prop · GY03167 · 2011-09-13 00:00:00 — Sida bedömer att medarbetarna i stor utsträckning vet att jämställdhet är en prioriterad och viktig fråga i utvecklingssamarbetet. En portföljgenomgång av Sidas insatser för att främja jämställdhet, som gjordes inför utarbetande av Sidas resultatbilaga 2010, visade en överklassificering av jämställdhet som huvudsyfte eller delsyfte. Sida bedömer att denna överklassificering delvis beror på handläggarnas vilja att integrera jämställdhet i insatserna som respons till regeringens höjda ambitioner, snarare än insatsernas faktiska mål och innehåll. 3Resultat från det bilaterala utvecklingssamarbetet Följande avsnitt innehåller en redovisning av resultat från det bilaterala utvecklingssamarbetet. I avsnitt 3.1 redovisas 20 slumpmässigt utvalda insatser genomförda av Sida vars huvudsyfte är att främja jämställdhet. Urvalet har dragits ur en population av 68 insatser som har jämställdhet som huvudsyfte. Dessa insatser illustrerar jämställdhetsintegreringens metod riktade insatser. I avsnitt 3.2 respektive 3.3 illustreras metoderna integrerade insatser och dialog med fyra exempel vardera. Avsnitten avslutas med en sammanfattande bedömning av resultaten. 3.120 insatser vars huvudsyfte är att främja jämställdhet I detta avsnitt redovisas resultat av 20 slumpmässigt utvalda insatser vars huvudsyfte är att främja jämställdhet och kvinnors roll i utveckling. Redovisningen är uppdelad på den tematiska prioriteringens fyra områden, dvs. kvinnors politiska deltagande och inflytande, kvinnors ekonomiska aktörskap och arbetsvillkor, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och kvinnors säkerhet inklusive bekämpning av könsrelaterat våld och människohandel. Ytterligare ett område innehållande övriga strategiska jämställdhetsinsatser har inkluderats. Urvalet speglar bredden av verksamheten och har gjorts i proportion till antalet insatser i de fem områdena och begränsas till insatser som påbörjades före och avslutades tidigast . Populationen bestod av 68 insatser. Tabellen nedan visar fördelningen av de slumpmässigt utvalda insatserna per område och region. Tabell 3.1 Fördelning slumpmässigt utvalda insatser Antal insatser per region Globalt, 1 Regionalt , Globalt, 1 , 1 Globalt, 1 , 1 , Globalt, 1 Regionalt söder om Globalt, 1 Regionalt , , 1 , 1 3.1.1Kvinnors politiska deltagande och inflytande Urvalet inom området kvinnors politiska deltagande och inflytande gjordes från ett stratum på 10 insatser. De 3 insatser som redovisas nedan inkluderar kurser genomförda i med deltagare från länder i och , en insats regionalt i och en insats i . Stöd till internationella utbildningsprogram om kvinnors mänskliga rättigheter och jämställdhet kostnad (tkr) Mål för effekter på kort och medellång sikt: -Ökad kunskap i deltagarnas organisationer/myndigheter i hemländerna om hur de införlivar ett jämställdhetsperspektiv och arbetar aktivt för ökad jämställdhet och stärkande av kvinnors mänskliga rättigheter. Internationella utbildningsprogram har organiserats av () i samarbete med för att stödja institutions- och kapacitetsutveckling i låg- och medelinkomstländer. Ett flertal likartade program genomförs av SIPU med olika geografiska målgrupper. Insatsen avser ett utbildningsprogram för att främja kvinnors mänskliga rättigheter. Målgruppen var deltagare från , , , och . -Olika nätverk mellan programdeltagare, programarrangörer och andra personer som kan fungera som stöd i arbetet med att stärka kvinnors mänskliga rättigheter har etablerats och upprätthålls aktivt. -En enkätundersökning bland deltagarna i programmet för att följa upp hur nöjda deltagarna var och hur användbar de bedömer att utbildningen är, ger programmet en poäng mellan 4,6 och 4,74 på en skala 15, där 5 är max. Tidigare års uppföljning från programmet visar liknande höga poäng. -Kunskap om kvinnors rättigheter, jämställdhet och mänskliga rättigheter har ökat i deltagarnas hemmaorganisationer som ett resultat av de s.k. förändringsprojekt som deltagarna har utvecklat under programmets gång. -Organisatoriska förändringar kan avläsas i deltagarnas hemmaorganisationer, de har introducerat nya arbetssätt och nya verktyg som bidragit till ökad kunskap om mänskliga rättigheter och jämställdhet. Mål för effekter på kort och medellång sikt har uppnåtts. Programdeltagarnas förändringsprojekt som de tar med sig till utbildningen, har i flera fall tillämpats i deltagarnas hemorganisationer med hjälp av den kunskap som förvärvats under programmet. Dessa projekt presenteras och godkänns av utbildningssamordnaren vid programmets slut. Programmet har även förutsättningar att bidra till långsiktiga effekter som förstärkt samordning och samverkan samt ökad kapacitetsutveckling och förändring för att stödja mänskliga rättigheter och jämställdhet mellan könen. Som en följd av programmet har förändringsprojekt genomförts i deltagarnas länder. I har en utbildningsmodul om genus och jämställdhet utvecklats för undervisning på universitetsnivå i ekonomi. I har en jämställdhetsintegrerad policy och läroplan för landets lärarutbildning utarbetats och implementerats. I har kunskapen om jämställdhetsintegrering och jämställdhetsbudgetering stärkts på , vilket reflekteras i den nya landpolicyn. En kommitté för jämställdhetsintegrering har inrättats för att se över processen och bl.a. för att se till att jämställdhetsindikatorer sätts upp som en del av resultatkontrakten för anställda inom ministerier och statsägda bolag. I har deltagare från programmet utbildat 132 s.k. utbildare (training of trainers) i olika organisationer inom hiv och aids-området. Programmet har också lett till att det etiopiska arbetsmarknads- och socialministeriet genomför åtgärder för jämställdhetsintegrering som en kursdeltagare har utarbetat riktlinjer för. Stöd till kompetensutveckling om mänskliga rättigheter i fängelseväsende kostnad (tkr) Mål för effekter på kort och medellång sikt: -Ökad kunskap hos samarbetspartners inom den offentliga och privata sektorn i för att bidra till ökad respekt för kvinnors mänskliga rättigheter och främja jämställdhet. Insatsen har bedrivits genom att kompetensutveckla aktörer kopplade till kriminalvårdssystemen i i ämnet mänskliga rättigheter. Deltagarna var aktörer som antogs ha möjlighet att utarbeta strategier för att försäkra att mänskliga rättigheter respekteras och upprätthålls i arbetet med omhändertagande av frihetsberövade personer. Projektet genomfördes i , , , , , , , , , , , , , , , , , och . Genomförare var för brottsförebyggande och kriminalvård (ILANUD) och och mänskliga rättigheter (IDEHPUCP) på Pontificia Católica i . De utbildningar som har genomförts inom ramen för insatsen har fokuserat på mänskliga rättigheter generellt och inte bara jämställdhet. Av den anledningen borde denna insats klassificerats med jämställdhet som delsyfte och inte huvudsyfte. -Individer inom relevanta institutioner (fängelsesystemet, rättsväsendet, nationella övervakningsmekanismer, akademiska institutioner och enskilda organisationer) har utbildats i att främja mänskliga rättigheter särskilt i förhållande till jämställdhet och utsatta grupper. -av deltagarna anser att de var kapabla att använda sig av sina nyförvärvade kunskaper och färdigheter för att organisera utbildningsaktiviteter, utbilda och förbereda personal samt introducera ett jämställdhetsperspektiv i utbildningen. -Deltagande personal inom fängelsesystemen publicerar numera information om situationen i respektive fängelse. Detta har bidragit till att skapa kontakter och nätverk mellan personer som arbetar med mänskliga rättigheter och kvinnors rättigheter inom fängelsesystemet i . -Lokala samarbetspartners kunskap om mänskliga rättigheter har ökat, bl.a. genom ökad kapacitet att utföra utbildningar om kvinnors rättigheter samt integrering av jämställdhet i arbetet. deltagarnas svar i utvärderingar efter programmets genomförande framförde många deltagare att de tidigare inte hade reflekterat . 2010/11:167 tillräckligt över behoven att tillgodose kvinnors rättigheter i fängelse. Mål för effekter på kort och medellång sikt har uppnåtts. Ett ökat engagemang för gemensamma aktioner vad gäller problem i förhållande till straffrätt och i behandling av lagöverträdare har märkts såväl i regionala som internationella sammanhang. Det är troligt att insatsen även kommer att ha effekter på lång sikt genom att öka kunskapen hos utvalda nyckelpersoner i för att upprätthålla, infria och värna om mänskliga rättigheter. Stöd för att få in fler kvinnor på beslutsfattande positioner i kostnad (tkr) Mål för effekter på kort och medellång sikt: -Skapa en miljö som möjliggör för kvinnor att nå beslutsfattande positioner genom att utarbeta riktlinjer, policyer och strukturer för ökad jämställdhet. För att skapa bättre förutsättningar för kvinnor i att nå beslutsfattande positioner har man inom ramen för insatsen utarbetat riktlinjer och policyer samt arbetat med institutionsutveckling för ökad jämställdhet. Insatsen har genomförts av och i samarbete med UNDP. Målgruppen var anställda inom statlig förvaltning, representanter från olika politiska partier i landet samt anställda inom statligt ägda mediekanaler. -Andelen kvinnor som intervjuats i TV har ökat från tredje kvartalet 2009. Andelen kvinnliga aktörer i massmedia har ökat från i början av projektet till i slutet av projektet. -21 politiska partier har utbildats i att utveckla jämställdhetsprogram. 9 partier har upprättat sådana. Dessutom har 215 personer utbildats i jämställdhet (kvinnliga parlamentariker, distrikts- och regionledare, partimedlemmar). -73 personer (55 kvinnor och 18 män) inom offentlig förvaltning, universitet och enskilda organisationer har utbildats i jämställdhetsfrågor. -9 personer har utbildats till certifierade utbildare inom jämställdhetsfrågor. Detta har lett till ökad kunskap om jämställdhetsanalyser vid rekrytering och hur arbete och familjeansvar kan kombineras. - Genom analyser gjorda inom projektet (bl.a. Jämställdhetsanalys av Rekommendationer för rekrytering och karriärprocesser) har bättre kunskap och mekanismer för anställningsmöjligheter för kvinnor i den offentliga förvaltningen skapats. -Genom att införa jämställdhetsintegrering i den offentliga administrationen har mänskliga rättigheter stärkts. -Laglig kvotering av jämställdhet har införts i parlamentet, vilket har bidragit till att av parlamentarikerna var kvinnor efter valet (jämfört med 0 kvinnor tidigare). Flera av de aktiviteter som har genomförts har gett resultat i form av effekter på kort sikt. Exempelvis har mänskliga rättigheter stärkts genom införande av jämställdhetsintegrering i den offentliga administrationen. 3.1.2Kvinnors ekonomiska aktörsskap och arbetsvillkor Urvalet inom området kvinnors ekonomiska aktörskap och arbetsvillkor gjordes från ett stratum på 11 insatser. De 3 insatser som redovisas genomfördes i , ett globalt program i , och samt ett i . Stöd till utbildningsprojekt på universitetsnivå för unga kvinnor i kostnad (tkr) Mål för effekter på kort och medellång sikt: -Ökat antal unga kvinnor från låginkomst/fattiga familjer i avlönat arbete med anständiga villkor. Insatsen har gett 30 unga kvinnor från låginkomstfamiljer möjlighet att utbilda sig på universitetsnivå eller gå yrkesutbildningar. Genom lokal media utannonserade möjligheten att få finansierad utbildning. Unga kvinnor ansökte till och valdes ut utifrån bedömningskriterier av en kommitté bestående av projektets personal och ledning. Kriterierna inkluderade en genomgång av uppnådda utbildningsresultat och utdrag ur folkbokföringen som styrkte att kvinnorna kom från låginkomstfamiljer. I en andra fas gjordes prover i engelska och matematik och de som klarade sig fram till den sista fasen genomgick en intervju. Insatsen har genomförts av i . -23 unga kvinnor har tagit kandidatexamen inom valt ämne. 3 unga kvinnor är inskrivna på ett kandidatprogram och fullföljer sina Ytterligare 9 studenter studerar efter en omfördelning av Skr. 2010/11:167 medel från 4 studenter som slutat. Målet var 30 unga kvinnor. -12 unga kvinnor från fattiga familjer har inkomst från arbete med anständiga villkor efter uttagen examen. Målet för effekter på kort och medellång sikt är på väg att uppnås. Det är dock viktigt att notera att projektets begränsade målgrupp innebär att effekten endast tillskrivs de kvinnor som deltagit i insatsen och dess nuvarande och framtida familjer och nätverk, och kan därmed inte påverka kvinnors arbetssituation i hela . Stöd till fattigdomsbekämpning i slumområden kostnad (tkr) Mål för effekter på kort och medellång sikt: -Ökade försörjningsmöjligheter genom byggnation av lokal infrastruktur och hus. Insatsen har genomförts av flera organisationer från det civila samhället som ett pilotprojekt där nya metoder prövades för att minska fattigdom i slumområden. Projektet ville påvisa att civilsamhällsorganisationer etablerade i slumområden på egen hand kan bygga infrastruktur som t.ex. toaletter och bostäder. avsåg även åstadkomma policypåverkan lokalt och nationellt. I denna fas av projektet genomfördes verksamhet i , och . Denna insats borde dock ha klassificerats med jämställdhet som delsyfte och inte huvudsyfte. Insatsen bestod av fem delkomponenter. Endast en komponent som avser projekt i hade mål för jämställdhet. Resultat från denna del redovisas nedan. -Kvinnoorganisationer har utfört folkbokföring över både män och kvinnor för att ge dem en formell bostadsadress. Detta ger dem möjlighet att exempelvis ta lån. -Civilsamhällesorganisationer har fått kontrakt för byggnationsprojekt som omfattar bostäder och sanitet. I flera fall var det kvinnor från slummen som hade bildat organisationen och ibland var det endast kvinnliga medlemmar. -Ökade försörjningsmöjligheter för de kvinnor som har anställts för att utföra stora delar av arbetet, exempelvis för uppförande av projektets byggnationer och för förvaltning av färdiga byggnationer. Målet för effekter på kort och medellång sikt, ökade försörjningsmöjligheter, har uppnåtts för de kvinnors som anställts inom ramen för projektet. Andra resultat som har uppnåtts, som inte är direkt kopplat till målet Skr. 2010/11:167 för insatsen är bl.a. att kvinnors dagliga sparande har ökat vilket förbättrar deras boendemiljö. Kvinnor har också fått i uppdrag att utföra vissa polisiära uppgifter i slumområdena, vilket formaliserats i ett nätverk av områdespoliser. Ytterligare en indirekt effekt är att kvinnorna i de hushåll som erhållit en förbättrad bostad har större möjligheter till en utkomst. Stöd till kvinnors företagande och pappautbildningar i kostnad (tkr) Mål för effekter på kort och medellång sikt: -Främja en positiv attityd till kvinnors företagande. -Öka företagares möjlighet att agera som en enhetlig grupp. -Främja ett bättre företagsklimat genom att arbeta med lokala resurscentra (LRC). -Utveckla projektets nätverk till att omfatta även män. -Inleda en diskussion i kring mäns roll som fäder. Insatsen har bestått av två delar, den ena delen var riktad till kvinnliga företagare i fyra vitryska regioner för att främja kvinnors ekonomiska aktörskap och arbetsvillkor. Den andra delen var riktad till fäder som tillsammans lärde sig om mans- och papparollen för att förbättra vitryska kvinnors familjesituation. Denna del uppstod efter efterfrågan från de kvinnliga entreprenörerna som deltog i projektet. Insatsen har genomförts av i samarbete med två vitryska organisationer, en privat högskola (ENVILA) och en organisation från det civila samhället. -Attityden till kvinnors företagande har förbättrats. Exempelvis sänder statlig TV numera reportage om kvinnliga företagares framgångshistorier. -Projektets nätverk för deltagande vitryska företagare har fördubblats; vitryska och svenska kvinnliga företagare gör affärer med varandra och de vitryska företagarna har börjat agera som en enhetlig grupp. -Nya regeringsdirektiv har underlättat situationen för kvinnliga företagare. Med hjälp av inrättade lokala resurscentra har antalet företag startade av kvinnor i Baranovitji mer än fördubblats. -Projektets nätverk har hjälpt män att komma igång med att bilda egna nätverk. -Ministeriet för socialt skydd har godkänt pappautbildning vid 50 av landets sociala familjecentra. -Jämställdheten i har påverkats, främst genom det genomslag som pappautbildningarna har haft. Mål för effekter på kort- och medellång sikt har uppnåtts och bidragit till Skr. 2010/11:167 att främja samarbete kring jämställdhet i . bedöms ha stärkts, om än marginellt, i de fyra regioner där insatsen har genomförts. Del 2 i projektet, pappautbildningar, utformades efter efterfrågan av de kvinnliga entreprenörerna som deltog i projektet. Utbildningarna har uppskattats av deltagarna och visar ett genomsnittligt betyg på 4,9 (skala 15, där 5 är högst). 3.1.3Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter Urvalet inom området sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter gjordes från ett stratum på 13 insatser. De fyra insatser som redovisas nedan har genomförts i , , och en globalt. Stöd till media och informationsprojekt för att minska spridningen av hiv och aids i kostnad (tkr) Mål för effekter på kort och medellång sikt: -Tillgodose unga människors rätt att utrycka sig och ha tillgång till information som förbättrar deras sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter samt välmående. -Att sprida informations Multimedia Projects () varumärke och utbildningsmetodologi i genom partnerskap och offentlig debatt med syfte att bekämpa samt minska de negativa effekterna av hiv och aids. Denna insats avser ett stöd till organisationen verksamhet. startades och har utvecklats till ett av de mest kända media-initiativen i . Projektet inbegriper tidningar, ett TV program och en hemsida vars idé är att utbilda sin publik om sexuell hälsa och rättigheter, hiv och aids och jämställdhet som det är underhållande. -900 organisationer är medlemmar av . -Partnerskap med privata sektorn har skapat arbetsplatsstrategier mot hiv. -Samarbete med har skapat bättre utbildningsmaterial som stödjer lärarna i deras sexualundervisning och undervisning om hiv och aids. -Bland annat har en strategi för samhällsinteraktion med fokus på dialog med lokal administration och ledare samt med skolor upprättats av . Strategin syftar till förändring av beteenden och har genomförts genom möten i nio olika distrikt. Lärare och skolor har fått stöd genom fältbesök. på personliga frågor om hälsa och sexualitet som inkommit via e- Skr. 2010/11:167 post, brev eller sms. -av population känner till produkter. läses tidningen av 2,8 miljoner människor, vilket gör den till den mest lästa tidningen i landet. som är mer inriktad på frågor kring hiv och aids läses av 2,6 miljoner tanzanier. av de tillfrågade läsarna sade i en studie att Si Mchezo! har haft en positiv inverkan på deras sexual- och hälsoval. TV showen har 1 miljon trogna tittare och ses då och då av 3,4 miljoner personer, av dem är . Mål för effekter på kort och medellång sikt har uppnåtts. Enligt en undersökning når utbildnings- och underhållningsmetodologi stora delar av ungdomar. Aktiviteter stödda av har pågått . Verksamheten bedöms ha bidragit till att reducera förekomsten av hiv och aids hos unga i . Hiv och aids bland ungdomar mellan 15 har minskat från 20072008. En undersökning genomförd innan mätningen av hiv och aids 20072008 visar att av kvinnorna och av männen i hade sett eller lyssnat på programmet. Stöd till ökad tillgänglighet för säkra och lagliga aborter i kostnad (tkr) Mål för effekter på kort och medellång sikt: -Modell för säkra aborter och familjeplanering utvecklad och använd inom den offentliga vården på distriktsnivå i de två distrikten. -Kommunikationsstrategi utvecklad och införd för kvinnors ökade utnyttjande av säkra och legala aborter Insatsen genomfördes av ett konsortium av åtta organisationer som tidigare utövat påtryckning på offentliga myndigheter för att implementera en lag som ger rätt till abort. Insatsen fokuserade specifikt på att öka tillgången till kliniker med professionell personal som utför säkra och legala aborter i landet. Insatsen utgör ett pilotfall riktad till två distrikt i , som man sedan vill sprida till andra distrikt så att säkra aborter kan göras mer tillgängliga i hela landet. -Rekommendationer för hur man utökar tillgången till kliniker som utför säkra och legala aborter har tagits fram i samarbete med indiska federationen för obstetrik och gynekologi (FOGSI) och spridits till nationella och regionala myndigheter. - Påtryckningar från projektledningen har resulterat i att regelverk för Skr. 2010/11:167 säkra aborter (Termination of Pregnance, MTP) har införts på flera sjukvårdsinstitutioner än planerat, vilket lett till ett ökat utbud på kliniker där aborter utförs enligt dessa regler. -En kommunikationsstrategi för att få ut information om säkra aborter till kvinnor har genomförts. Strategin inkluderade bl.a. införande av en fokalpunkt i den lokala administrationen, gatuteatrar, väggmålningar och partnerskap med lokala organisationer. väggmålningar och 760 gatuteaterpjäser uppfördes i 600 byar. 250 000 kvinnor nåddes av kommunikationskampanjen. -Aktivt ägarskap hos den regionala administrationen har möjliggjort utbildning av vårdpersonal och införande av modul om abortteknik på sjuksköterskeutbildningen i 13 stater i de två distrikten. Mål för effekter på kort- och medellång sikt har uppnåtts. Ett starkt lokalt ägarskap och inblandning av flera aktörer på lokal och distriktsnivå har inneburit att kvinnor i de två distrikten nu har bättre vetskap om och tillgång till säkra aborter. Det är för tidigt att dra slutsatser om insatsens effekter på lång sikt, speciellt eftersom insatsen var avgränsad till två distrikt. Insatsen avser ett pilotprojekt. De två deltagande distrikten har uttryckt önskemål om att utveckla projektet ytterligare. Vidare har andra distrikt visat intresse för att delta i en eventuell fortsättning. Stöd till barnmorskeutbildning i kostnad (tkr) Mål för effekter på kort och medellång sikt: -Ökat antal utbildade barnmorskor med kapacitet att utöva sitt yrke säkert och genusmedvetet. -Ökat antal professionellt assisterade födslar i hela landet med särskilt fokus på de mest utsatta områdena vid och de norra regionerna. -Ett specialistprogram i obstetrik har integrerats på sju universitet i landet som ett fjärde år i den reguljära sjuksköterskeutbildningen. För att förbättra kvaliteten på sexuell och reproduktiv hälsovård har barnmorskor utbildats och placerats på lokala vårdcentraler i 17 hälsoadministrationsenheter. Insatsen var fokuserad till de kommuner där mödradödligheten var hög och tillgången till barnmorskor begränsad. - 541 sjuksköterskor (varav 33 manliga) har valts ut av respektive hälsoadministrationsenhet och genomgått specialistutbildning i obstetrik på högskolenivå. Sjuksköterskorna har utbildats i jämställdhet och kvinnors rättigheter för att utmana könsrollerna och involvera fäder i vården av modern under graviditeten och det Skr. 2010/11:167 nyfödda barnet. Detta är en del av metoden för att komma åt bristen på jämställdhet en bakomliggande orsak till den höga mödradödligheten. Majoriteten av deltagarna har återvänt till sina lokala hälsocenter. -Polisal Unan i har integrerat en specialistutbildning i obstetrik som ett fjärde år inom den reguljära sjuksköterskeutbildningen. Målet var att utbildningen skulle integreras på sju universitet. Det finns en plan för integrering på de övriga sex universiteten. -Andelen professionellt assisterade födslar har ökat från 2009. Enligt i beror denna ökning delvis på projektet. -530 barnmorskor har utbildats teoretiskt och praktiskt för att kunna tillgodose vårdbehoven hos kvinnor i fertil ålder innan, under och efter förlossning. -Mödradödligheten har minskat . Minskningen bedöms delvis bero på projektet. Mål för effekter på kort och medellång sikt har delvis uppnåtts. Ett av målen var att införa specialistutbildning i obstetrik på sju universitet.