prop · GZ031 · 2011-09-20 00:00:00 — Promemorians lagförslag i ovan angivna delar finns i bilaga 4, avsnitt 2. Förslagen har remiss- behandlats. En förteckning över remissin- stanserna finns i bilaga 4, avsnitt 3. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Fi2011/1936). Lagförslagen är enligt regeringens mening av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Beskattningen av cigaretter, cigarrer, cigariller och röktobak är harmoniserad inom EU. De inom EU gemensamma bestämmelserna om tobak är reglerade i tre direktiv.122 Skatt ska enligt direktiven betalas för cigaretter, cigarrer, cigariller och röktobak. Direktiven reglerar skattestrukturer, minimi- skattesatser och definitioner av de skattepliktiga tobaksprodukterna. Snus och tuggtobak om- fattas inte av direktiven. Bestämmelserna i tobaksskattedirektiven är genomförda i svensk rätt genom lagen (1994:1563) om tobaksskatt, förkortad LTS, och 122 Rådets direktiv /79/EEG av om tillnärmning av skatt på cigaretter, rådets direktiv /80/EEG av om tillnärmning av skatter på andra tobaksvaror än cigaretter och rådets direktiv /59/EG av om andra skatter än omsättningsskatter som påverkar förbrukningen av tobaksvaror. Direktiven ändrades senast genom rådets direktiv /12/EU av om ändring av direktiven /79/EEG, 92/80/EEG och 95/59/EG när det gäller strukturer och skattesatser i fråga om punktbeskattning av tobaksvaror samt av direktiv /118/EG. förordningen (2010:177) om tobaksskatt. I LTS finns även bestämmelser om beskattning av snus och tuggtobak. Beskattningen av cigaretter baseras på uttag av dels styckeskatt, dels värderelaterad skatt. Styckeskatten uppgår till per cigarett. Den värderelaterade delen av skatten utgör av detalj- handelspriset. Skatt på cigarrer och cigariller tas ut med per styck. Övrig tobak beskattas per kilogram enligt följande. Skatt på röktobak tas ut med per kilogram. Skatt på snus tas ut med per kilogram och skatt på tuggtobak tas ut med per kilogram. Skatten på tobak är enligt 42 § LTS föremål för omräkning utifrån konsumentprisindex (KPI) från och med . Syftet är att realvärdesäkra skattesatserna. Den årliga omräkningen motsvarar de i lagen angivna skattebeloppen multiplicerade med det jäm- förelsetal, uttryckt i procent, som anger för- hållandet mellan det allmänna prisläget året närmast före det år beräkningen avser och prisläget . När det gäller skatt på cigaretter avser omräkningen endast styckeskatten. 6.9.3Höjd skatt på tobak Regeringens förslag: Styckeskatten på cigaretter höjs från till . Skatten på cigarrer och cigariller höjs från till per styck. Skatten på röktobak höjs från till per kilogram. Skatten på snus höjs från till per kilogram och skatten på tugg- tobak från till per kilo- gram. Den skatt som i vissa fall tas ut vid privat import av tobak från tredjeland eller med anledning av punktskattekontroll av transporter justeras på motsvarande sätt. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: och En Rökfri Generation tillstyrker en höjning av tobaksskatten på cigaretter, snus och övriga tobaksprodukter. Yrkesföreningar mot tobak anför att starka folkhälsoskäl talar för regelbundna och avsevärda höjningar av skatten på tobak samt att det bör finnas utrymme för större skattehöjningar än de som föreslås. och har inga synpunkter på förslaget. anför dock att det enligt erfarenheter finns ett samband mellan en höjning av skatten på tobak och en ökning av såväl den legala som den illegala införseln av sådana varor. Enligt förs det in stora mängder snus av Ålandsresenärer och det är enligt uppfattning mycket som talar för att en stor del av denna införsel är avsedd för den kommersiella marknaden. En framtida skattehöjning kan förväntas leda till en ökad införsel av snus och andra tobaksvaror. anför vidare att ett ökat varuflöde och ökad illegal införsel påverkar förutsättningarna för att bedriva verksamheten. () motsätter sig inte skattehöjningar men vill understryka de risker som en tobaksskattehöjning medför vad gäller illegal handel. Ett sätt att begränsa problemen med illegal handel är att genomföra flera små skattehöjningar i stället för en stor. BAT föreslår skattehöjningen fördelas jämt på de kommande tre åren. stödjer skäliga skatter som en del av regeringens strategi för att uppnå både intäkts- och folkhälsomål. anser dock att det finns en stor risk att en plötslig ökning av skatten på tobak leder till oavsiktliga negativa konsekvenser och föreslår därför en ökning fördelad . För att minska riskerna med ökad illegal handel föreslår () att regeringen ska fördela den föreslagna skattehöjningen på . STL framhåller även att alla tobaksprodukter bör behandlas och beskattas lika. anser att skattehöjningen för tobak bör spridas . Även föreslår att cigarettskatten sprids jämt snarare än implementeras i ett slag. framför att så höga skattehöjningar som föreslås inte kommer att leda till minskad konsumtion utan snarare göra den olagliga tobaken mer tillgänglig. ifrågasätter höjningarna på tobak överlag. Lands- organisationen (LO) anför att man i sak inte är emot att skatten på tobak höjs om det genom- förs med ytterligare sociala instanser för att minska beroendet av tobak. LO anför vidare att när förslaget endast presenterar skatte- höjningar avvisas detta. Skälen för regeringens förslag: Skatten på tobak ska omräknas med KPI . Syftet är att fortsättningsvis realvärdesäkra skattesatserna. De nya skatte- satserna, som ska gälla , baseras på förändringen i KPI mellan juni månad 2010 och juni månad 2011. Detta förslag om höjd skatt på tobak bör därför även beakta justeringen i skattesatserna för tobak till följd av förändringen i KPI som i annat fall skulle ha skett . Förändringen i KPI för perioden uppgår till . medför omräkningen med KPI att styckeskatten på cigaretter höjs med , skatten på snus höjs med per kilogram, skatten på cigarrer och cigariller höjs med per styck, skatten på röktobak höjs med per kilogram och skatten på tuggtobak höjs med per kg. Ett övergripande mål för samhället är att främja folkhälsan. Det råder stor enighet om att den totala tobakskonsumtionen minskar när priset ökar. Höjd skatt på tobak påverkar därmed konsumtionen av tobak och utgör därför ett led i regeringens arbete för främjandet av förbättrad folkhälsa. Enligt statistik från vid (SoRAD) har den totala konsumtionen av cigaretter minskat med . En förklaring till minsk- ningen kan vara den höjning av cigarettpriserna med som skett . Därutöver kan faktorer som förbud mot rökning på restauranger och caféer tillsammans med den förstärkta allmänna debatten om cigaretternas negativa påverkan på hälsan ha bidragit. Vid förändringar i skatten på tobak måste dock hänsyn tas till eventuella effekter på den oregistrerade konsumtionen, dvs. konsumtionen av de tobaksvaror som förs in i från utlandet, vilket också anförts av ett antal remissinstanser. Stora förändringar i skatten riskerar att öka den oregistrerade konsumtionen oväntat mycket. Statistiken över den oregistrerade konsum- tionen tas fram av SoRAD via enkätunder- sökningar, men även av och (). SoRAD:s statistik mäter svenskars oregistrerade konsumtion. HUI:s statistik mäter förutom svenskars oregistrerade konsumtion även utländska besökares konsumtion i av medtagna cigaretter. publicerar statistik om antalet beslag av obeskattade cigaretter som förts in från länder utanför EU, dvs. Enligt SoRAD:s statistik konsumerades totalt, både registrerad och oregistrerad konsumtion, omkring 6,7 miljarder cigaretter i . konsumtion av cigaretter som andel av total konsumtion av cigaretter har fluktuerat i liten omfattning och inga tydliga trender går att utläsa i konsumtionssamman- sättningen. Växelkursens variation skulle dock kunna påverka mängden resandeinförda cigaretter. Enligt SoRAD utgjorde dock andelen resandeinförda cigaretter endast av den totala konsumtionen . Mot bakgrund av att andelen resandeinförda cigaretter utgjorde en relativt liten andel av total- konsumtionen bör växelkursens variation inte påverka den totala konsumtionen i någon större utsträckning. har observerat att en stor andel av de cigaretter som beslagtas är förfalskade cigaretter som inte går att skilja från oförfalskade cigaretter och därmed sannolikt kan säljas i butik till samma pris som beskattade cigaretter. beslagsstatistik visar att beslagen blir större per beslagstillfälle. beslagsstatistik speglar dock inte endast svenskarnas konsumtion av smugglade cigaretter då cigaretterna till viss del är avsedda att transporteras vidare till andra länder. Med tanke på att de förfalskade cigaretterna utgör en stor andel av de cigaretter som beslagtar går det dock inte att utesluta att mängden smugglade cigaretter kan utgöra en större del av den totala konsumtionen än vad statistiken i övrigt synes visa. Mot bakgrund av de synpunkter som förts fram av remissinstanserna bör dock beaktas att hushållens köpkraft har ökat . Mellan och har hushållens reala disponibla inkomst ökat med medan KPI har ökat med . Detta innebär att hushållens köpkraft har ökat mer än KPI. Den ökade köpkraften ger utrymme för en skattehöjning, oaktat den realvärdesäkring som ska ske genom omräkning av skatten på tobak med KPI. Vad gäller snus bör även framhållas att snus är en vara som främst produceras i och , vilket innebär att denna marknad utsätts för konkurrens från ett färre antal länder än vad som gäller för övriga tobaksvaror. Av hälsopolitiska skäl och som en del- finansiering av regeringens reformambitioner inom skatteområdet föreslår regeringen att skatten på cigaretter, cigarrer, cigariller, rök- tobak och tuggtobak höjs med . Mot bakgrund av att hushållens köpkraft ökat och den relativt stabila utvecklingen av oregistrerad konsumtion av cigaretter bedömer regeringen att den föreslagna höjningen av skatten kan ske utan risk för oväntat stora ökningar i den oregistrerade konsumtionen. Vad gäller snus föreslår regeringen att skatten höjs med . Även med hänsyn tagen till nu föreslagen skattehöjning på snus kvarstår att priset på snus i , inklusive mervärdesskatt, är högre än priset på snus i . Sammantaget bedömer regeringen att den föreslagna höjningen av skatten på snus, även relaterat till övriga tobaksvaror, är väl avvägd. Tobaksskattehöjningen som föreslås innebär sammantaget, inklusive omräkning med KPI, en höjning av skatten på cigaretter med per styck, på snus med per kilogram, på röktobak med per kilogram, på cigarrer och cigariller med per styck och på tuggtobak med per kilogram. Se tabell 6.5 nedan för samtliga skattehöjningar uppdelade på tidigare beslutad omräkning med index och föreslagna tobaksskattehöjningar. Den skatt som i vissa fall tas ut vid privat import av tobak från tredjeland enligt 4 kap. 3 § lagen (1994:1551) om frihet till skatt 3 kap. 5 a § skattekontroll av transporter m.m. av alkohol- varor, tobaksvaror och energiprodukter, för- kortad LPK, bör justeras på motsvarande sätt. Tabell 6.5 Skattehöjning på tobak, uppdelad på de olika tobaksslagen, för tidigare beslutad indexering och föreslagen skattehöjning Öre/styck och kr/kg Källa: Egna beräkningar. Förslaget avseende höjda skatter på cigaretter, cigarrer, cigariller, röktobak samt snus och tuggtobak föranleder ändringar i 2, 8, 35 och 42 §§ LTS, 4 kap. 3 § lagen om frihet från skatt vid import, m.m. samt i 3 kap. 5 a § LPK. Lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.223.24. 6.9.4Ikraftträdande- och över- gångsbestämmelser Regeringens förslag: Ändringarna träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inga synpunkter på ikraftträdandet. Skälen för regeringens förslag: I likhet med vad som föreslås i promemorian anser regeringen att de nya bestämmelserna om höjd tobaksskatt bör träda i kraft . Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Vad gäller skatt enligt lagen om tobaksskatt innebär detta t.ex. att om omprövar ett beskattningsbeslut avseende en redovisningsperiod före ska äldre bestämmelser avseende skattesatsens storlek tillämpas. Motsvarande gäller om omprövar ett beslut om skatt som i vissa fall tas ut vid privat import av tobak från tredjeland enligt lagen om frihet från skatt vid import, m.m. eller enligt lagen om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter. I tabell 6.6 nedan redovisas de offentligfinansiella effekterna av höjd skatt på tobak 2012. I de offentligfinansiella effekterna inkluderas inte justeringen av skattesatserna för tobak med förändringen i KPI. Tabell 6.6 Offentligfinansiell effekt av höjd skatt på tobak Källor: , och egna beräkningar. Förslaget om höjd skatt på cigaretter med per styck beräknas ge en offentligfinansiell nettointäkt på . En höjning av skatten på snus med per kilogram medför offentligfinansiella netto- intäkter på . En höjning av skatten på röktobak med per kilogram medför offentligfinansiella netto- intäkter på 2012. En höjning av skatten på cigarrer/cigariller med per styck och en ökning av skatten på tuggtobak med per kilogram medför ökade skatteintäkter netto på 2012. Totalt medför de föreslagna höjningarna av tobaksskatterna ökade offentligfinansiella netto- intäkter på . Effekter för myndigheter och företag För kommer ändringarna att medföra att texter i informationsbroschyrer behöver uppdateras inför ikraftträdandet. eventuellt ökade arbetsbörda och kostnader kan hanteras inom befintliga anslags- ramar. Detsamma gäller en eventuellt ökad arbetsbörda inom . Förslaget bedöms inte komma att påverka antalet mål i dom- stolarna. De föreslagna lagändringarna anses inte heller på annat sätt påverka arbetsbelastningen varken i förvaltningsdomstolarna eller i de allmänna domstolarna. De företag som berörs av förändringarna är endast de företag som är skattskyldiga för tobaksskatt. En förändring av skattesatserna bedöms inte förändra den administrativa bördan för de nämnda företagen. Sammantaget beräknas förslagen medföra att priset på ett paket med 19 cigaretteter som kostar ökar till , inklusive mervärdesskatt. Priset på en förpack- ning snus, , som kostar beräknas öka till , inklusive mervärdesskatt. 6.10Övriga frågor på punktskatteområdet Regeringens bedömning: Det finns inte förutsättningar för finansiering av ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten. Skälen för regeringens bedömning: reklamskatteutredning föreslog i sitt betänkande Avskaffa reklamskatten! (SOU 1997:53), ett avskaffande av lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam. Den dåvarande regeringen uttalade i prop. 1997/98:150 att man ansåg att reklamskatten bör avskaffas. Det konstaterades dock att det saknades förut- sättningar att finansiera ett totalt avskaffande av reklamskatten. Eftersom den dåvarande regeringen ansåg att det förelåg särskilt allvarliga problem när det gällde beskattningen av reklamtrycksaker, föreslogs ett avskaffande av skatten i denna del. Reklamskatten på reklam- trycksaker avskaffades . tillkännagav som sin mening vad skatteutskottet (bet. 2001/02:SkU20, rskr. 2001/02:201) anfört om att reklamskatten bör avvecklas och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, bör prioriteras vid kommande budgetberedning. har frågan tagits upp i det årliga budgetarbetet. Ett andra steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten genomfördes . Regeringen föreslog därefter ett ytterligare steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten. Dessa ändringar trädde i kraft . har i yttrandena /07:SkU2y till och 2006/07:SkU3y till finansutskottet anfört att det ser med tillfredsställelse på att regeringen aviserat att ytterligare en betydande del av den resterande reklamskatten ska avskaffas. Utskottet erinrade också om att tidigare tillkännagivande avsåg en avveckling av hela reklamskatten. I budgetpropositionen anförde regeringen att det är viktigt att den resterande reklamskatten avskaffas men att regeringen bedömde att förutsättningar för att finansiera ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten inte förelåg. Regeringen prioriterade skatteändringar som ökar den varaktiga sysselsättningen före ytterligare sänkning av reklamskatten. delade i yttrande 2008/09:SkU1y regeringens bedömning men utskottet vidhöll sin tidigare inställning att hela reklamskatten ska avvecklas och förutsätter att detta kommer att ske i kommande förslag från regeringen. I budgetpropositionen vidhöll regeringen sin inställning att den resterande reklamskatten bör avskaffas. Regeringen prioriterade dock skattesänkningar som stärker sysselsättningen före ytterligare sänkning av reklamskatten. Samma bedömning gjorde regeringen i budget- propositionen . Även i årets budgetberedning har frågan om ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten prövats. Regeringen anser, liksom tidigare, att den resterande reklamskatten bör avskaffas. Regeringen har dock, med hänsyn till det ekonomiska läget, fortsatt att prioritera skatte- ändringar som på såväl kort som lång sikt stärker sysselsättningen före ytterligare sänkning av reklamskatten. Skatt på konsumtion mervärdesskatt 6.11Sänkt skatt på restaurang- och inhämta Lagrådets yttrande över två lagförslag 6.11.1 Ärendet och dess beredning I budgetpropositionen redovisade regeringen ett antal reformambitioner på skatte- området för mandatperioden (prop. 2010/11:1, Förslag till statsbudget , finansplan och skattefrågor m.m., avsnitt 1.7.4). Regeringen tog också upp frågan ekonomiska vårproposition (prop. 2010/11:100, s. 43 och 61). Regeringen förordnade en särskild utredare med uppdrag att bland annat ta fram ett lagförslag om en sänk- ning av mervärdesskattesatsen på restaurang- och cateringtjänster (exklusive alkohol) till samma nivå som livsmedel. restaurang- och cateringmoms, (SOU 2011:24). En sammanfattning av delbetänkandet finns i bilaga 7, avsnitt 1. Delbetänkandets lagförslag finns i bilaga 7, avsnitt 2. Utredaren skulle i delbetänkandet även redovisa effekten av sänkt mervärdesskatt på varaktig sysselsättning, samhällsekonomisk effektivitet, administrativ börda och företagande. Efter delbetänkandets avlämnande ska utredaren analysera om sänkt skattesatsnivå även på någon eller några av de övriga tjänster som från lagts till bilaga III i EU:s mervärdesskattedirektiv är en samhällsekonomiskt effektiv åtgärd i syfte att öka den varaktiga sysselsättningen samt vilken effekt en sänkning skulle få på administrativ börda och företagande. Den delen av uppdraget ska redovisas i ett slutbetänkande . Delbetänkandet har remissbehandlats. En för- teckning över remissinstanserna finns i bilaga 7, avsnitt 3. Remissyttrandena finns tillgängliga hos (dnr Fi2011/1404). I propositionen behandlas det förslag till sänkt mervärdesskattesats för restaurang- och cateringtjänster samt ändring av HUS-avdraget som utredningen lämnade i delbetänkandet. Det förslag till finansiering som utredningen lämnade behandlas inte. som motsvarar dem i avsnitt 3.4, såvitt avser 67 kap. 13 c § inkomstskattelagen (1999:1229), och 3.12, som avser 7 kap. 1 § mervärdes- skattelagen (1994:200). Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7, avsnitt 4. Reglerna för mervärdesskatt är i stor utsträckning harmoniserade inom EU. Grunden för regelverket finns i rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt123, för- kortat mervärdesskattedirektivet. Enligt artikel 96 i mervärdesskattedirektivet ska medlems- staterna tillämpa en normalskattesats som inte får vara lägre än (artikel 97). Medlemsstaterna får tillämpa en eller två (artikel 98). skattesats får inte vara lägre än (artikel 99). direktivet finns en lista (bilaga III) över de varor och tjänster som en reducerad skattesats får tillämpas på. Bland dessa varor och tjänster finns numera restaurang- och cateringtjänster i punkten 12a. Möjligheten att tillämpa en reducerad skattesats på restaurang- och catering- tjänster öppnades för samtliga medlemsstater (rådets direktiv /47/EG av om ändring av direktiv /112/EG vad gäller reducerade mervärdes- skattesatser124). hade endast ett visst antal medlemsstater, till vilka inte hörde, möjlighet att tillämpa reducerad skattesats på restaurangtjänster. Detta reglerades i ett antal specialbestämmelser i direktivet. Mervärdesskattedirektivet ger således med- lemsstaterna möjlighet att själva bestämma om man vill tillämpa reducerad skattesats på någon 123EUT L 347, 11.12.2006, s. 1 (Celex 32006L0112). 124EUT L 116, , s. 18 (Celex 32009L0047). eller några av de varor och tjänster som anges i bilaga III. Medlemsstaterna har också möjlighet att, med vissa begränsningar, bestämma nivån på den reducerade skattesatsen. Regleringen av skattesatserna kan därför variera i de olika medlemsländerna. Enligt en sammanställning gjord av Europeiska kommissionen (VAT Rates applied in the Member States of Union) tillämpade följande medlemsländer reducerad skattesats på restaurang- och catering- tjänster per : , , , , , , , , , , , , och . Av dessa länder tillämpade samtliga förutom , och reducerad skattesats på restaurang- tjänster även innan den möjligheten öppnades för alla medlemsländer genom direktiv /47/EG. De svenska bestämmelserna om skattesatser finns i 7 kap. 1 § mervärdesskattelagen (1994:200), förkortad ML. I tillämpas normalskattesatsen , en reducerad skattesats om och en reducerad skattesats om . I 7 kap. 1 § ML sägs inledningsvis att skatt ska tas ut . Härefter anges i vilka fall skattesatsen i stället är . Med den reducerade skattesatsen beskattas omsättning av livsmedel (med undantag för bl.a. spritdrycker, vin och starköl), rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamhet och camping, omsättning av konstverk som ägs av upphovsmannen eller dennes dödsbo samt import av konstverk, samlarföremål och antikviteter. Med den reducerade skattesatsen beskattas omsättning av böcker, tidningar m.m., tillträde till konserter, cirkus-, biograf-, teater-, opera- samt balettföreställningar eller liknande, viss biblioteks- och museiverksamhet, tillträde till djurparker, upplåtelse eller överlåtelse av vissa upphovsrättsliga rättigheter, omsättning av tjänster inom idrottsområdet samt person- befordran. Restaurang- och cateringtjänster beskattas med normalskattesatsen . 6.11.2.2Begreppet restaurang- och cateringtjänster får EU:s medlemsstater tillämpa reducerad skattesats på restaurang- och cateringtjänster. Dryck, både med och utan alkohol, får undantas från den reducerade skattesatsen (punkt 12a i bilaga III till mer- värdesskattedirektivet). Genom direktiv /8/EG (rådets direktiv /8/EG av om ändring av direktiv /112/EG med avseende på platsen för tillhandahållande av tjänster125) och därefter genom direktiv /47/EG infördes begreppet restaurang- och cateringtjänster på två ställen i mervärdesskattedirektivet, dels i artiklarna 55 och 57, som reglerar omsättnings- land för tjänster, dels i bilaga III som reglerar skattesatser. förekom det endast i de specialbestämmelser som gav vissa medlems- stater rätt att tillämpa en reducerad skattesats på sådana tjänster. Begreppet definieras inte i själva mervärdesskattedirektivet, men det finns en definition i artikel 6 i rådets genomförande- förordning (EU) nr 282/2011 av om fastställande av tillämpningsföreskrifter för direktiv /112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt126, förkortat tillämp- ningsförordningen. De aktuella bestämmelserna trädde i kraft . Dess syfte är att säkerställa en enhetlig tillämpning av bl.a. de nya reglerna om omsättningsland. Tillämpningsför- ordningen är direkt tillämplig i svensk rätt. I artikel 6 ges följande definition: 1.Med restaurang- och cateringtjänster avses tjänster som består i att för mänsklig konsumtion leverera beredd eller oberedd mat eller dryck eller båda, åtföljda av tillräckligt med stödtjänster som möjliggör omedelbar konsumtion av det levererade.