prop · GZ031d21 · 2011-09-20 00:00:00 — Syftet är att eliminera de vårdköer som medför förlängt lidande för patienterna, försvårar behandlingar och ökar samhällets kostnader för hälso- och sjukvården. uppgick anslaget till och utfallet var . Regeringen ingick en överenskommelse med SKL om en nationell satsning för en fungerande vårdgaranti, den s.k. kömiljarden. Överenskommelsen omfattar 20102012 och ska revideras . I överenskommelsen regleras de kriterier som landstingen ska uppfylla för att statliga bidrag ska utbetalas. Vid avstämningen av resultat konstaterades att trots att kraven har ökat i jämförelse med överenskommelse klarade 20 av 21 landsting av att ge åtminstone av patienterna vård inom vårdgarantins gräns för antingen besök eller behandling eller både och. En utförligare beskrivning av arbetet med kömiljarden ges i avsnitt 4.5.1. ingicks överenskommelsen som ska gälla kömiljard. Grundkonstruktionen är densamma men satsningen stramas åt ytterligare för att skynda på arbetet med att förbättra tillgängligheten. I och med att vårdgarantins 90-dagarsgränser numera regleras i hälso- och sjukvårdslagen (§) och förordning (2010:349) om vårdgaranti så har kraven på landstingen förändrats såtillvida att landstingen måste klara av att ge patienter ett besök eller en behandling . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 4.28 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:9 Prestationsbunden vårdgaranti Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 1 anvisas under anslaget 1:9 Prestationsbunden vårdgaranti . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till 1 respektive år. 4.12.10 1:10 Bidrag för mänskliga vävnader och celler Tabell 4.29 Anslagsutveckling 1:10 Bidrag för mänskliga vävnader och celler 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. antog och rådet ett direktiv (2004/23/EG) om fastställande av kvalitets- och säkerhetsnormer för donation, tillvaratagande, kontroll, bearbetning, konservering, förvaring och distribution av mänskliga vävnader och celler. Direktivet har genomförts i svensk rätt genom lagen (2008:286) om kvalitets- och säkerhetsnormer vid hantering av mänskliga vävnader och celler. uppgick anslaget till och utfallet var . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Sjukvårdshuvudmännens kostnader för genomförandet i av de krav direktivet ställer beräknades till , 20082017. Av dessa utbetalas via anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Resterande medel utbetalas via detta anslag. Tabell 4.30 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:10 Bidrag för mänskliga vävnader och celler Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 1:10 Bidrag för mänskliga vävnader och celler . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till respektive år. Tabell 4.31 Anslagsutveckling 1:11 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Detta anslag används för vissa verksamheter vid . Verksamheterna omfattar bl.a. marknadsbevakningen för medicintekniska produkter, utökade ansvarsområden till följd av lagen (2006:496) om blodsäkerhet och lagen (2008:286) om kvalitets- och säkerhetsnormer vid hantering av mänskliga vävnader och celler, samt ökade kostnader för till följd av ny lagstiftning på EU-nivå inom områdena för kosmetika, medicinteknik och avancerade terapier. De omfattar även myndighetens ökade kostnader efter apoteksomregleringen, bl.a. Giftinformationscentralen, producentoberoende läkemedelsinformation och centrumet för bättre läkemedelsanvändning. Anslaget är nytt . Tabell 4.32 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:11 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 1:11 . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till respektive år. 4.12.12 1:12 Myndigheten för vårdanalys Tabell 4.33 Anslagsutveckling 1:12 Myndigheten för vårdanalys 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 28 865 tkr prisnivå. 3Motsvarar 28 685 tkr prisnivå. 4Motsvarar 28 684 tkr prisnivå. Anslaget ska användas för Myndighetens för vårdanalys förvaltningskostnader. Myndigheten för vårdanalys har till uppgift att ur ett patient-, brukar-, och medborgarperspektiv följa upp och analysera verksamheter och förhållanden inom hälso- och sjukvård, tandvård samt i gränssnittet mellan vård och omsorg. Myndigheten inrättades och är under uppbyggnad . inrättades Myndigheten för vårdanalys. Myndigheten ska bl.a. följa upp och analysera vårdens och omsorgens funktionssätt, effektivitetsgranska statliga åtaganden och verksamheter, samt inom sitt verksamhetsområde bistå regeringen med underlag och rekommendationer för effektivisering av statlig verksamhet och styrning. Myndigheten har även till uppgift att kontinuerligt utvärdera sådan information om vården och omsorgen som lämnas till den enskilde. Anslaget tillförs 2012 från anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård. Medel överförs även för socialtjänstområdet, från anslag 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet, samt ytterligare beräknas . Ökningen av anslaget beror på att myndigheten är under uppbyggnad . Tabell 4.34 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:12 Myndigheten för vårdanalys Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 1:12 Myndigheten för vårdanalys . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till , respektive . är förvaltningsmyndighet för verksamhet som rör hälso- och sjukvård och annan medicinsk verksamhet, tandvård, hälsoskydd, smittskydd, socialtjänst, stöd och service till vissa funktionshindrade samt frågor om alkohol och missbruksmedel. ska verka för en god hälsa och social välfärd samt för stödinsatser, omsorg och vård av hög kvalitet på lika villkor för hela befolkningen. har ett samlat ansvar, sektorsansvar, för genomförande av de handikapppolitiska målen med anknytning till verksamhetsområde. ska inom ramen för detta ansvar vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda parter. Inom ramen för dessa verksamheter har tre huvuduppgifter. ska bygga upp och sprida kunskap, arbeta med regelgivning och utöva tillsyn. Inom ramen för verksamhetsgrenen kunskap samlar myndigheten in, sammanställer, analyserar och rapporterar inom sina ansvarsområden. Genom statistikframställning, uppföljning och utvärdering följer myndigheten utvecklingen inom sina ansvarsområden. arbete ska bidra till att vård och omsorg baseras på vetenskap och beprövad erfarenhet, och att patienter, klienter och brukare får god vård, omsorg och service. Normeringsarbetet handlar om att ta fram föreskrifter och allmänna råd inom hälso- och sjukvård, smittskydd, hälsoskydd och socialtjänst. I begreppet inkluderas nationella riktlinjer för vård, behandling och omsorg, klassifikationer av sjukdomar och åtgärder, rekommenderade termer och begrepp samt kompetensbeskrivningar. Normeringen ska vara ett stöd för de verksamhetsansvariga och personalen i deras arbete med att höja kvaliteten och öka säkerheten och effektiviteten. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tillsynsverksamheten kontrollerar på olika sätt att lagstiftningen följs inom hälso- och sjukvård, smittskydd och hälsoskydd och socialtjänst. Länsstyrelsernas tillsyns- och tillståndsverksamhet enligt socialtjänstlagen (2001:453, SoL) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) har förts över till och samordnats med tillsyn av hälso- och sjukvården. Även tillsynen av institutioner är en uppgift för . Tabell 4.35 Anslagsutveckling 7:1 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 937 362 tkr prisnivå. 3Motsvarar 936 107 tkr prisnivå. 4Motsvarar 936 108 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. uppgick anslaget till och utfallet var . Tabell 4.36 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Intäkterna för offentligrättslig verksamhet avser till stor del avgifter för utfärdandet av legitimationer. Detta arbete sker inom myndighetens arbete med behörighetsfrågor. Myndigheten disponerar inte någon del av intäkterna för detta, utan dessa inlevereras i sin helhet till statens budgets inkomstsida. ska även ta ut avgifter för tillsyn av blodverksamhet. Myndigheten disponerar inte dessa avgifter. syn över verksamhet som rör insamling, kontroll, framställning, förvaring och distribution av vävnader och celler. Tillsynen är avgiftsbelagd och avgifterna disponeras inte av . kostnader för tillsynsuppgifterna för blod-, vävnads- och cellverksamhet kommer under en övergångstid att väsentligen överskrida det resurstillskott som erhållit. När föreskriftsarbetet och det inledande arbetet med tillståndsgivning är genomfört kommer kostnaderna att motsvara intäkterna. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Avgiftsintäkterna för uppdragsverksamhet bestod av avgifter för data- och statistikproduktion samt för försäljning av rapporter, skrifter, konferenser m.m. För publikationer ingår endast tryck- och formgivningskostnader i tabellens beräkningar, inte personalkostnader. Anskaffning av läkemedel kommer att ske i dialog med varför inget belopp anges i fältet beräknad upplåning. I kostnaderna för försäljning av rapporter, skrifter, konferenser m.m. ingår tryckkostnader, lagring, distribution, grafisk form och fotografier. Kostnader för personal, språkgranskning och översättning ingår inte. har inrättat ett antal runt om i landet, som utvecklar, bevakar och samordnar kunskap om krisberedskap inom det medicinska fältet. lade fram ett förslag om att inrätta dessa kunskaps- och forskningscentra mot bakgrund av det som kom fram i försvarsberedningens rapport omvärld omdanat försvar (Ds 1999:2) och i regeringens proposition 1998/99:74. Kunskapscentrumen har finansierats med medel från anslag 2:4 Krisberedskap inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Verksamheten vid faller utanför ramen för de nya finansieringsprinciper för anslaget 2:4 Krisberedskap som regeringen har angett i budgetpropositionen (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:FöU1, rskr. 2009/10:104). Den verksamhet som bedrivs vid är unik för den svenska krisberedskapen. Mot denna bakgrund överförs från anslaget 2:4 Krisberedskap inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap till en ny anslagspost under anslag 7:1 . Överföringen av medel kommer att innebära ett formaliserat ansvar för vilket kommer att anges i myndighetens instruktion. Regeringen avser vidare att ge i uppdrag att utforma en långsiktig strategi för kunskapscentrumens verksamhet samt att utarbeta rutiner för uppföljning, kunskapsspridning och erfarenhetsåterföring på området. Det expertstöd som de medicinska expertgrupperna besitter ska snabbt kunna utgöra en beredskapsresurs både nationellt och internationellt. De medicinska expertgrupperna utgör ett unikt expertstöd för samhället som kan användas vid allvarliga händelser med kemikalier eller radionukleära ämnen. Utan dessa expertstöd reduceras samhällets operativa förmågan att hantera allvarliga händelser inom respektive expertområde i hög grad. Medicinska expertgrupper faller utanför ramen för de nya finansieringsprinciper för anslaget 2:4 Krisberedskap inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Mot denna bakgrund överförs från anslaget 2:4 Krisberedskap till en ny anslagspost under anslag 7:1 . Ansvaret för de medicinska expertgrupperna kommer att anges i instruktion. Regeringen beräknade i budgetpropositionen en satsning om på anslaget 1:4 Tandvårdsförmåner m.m. för särskilda stöd till patienter som på grund av långvarig sjukdom eller funktionsnedsättning har ökat behov av tandvård (se avsnitt 4.10.3 och 4.12.4). Regeringen avser att lämna en proposition rörande denna satsning till . föreslås tillföras från anslaget 1:4 Tandvårdsförmåner m.m. för föreskriftsarbete kopplat till genomförandet av sats- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Anslaget 7:1 föreslås således öka med 2012. fortsätter arbetet från att renodla finansieringen av i syfte att öka transparensen i finansieringen. På anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. har tidigare disponerat för ett arbete med att påskynda utvecklingen av öppna jämförelser och brukarundersökningar inom . Regeringen föreslår att finansieringen av detta arbete fortsättningsvis sker via förvaltningsanslag och att anslaget 7:1 därför ökas med . Anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. föreslås minskas med motsvarande belopp. Regeringen anser att myndigheten fullgjort sina åtaganden för . Inriktningen för verksamhet i stort bör kvarstå. Tabell 4.38 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 7:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 7:1 . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till , respektive . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 ansvarar för godkännande och kontroll av läkemedel, naturläkemedel och medicintekniska produkter. Verket utövar även tillsyn över kosmetiska och hygienprodukter. har vidare ett sektorsansvar för miljöfrågor med anknytning till verkets verksamhetsområde. ska bidra till att uppfylla målet för hälso- och sjukvårdspolitiken genom att bl.a. verka för en säker och rationell läkemedelsanvändning. intäkter och kostnader uppgick till respektive . Årets kapitalförändring uppgick därmed till . Myndighetskapitalet hade vid utgången av 2010 ett underskott på . har fram till och med utgången av 2010 finansierats till övervägande del av avgifter som betalas in av företag i enlighet med förordningen (1993:595) om avgifter för den statliga kontrollen av läkemedel. redovisar en resultatförbättring om i förhållande till 2009. Resultatet kan härleds främst till ökade intäkter av avgifter och andra ersättningar samt regeringens beslut att fr.o.m. ta bort en avgiftsreduktion, vilket gett helårseffekt 2010. Tabell 4.39 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Förutsättningarna för att utöva sin roll som central förvaltningsmyndighet på läkemedelsområdet har förändrats , bland annat som en konsekvens av omregleringen på apoteksområdet. Behovet av samarbete med och stöd till andra myndigheter och andra aktörer har ökat och arbetet har blivit mer komplext i takt med att ambitionerna på höjts. Verkets uppgifter ställer höga krav på kompetens och samordning inom myndigheten. Regeringen anser att verket är på god väg med en att tillrättalägga de styrnings- och uppföljningsprogram samt den ekonomiska obalans som har uppstått vid tidigare års bristande kontroll. arbetar dessutom vidare med att behålla och vidare öka kostnadsmedvetenheten i organisationen. utarbetade en ny förordning (2010:1167) om avgifter för den statliga kontrollen av läkemedel. Förordningen trädde ikraft . Tanken bakom den nya förordningen för avgifter för den statliga kontrollen av läkemedel är att den ska spegla verkets faktiska kostnader för läkemedelskontrollen. har fortsatt att arbeta för att minska ärendebalanser för ansökningar om nationella läkemedelsgodkännanden. Balansen har minskat eftersom verket avslutade betydligt fler nationella ansökningar (186 stycken) än vad som inkom (139 stycken). har tillsammans med andra myndigheter getts i uppdrag att bidra till att kunskapsspridningen till hälso- och sjukvården planeras och utförs på ett sådan sätt att staten så lång som möjligt uppfattas som en samordnad aktör av huvudmännen. har förts en kontinuerlig dialog om arbetsfördelning mellan , , och vad gäller bl.a. värdering av läkemedel och behandlingsrekommendationer. Myndigheterna har gemensamma beröringspunkter i arbetet med sina kunskapsunderlag. Arbetet pågår fortfarande och bör ha samordningsvinster i ett längre perspektiv. har fortsatt att vara involverat internationellt och har behållit sin ställning inom EU och låg i topp när det gäller antalet rapportörskap i den centrala godkännandeproceduren. Detta ligger väl i linje med regeringens intentioner att verket fortsatt ska ha en hög profil i det internationella arbetet såväl vad beträffar EU som globalt. har fått en ny utökad roll till följd av omregleringen av apoteksmarknaden vilket ställer nya och förändrade krav på samverkan med nya aktörer. Dessutom måste en ny marknad styras upp, vilket förutsätter såväl en utvecklad kompetens som utvecklad samverkan med aktörer och departement. har gjort förstärkningar på apoteksområdet vilket gjort att synliga resultat har uppnåtts . 4.14.2Bolag med statligt ägande inom apotekssektorn (publ) () är ett av staten helägt bolag som har till uppgift att tillhandahålla varor och tjänster inom läkemedelsområdet. Under omregleringen av apoteksmarknaden ägdes av moderbolaget (OAB), som hade inrättats för att leda och övervaka de processer som var nödvändiga för att omstrukturera . delade OAB ut aktierna i till staten. trädde en ny lag om handel med läkemedel i kraft och apoteksmarknaden öppnades därmed för konkurrens. I början på 2010 överlämnades cirka hälften av apotek till fyra olika köpare. Dessutom överfördes 150 apotek till den s.k. Apoteksgruppen för att drivas av småföretagare. nettoomsättning uppgick till (43,2009). Minskningen förklaras av lägre verksamhetsvolym till följd av avyttring av apotek. I jämförbara apotek ökade nettoomsättningen . Försäljningen av receptbelagda läkemedel svarade för nästan fyra femtedelar av den totala försäljningen av läkemedel till konsument medan receptfria produkter och andra produkter för egenvård svarade för drygt en femtedel av försäljningen. Rörelseresultatet uppgick till medan resultatet efter skatt uppgick till . Resultatet belastades med omreglerings- och omstruktureringskostnader på sammanlagt . lämnade för en utdelning till ägaren på till följd av försäljningen av apotek. öppnades 24 nya öppenvårdsapotek. har också avtal med cirka 800 apoteksombud för att trygga läkemedelsförsörjningen i glesbygd. Regeringen bedömer att även har fortsatt att bidra till läkemedelsförsörjningen på ett tryggt, säkert och effektivt sätt och att bolaget är en väl fungerande aktör på den nya apoteksmarknaden. Bolaget har fortsatt placerat sig väl i mätningar när det gäller attityder och kundnöjdhet. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 ombildades (OAB) till holdingbolag i . Bolaget ändrade firma till Apoteksgruppen i . Koncernen består av holdingbolaget samt dotterbolagen i och Apoteksgruppen i . Un- der 2010 och 2011 har den försäljningsprocess, som inleddes , fortsatt. Genom denna process bolagiseras och avyttras 150 apotek till småföretagare, som blir majoritetsägare i dessa bolag. Apoteksgruppen i ansvarar för en medlemsorganisation för småföretagare som förvärvat apotek. innehåller en särskild stödstruktur för småföretagare som innebär samverkan kring t.ex. inköp, distribution, it och kvalitet samt att stöd ges i organisatoriskt och administrativt hänseende. Apoteksgruppen i lämnar krediter till småföretagare på av försäljningspriset för respektive apotek. Till uppgifterna för Apoteksgruppen i hör också att slutföra vissa uppgifter med anknytning till omregleringen. Nettoomsättningen i koncernen minskade från till , vilket berodde på att stora delar av verksamheten överläts . Rörelseresultatet efter skatt uppgick till ett underskott om . Utdelningen för uppgick till . Försäljningen av apotek och överlämnandet till nya ägare har fortskridit i en takt som bedöms rimlig. såldes 89 apotek. Apoteksgruppen bedöms liksom ha bidragit till läkemedelsförsörjningen på ett positivt sätt . har inrättats för att genom sin verksamhet skapa förutsättningar för en väl fungerande konkurrens på apoteksmarknaden genom att ge öppenvårdsapoteken tillgång till databaser, register och annan samhällsnyttig infrastruktur på likvärdiga och ickediskriminerande villkor. Andra uppgifter som bolaget har är bl.a. att förmedla ersättning från landstingen till öppenvårdsapoteken enligt förordningen (2002:687) om läkemedelsförmåner m.m. Finansieringen av bolagets verksamhet sker huvudsakligen genom att man tar ut en avgift, 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 som fastställs av TLV, av apoteksaktörerna. övergick i direkt statlig ägo genom utdelning från dåvarande OAB. , som var det första hela verksamhetsåret efter apoteksreformens ikraftträdande, uppgick rörelsens intäkter till och resultatet efter skatt till . Enligt bolagsordningen ska det inte ske någon vinstutdelning till aktieägaren. Vinsten ska, i den mån den inte reserveras, användas för att främja bolagets ändamål. Bolaget fick för att inrätta ett nationellt dosregister och utreda förutsättningarna för ett nationellt samtyckesregister samt utveckla läkemedelsförteckningen. Bidrag har också lämnats från staten för driften av läkemedelsförteckningen med och för drift och utveckling av elektroniskt expertstöd (EES) med . bedöms ha utfört sina uppgifter väl och bidragit till en effektiv och säker distribution av läkemedel. () är ett företag som har som huvuduppgift att tillverka extemporeläkemedel och lagerberedningar. Bolaget ägs från direkt av staten, efter att tidigare ha varit ett dotterbolag till . Nettoomsättningen blev , vilket var något lägre än kassationer av produkter som APL inte längre får tillhandahålla. För delades ut till staten. APL har fullgjort sin huvuduppgift på ett tillfredsställande sätt. trädde ny lagstiftning i kraft som innebar att även marknaden för extempore- och lagerberedningar blev konkurrensutsatt. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Folkhälsopolitiken spänner över flera samhällssektorer vilket innebär att verksamheter och insatser inom flera utgiftsområden bidrar till politikens genomförande. , och är myndigheter som spelar en central roll inom folkhälsoområdet genom att de fungerar som , ansvarar för nationell uppföljning och utvärdering såväl av folkhälsans utveckling som av insatser inom folkhälsoområdet samt ansvarar för tillsyn och epidemiologisk bevakning. Folkhälsoforskning finansieras bland annat av för arbetsliv och socialvetenskap och av . Inom utgiftsområde 9, delområde folkhälsopolitik, finns ett särskilt ansvar för smittskydd och hälsoskydd och för en rad frågor av betydelse för samhällets beredskap i hälsorelaterade frågor, främst inom smittskyddsområdet. Inom folkhälsopolitiken finns även ett särskilt ansvar för insatser som syftar till att skapa goda förutsättningar för hälsofrämjande levnadsvanor i befolkningen.