prop · GY03145 · 2011-06-20 00:00:00 — -En ofta underskattad faktor när det gäller projektledararbete är tiden att engagera, och förankra en projektidé för att så småning- om genomföra den tar tid. har Arvsfondsdelegationen kategoriserat 514 slutredovisade projekt. Se tabell 18. Tabell 18 Projektens överlevnad. Närmare hälften av projektens erfarenheter (kategori 3 och 4) lever enligt slutredovisningen vidare i någon form. för slutredovis- ningen finansierades av organisationen själv alternativt helt eller delvis av kommunala, landstingskommunala eller statliga medel. av projekten lyckades inte genomföra den verksam- het de beviljats medel för. Arvsfondsdelegationens projekt ur ett jämställdhetsperspektiv gör kansliet en särskild uppföljning av vilka projekt som riktar sig till enbart män respektive kvinnor och antal projekt som har manliga respektive kvinnliga projektledare. I de projekt som slut- redovisades har av projektledarna varit Det finnas ingen större skillnad i vilken typ av organisationer eller vilken typ av verksamhet som män respektive kvinnor är projekt- Arvsfonden uppmärksammar därutöver jämställdhetsperspek- tivet i såväl handläggning av ärenden som de utvärderingar som initieras. Av de projekt som Arvsfondsdelegationen beviljade medel till under 2010 riktar sig sju enbart till män. Av dessa genomfördes tre av Riks- organisationen för Jämställdhet. Alla utom ett projekt, som arbetar med en modell för arbete med genusfrågor och pojkars engagemang i jämställdhetsarbete, har till syfte att stödja pojkar och unga män på olika Exempelvis att förebygga våld genom metoder som främjar jäm- ställdhet och ickevåld. Projekt där unga män kan få stöd och möjlighet att dela sina erfarenheter med andra har blivit vanligare . riktade sig denna typ av projekt vanligen till unga kvinnor. Tjugofyra projekt riktar sig till enbart flickor eller kvinnor. drivs sex av kvinnoorganisationer och två av organisationer bildade på Nio projekt vänder sig till unga kvinnor med invandrarbak- grund och har som syfte att arbeta med exempelvis mentorskap och Sju av projekten har kvinnor med funktionsnedsättning som , Tjejers rätt i samhället, vilken driver ett projekt för ungdomar i särskolan som lever med hedersrela- terade normer och värderingar och Stiftelsen som i pro- jektet Från handling till vidareutveckling arbetar med att ta fram ny kun- skap om hur kvinnor med funktionsnedsättning som utsätts för våld och övergrepp ska få stöd och hjälp. Det har blivit vanligare att projekt som riktar sig särskilt till kvinnor, uttalat omfattar även unga kvinnor med invandrarbakgrund och kvinnor med funktionsnedsättning. Arvsfondsdelegationen anlitar särskilda utvärderare för projektutvär- Projektens dokumentation, enkäter och eller telefonintervjuer samt projektbesök och intervjuer används som underlag för dessa utvär- Sju utvärderingar som omfattar sammanlagt 177 projekt har avslutats . I det följande redovisas kortfattat de viktigaste slutsatserna i respektive utvärdering. Se vidare Arvsfondsdelegationens webbplats. till integration uppföljning av 43 Arvsfondsprojekt genomförda av organisationer bildade på etnisk grund. Relativt få organisationer bildade på etnisk grund har sökt medel ur Arvs- fonden . Utvärdering av 43 projekt genomförda av organisa- tioner bildade på etnisk grund, som fått bidrag av Arvsfondsdelegationen , visar att organisationerna ofta saknar organi- sationskapital och har många barriärer att övervinna språkligt, kulturellt Skr. 2010/11:145 och socialt. Många organisationer som ingår i studien har haft svårigheter att genomföra sina projekt och många verksamheter lever inte vidare efter projekttidens slut. Studien visar att Arvsfondens medel har varit en viktig del i att bygga upp ett organisationskapital där nya projekt grundar sig på erfarenheter från tidigare projekt. Projekten som har fått bidrag uppvisar stor variation. En stor del av projekten har inriktning mot integration och att skapa dialog mellan den egna gruppen och svenskfödda. Andra har som huvudinriktning att stärka målgruppens egenmakt (empowerment). De projekt som lyckats bäst har bedrivit verksamheter i nära anslutning till föreningens kärnverksamhet, inventerat om det finns behov i den aktuella frågan och vilka personer som skulle kunna vara deltagare i den planerade verksamheten. De har också tagit hjälp av andra mer etablerade organisationer. Kvinnornas deltagande och inflytande behandlas också i studien som visar att de sällan återfinns i lednings- och styrelseuppdrag. har trettio projekt som på skilda sätt var inrik- tade mot islam och muslimer i beviljats medel av Arvsfonden. Bland de organisationer som har fått bidrag finns både muslimska före- ningar, som unga muslimer, i och och etablerade svenska organisationer som samt Astma och . Några av projekten drivs av organisa- tioner tillsammans med kommunala omsorgsenheter. Studien visar att det är viktigt att ha organisationskapital, att målgrup- pen är involverad från början att kunskap finns om det aktuella området för att projekten ska komma igång och kunskaper och erfarenheter ska kunna leva vidare. En framkomlig väg för organisationer som saknar organisationskapital har varit att ta hjälp av etablerade organisationer med erfarenhet. Somaliska föreningar som överbryggare Tjugo olika somaliska föreningar och organisationer har beviljats medel ur Arvsfonden för 28 projekt som vänder sig till somalier i . Integration, aktivering och sociala problem ingår i någon grad i samtliga projekt. Studien visar att Arvsfondens bidrag möjliggör för föreningar att fun- gera som överbryggare mellan den svensksomaliska gruppen och det svenska samhället att få kunskap om och förståelse för varandra. Projek- ten har också skapat positiva spiraler där barn och unga får chansen att få förebilder som kan inspirera och där de själva kan vara förebilder för andra. Många av föreningarna i studien saknar organisationskapital och har stött på svårigheter att genomföra sina projekt som planerat. Majoriteten av de projektansvariga var män och de föreningar som har fått stöd är verksamheter där män har aktiviteter . är ofta målgruppen för de verksamheter som bedrivs men är inte lika ofta representerade i de olika föreningarna. Ung kriminell eller bara annorlunda bakgrund? identitetsutveckling och integration inom Unga Föreningen , Kriminellas Revansch i Samhället bildade orga- Meningen var att bygga upp en nationell organi- sation med främsta syfte att arbeta med unga människor () på glid, det vill säga ungdomar som befann sig i riskzonen för kriminalitet Tanken var att detta arbete skulle ske genom att ung- domarna själva fick bygga upp, skapa, driva och organisera ungdoms- verksamhet med stöd av vuxna. finns sjutton lokala Unga KRIS- avdelningar, vilket är frukten av ett stort arbete på olika nivåer inom Studien visar att Unga har blivit en mötesplats där bakgrunder inte ses som något problem, utan snarare som något som förenar och berikar. Genom att kan finnas till hands dygnet runt, när livet är som svårast, kan man hjälpa andra att komma över den svå- raste perioden, för att sedan gradvis bygga upp en större känslomässig Studien visar också hur Unga inte låser in de unga i rollen att vara före detta kriminell, utan att individer kan gå vidare mot nya sociala gemenskaper och uppgifter. Omkring 3 000 unga har nåtts av någon form av insats från Unga . Värdet av Unga en samhällsekonomisk utvärdering Arvsfondsdelegationen har också låtit göra en samhällsekonomisk utvär- dering av Unga . Studien bygger på Unga egen statistik över hjälpta ungdomar, dels av tidigare forskning och statistik över risken för återfall för ung- domar som har inlett en kriminell verksamhet. ställts i en samhällsekonomisk, en kostnads- och nyttokalkyl där vinsten utgör samhällets vinst jämfört med om ungdomarna fortsatt sin krimi- nella bana i samma omfattning som före engagemanget från Unga . Resultatet av den samhällsekonomiska beräkningen är en genomsnittlig vinst på per rehabiliterad deltagare i Unga . totala vinsten för alla de 595 personer som blivit hjälpta är nästan Varje krona som Arvsfonden investerat i Unga ger, enligt utvärderingen, tillbaka. Kunskap och praktik i utveckling Utvärdering av Allmänna Arvsfondens stöd till projekt om mäns våld mot kvinnor och barn Utvärderingen omfattar 42 projekt om mäns våld mot kvinnor och barn som beviljats medel under 19942008. Ungefär hälften av projekten drivs av olika typer av kvinnojoursverksamheter. Projekten handlar om såväl nya målgrupper som nya metoder och ny kunskap. till ålder aktualiseras på flera sätt i studien. Dels handlar det om relatio- ner mellan olika generationer kvinnor, där tjejjourernas organisering har förskjutit åldersordningen så att det är flera generationer kvinnor som kommer till tals om hur mäns våld mot kvinnor och barn ska hante- Skr. 2010/11:145 ras. Ålder och makt handlar också om relationer mellan vuxna (kvinnor) och barn (flickor och pojkar). När det finns knappa ekonomiska resurser kan det vara svårt att hålla kvar fokus på frågor om barns delaktighet, det vill säga barns möjlighet till makt och inflytande över sin situation. Stu- dien visar också de projekt som handlar om att etniska minoriteter inte har lika etablerade relationer till andra och är mer sårbara än de mer eta- blerade organisationerna. Och att de mer väletablerade organisationerna visar lite intresse för våldsutsatta kvinnor och barn från etniska minorite- ter. Studien tar också upp brukarperspektivet och brukarnas delaktighet som en eftersatt fråga. Brukarmedverkan visioner och verkligheter Trettiotvå projekt som rör äldre beviljades mellan 19962008 ur Arvsfonden. Äldre är inte Arvsfondens målgrupp men äldre personer med funktionsnedsättning kan vara projektens speci- fika målgrupp. Majoriteten av projekten har genomförts av handikapp- organisationer. Bland projekten finns olika typer av verksamheter så som metod- eller hjälpmedelsutvecklande, kontakt- och aktivitetsinriktade och organisationsutvecklande projekt. Utvärdering visar att verksamheterna på många olika sätt varit, och är, betydelsefulla för dess målgrupper. Exempelvis hur demenssjuka och mycket gamla människors kompetens kan tas tillvara på nytt sätt och i nya sammanhang. Projekten har också bidragit till att uppmärksamma handikapporganisationernas äldre medlemmar och till bestående för- ändringar av den egna organisationen. De har också satt igång föränd- ringsprocesser i offentliga verksamheter och medverkat till politiska förslag och beslut. har tre nya tematiska utvärderingar påbörjats omfattande 218 projekt kring föräldrastöd, projekt med hbt-perspektiv (homo- och bisexuella samt transpersoner) och projekt som vänder sig till pojkar och unga män. Även de projekt som inte helt lyckats uppnå sitt mål kan ge viktig kun- skap. Att sprida kunskaper och erfarenheter från projekten är i första hand en uppgift för de organisationer som får projektstöd. I anvis- ningarna för ansökan understryks därför att projektansökan bör innehålla en plan för dokumentation och erfarenhetsspridning. Som har nämnts under avsnitt 6.1 informerar Arvsfondsdelegationen löpande och på olika sätt om sin verksamhet och om projekten. Målet för Arvsfondsdelegationens arbete med erfarenhetsspridning är att sprida resultaten till i första hand organisationer som bedriver ideell verksamhet och till bl.a. kommuner och landsting för att de ska kunna ta till sig och börja använda nya metoder och modeller som utvecklats med stöd ur Skr. 2010/11:145 Allmänna arvsfonden. Erfarenheter från avslutade projekt sprids även Arvsfondsdelegationen sprider information om projekt och erfarenheter genom sin webbplats, som bl. innehåller en projektdatabas med be- skrivningar av pågående och avslutade projekt. Projektdatabasen syftar till att kontakter kan knytas mellan pågående projekt på olika platser i landet och till att vara en källa till tips och idéer. Rapporterna från de utvärderingar som avslutats finns publi- cerade i fulltext på webbplatsen. De presenteras också vid seminarier där utvärderarna tillsammans med ett antal projekt delger sina resultat och erfarenheter. Seminarierna vänder sig till , andra myn- digheter och organisationer samt de projekt som ingår i studien. hölls nio seminarier. Sammanlagt har 500 personer från , , myndigheter och organisationer deltagit i semina- rierna. Två av seminarierna har genomförts tillsammans med tvärpolitiska Handikappforum och ett i samverkan med Utrikesdeparte- mentets islamprojekt. Andra myndigheter som exempelvis BRÅ, SKR och har i sina utredningar tagit del av och spridit erfarenheter från Arvsfondens projekt och utvärderingar. har samtliga utvärderingsrapporter och all övrig information om utvärde- ringsverksamheten laddats ner drygt 36 000 gånger. Av dessa utgör 12 500 nedladdningar av de utvärderingsrapporter som publicerades . 7 Regeringens bedömning av Skr. 2010/11:145 Arvsfondsdelegationens verksamhet och Regeringens bedömning: Arvsfondsdelegationen fördelade 434 miljo- ner kronor i projektmedel , vilket är mindre än föregående år. Skälen till minskningen bedöms i huvudsak vara kopplade till att genomgått flera organisatoriska förändringar. Regeringen bedömer att kostnaderna för administration för Arvsfondsdelegationen är rimliga i förhållande till de medel som myndigheten beslutar om. Stödet har fördelats på ett väl genomfört sätt i enlighet med fondens ändamål och inom ramen för de av regeringen prioriterade områdena. Regeringen ser positivt på utvecklingen av Arvsfondsdelegationens sär- skilda satsningar för barns och ungdomars delaktighet och inflytande m.m., liksom på delegationens arbete för att få in fler ansökningar från de län som har fått minst stöd ur fonden . Regeringen har i flera tidigare skrivelser angett att det är önskvärt att medelstilldelningen till förmån för målgruppen barn ökar. Utvecklingen har dock i detta avseende varit i stort sett oförändrad . Regeringen gör därför bedömningen att det kan behövas ytterligare insatser för att det ska komma in fler ansökningar av god kvalitet som rör målgruppen. Regeringen ser positivt på att Arvsfondsdelegationen kommer att överlämna en samlad redogörelse för sin strategi för uppfölj- ning och utvärdering. Som en del av det fortsatta arbetet med uppföljning och utvärdering ser regeringen det som angeläget med en tydligare redovisning av brukardelaktigheten i projekten samt med ett strategiskt jämställdhetsarbete inom myndigheten. Skälen för regeringens bedömning Driftskostnaderna i förhållande till verksamheten ökade med , se avsnitt 2.4. Skälen till ökningen bedöms i huvudsak vara kopplade till organisatoriska förändringar till följd av att överförts från till Kammarkollegiet. hade även en relativt stor rörlighet bland handläggande personal . Driftskostnaderna per beslut förefaller ha ökat något över tiden, vilket enligt delegationen delvis beror på att projekten i genomsnitt blivit större och därmed kräver en mer omfattande handläggning. Regeringen be- dömer att kostnaderna för administration för Arvsfondsdelegationen är rimliga i förhållande till de medel som myndigheten beslutar om. Arvs- fondsdelegationen bör även fortsättningsvis arbeta för att säkerställa att verksamheten bedrivs kostnadseffektivt. Arvsfondsdelegationen fördelade i projektmedel , vilket är en minskning med jämfört med föregående år. Minskningen är troligen ett resultat av de organisatoriska förändringar som kansliet genomgått . Tilldelningen av medel minskade för samtliga målgrupper. Medelstilldelningen till förmån för målgruppen ungdomar minskade med (), till förmån för personer med funktionsnedsättning med 23 miljoner kro- nor () och till förmån för målgruppen barn med (). Även antalet inkomna ansökningar om projektmedel minskade något , från 1 635 till 1 425 stycken, vilket är ett trendbrott jämfört med de senaste årens utveckling. Detta kan troligen härledas till en mindre omfattande informationsverksamhet. Det är angeläget att antalet inkomna ansökningar återigen ökar , samt att ansök- ningarna håller en hög kvalitet. För att så ska ske gör regeringen bedöm- ningen att ytterligare informationsinsatser bör övervägas. Särskilt ange- läget är det att nå ut med information om arvsfonden till organisationer som inte tidigare sökt stöd ur fonden. Regeringen kan konstatera att medel beviljats till projekt inom samtliga av de prioriterade områden som regeringen lyft fram. Av verksamhetsberättelsen framgår att nästan av de beslutade medlen gick till projekt inom dessa områden, vilket är en minskning med jämfört med . Det innebär att av de av Arvsfondsdelegationen beslutade medlen för året tillföll ett prioriterat område, att jämföra 2009. Rege- ringen bedömer det som positivt att de prioriterade områdena har ett tydligt genomslag i Arvsfondsdelegationens fördelning av projektmedel. Regeringen har i tidigare skrivelser uttalat att det behövs ett fortsatt utvecklingsarbete när det gäller att finna framgångsrika arbetssätt för att genomföra intentioner på lokal nivå i frågor som rör barn och unga. Det är därför glädjande att antalet projekt som beviljats medel för det prioriterade området Information och tillämpning av barn- konventionen ökade från 16 till 32 projekt. Det är också positivt att antalet inkomna ansökningar avseende mål- gruppen ungdomar som beviljas medel har ökat , vilket tyder på att kvaliteten i ansökningarna för den här målgruppen har höjts. Regeringen noterar att äldre personer omfattas av många projekt till förmån för personer med funktionsnedsättning även om inte äldre är en särskild målgrupp för Allmänna arvsfondens verksamhet. Utöver att det beslutas om medel till ett antal projekt som specifikt riktar sig till perso- ner som är äldre, omfattas de av många projekt inom området funktions- hinder eftersom t.ex. demens, synskador, hörselskador, rörelsehinder och de flesta andra funktionsnedsättningar är vanligast förekommande i högre åldrar. Detta är helt i överensstämmelse med regeringens bedömning av hur medlen kan användas. I verksamhetsberättelsen redovisar Arvsfondsdelegationen den geogra- fiska fördelningen av beviljade medel. Mer än hälften, 236 miljoner kro- nor, av de medel som beslutades gick till lokala och regionala Resterande medel gick till nationella projekt, vilket är samma Skr. 2010/11:145 andel som föregående år. Det innebär att finansieringen av lokala och regionala projekt minskade med , eller . Vad gäller de regionala projekten är det tydligt att storstads- områdena både har flest avslag och flest beviljade ansökningar och det är också de som fått störst summa projektmedel beviljade. Det framstår som rimligt att medelsfördelningen, åtminstone i viss utsträckning, återspeglar antalet föreningar och invånare i landets olika regioner. bevil- jades projekt i samtliga län medel ur Allmänna arvsfonden . Detta tyder på att Arvsfondsdelegationens särskilda informationsinsatser till föreningsansvariga i kommuner vars föreningsliv får litet stöd ur fonden, ger resultat. Arvsfondens särskilda satsning Fördel barn, till förmån för målgruppen barn , pågår under 20092012. Målsättningarna med sats- ningen är att pröva olika former av utvecklingsprojekt och insatser som ska verka främjande och stärkande för barn i särskilt utsatta situationer eller som är i risk att hamna i utsatta situationer, att stimulera till sam- arbete, utifrån barnets bästa, mellan ideell sektor och offentliga huvud- män, att pröva nya metoder, arbetsformer och modeller som ska leda till ökad delaktighet och inflytande för barn samt att öka kunskapen och medvetenheten om barnets rättigheter och behov enligt barnkonven- tionen, såväl bland barn som vuxna. Regeringen ser positivt på att det inom ramen för satsningen beviljats till 39 projekt till målgruppen . Även den särskilda satsningen Vi deltar, till förmån för målgruppen barn och unga , har haft en fortsatt positiv utveckling . Inom ramen för satsningen ges stöd till ungdomsprojekt som syftar till att utveckla nya metoder, modeller och mötesplatser för dialog kring demo- krati, delaktighet och mänskliga rättigheter. Regeringen anser att sats- ningen för en fortsatt god utveckling av stödet till ungdomspro- har 48 projekt beviljats totalt nästan inom ramen för den särskilda satsningen. Projekt till förmån för målgruppen barn Regeringen har i flera tidigare skrivelser konstaterat att medelstilldel- ningen till förmån för målgruppen barn legat markant lägre än för fondens övriga målgrupper och understrukit att det är önskvärt med fler projekt som rör målgruppen. Regeringen har i tidigare skrivelse även gjort bedömningen att en analys av orsakerna till detta bör göras. Utvecklingen har dock i detta avseende varit i stort sett oförändrad även under föregående år. Det är därför glädjande att Arvsfondsdelegationen uppger att projekt som rör barn kommer att ges prioritet inom ramen för den särskilda satsning Fördel barn . inkomna projektansökningar avseende målgruppen barn som beviljas medel är lägre än för fondens övriga målgrupper. behovet av att öka antalet ansökningar av god kvalitet som rör mål- Regeringen gör därför återigen bedömningen att en analys Skr. 2010/11:145 av orsakerna till den lägre medelstilldelningen till förmån för målgruppen barn bör göras. Enligt lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden ska Arvsfondsdelega- tionen ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av beviljade stöd. redogör Arvsfondsdelegationen i sin verksamhetsberättelse för hur utvärderingarna struktureras. Arvsfondsdelegationen kommer att överlämna en samlad redogörelse för sin strategi för uppföljning och utvärdering. En bedömning av projektens så kallade brukardelaktighet ska enligt Arvsfondens kriterier göras. Det innebär en bedömning av målgruppens egen delaktighet i planeringen och genomförandet av projekten. I utvär- deringsarbetet har delegationen identifierat brukardelaktigheten som en framgångsfaktor för att ett projekt ska leva vidare efter projekttidens slut. Det är angeläget att organisationerna redovisar hur brukardelaktigheten har tillgodosetts inom ramen för projekten som en del i att mäta kvalite- ten samt att Arvsfondsdelegationen följer upp och utvärderar brukar- delaktigheten systematiskt. I verksamhetsberättelsen uppgav Arvsfondsdelegationen att ett arbete inletts med målet att utveckla handläggning, uppföljning och utvärdering av projekten ur ett genusperspektiv. Regeringen ser positivt på arbetet men gör bedömningen att delegationens strategiska jämställd- hetsarbete kan utvecklas ytterligare. 8Inriktning och prioriterade områden för stöd ur Allmänna arvsfonden Regeringen ska enligt lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden ange den kommande inriktningen av fondens stödgivning. Det gör regeringen genom att i sin årliga skrivelse till ange inriktningen av barn- rättspolitiken, ungdomspolitiken samt funktionshinderspolitiken. Rege- ringen anger även sådana områden som är angelägna att utveckla och som därför bör prioriteras vid Arvsfondsdelegationens medelsfördelning. Målet för barnrättspolitiken är att barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande. Målet utgår från de grundläggande principerna i konventionen om bar- nets rättigheter () som omfattar varje flicka och pojke upp till . Att ta tillvara och stärka barnets rättigheter och intressen med utgångspunkt i förutsätter att regeringens barn- rättspolitik är sektorsövergripande och förverkligas inom alla områden Skr. 2010/11:145 och verksamheter där barn är berörda. har godkänt den strategi för att stärka barnets rättigheter i i enlighet med regeringens förslag i pro- positionen Strategi för att stärka barnets rättigheter i (prop. 2009/10:232, bet, 2010/11:SoU3, rskr. 2010/11:35). Strategin utgår från de mänskliga rättigheter som varje barn ska tillförsäkras enligt inter- nationella överenskommelser, särskilt de åtaganden som följer av barn- konventionen.