivits i avsnitt 4.2.4. Baserat på den analys som gjordes i samband med övergången till mätning på elmarknaden torde mätning också på fjärrvärmemarknaden kunna innebära att en betydande del av energi- effektiviseringspotentialen kan uppnås (avläsning av elmätare [N2002/5953/ESB]). Det finns dock vissa skillnader i hur el respektive fjärrvärme används varför energi- effektiviseringspotentialerna kan skilja sig åt. De energibesparings- åtgärder som finns hos slutkunderna bygger dock på information och förståelse för förbrukning och debitering. Krav på tätare mätning och debitering efter uppmätt förbrukning är också en förutsättning för att möjliggöra individuell mätning och debitering av värme och tappvarm- vatten vilket har en stor energieffektiviseringspotential. Erfarenheten från såväl svenska som utländska projekt indikerar att individuell mätning kan bidra till en minskad energianvändning om för varmvatten och om för värme. mätning innebär små ökade kostnader för fjärrvärmeföretagen Som framgått ovan bör mätning av fjärrvärmeförbrukningen ske med tätare intervall än . Frågan är då hur täta intervall som är mest ändamålsenliga. I rapporten föreslås mätning. Regeringen bedömer att ett krav på mätning är väl avvägt utifrån de kostnader som uppstår för installation av nya mätare och utifrån de vinster som uppstår i ökad energieffektiviseringspotential och förbättrad kundkommunikation. Ett krav på mätning skulle innebära att fjärrvärmeföretagen behöver byta till fjärrvärmemätare med möjlighet till fjärravläsning i de fall de ännu inte installerat detta. Genomförandetiden för när kraven på mätning föreslås träda i kraft behöver därför anpassas till de investeringar som behöver göras hos fjärrvärmeföretagen (se avsnitt 5.2). har framfört att det i rapporten inte tydligt klargörs varför mätning kan anses vara den mest lämpliga mätperioden för fjärrvärme. Regeringen delar dock rapportens uppfattning att det är ett välavvägt intervall. Ett krav på längre intervall som t.ex. kvartalsvis mätning skulle sannolikt innebära ett byte till fjärr- värmemätare med möjlighet till fjärravläsning. Kostnaden för fjärrvärme- företagen skulle därmed bli ungefär densamma som vid exempelvis krav på mätning som energieffektiviseringspotentialen skulle bli mindre. Ett krav på ännu tätare mätningsintervall såsom dygns- vis eller timvis mätning skulle sannolikt realisera ytterligare en del av Prop. 2010/11:73 den totala energieffektiviseringspotentialen och kunna innebära en effektivare drift av fjärrvärmeverksamheten.