prop · GY03165 · 2011-09-20 00:00:00 — 13 § Beslut om bevissäkring enligt 3 och 69 §§ fattas av förvaltnings- rätten på ansökan av granskningsledaren. Beslut enligt 4, 5 och 12 §§ fattas av granskningsledaren. 14 § Granskningsledaren får besluta om bevissäkring enligt 3 och 68 §§ om 1.det finns en påtaglig risk för sabotage innan förvaltningsrätten kan fatta beslut, samt 2.åtgärden ska genomföras i en verksamhetslokal. Om granskningsledaren har beslutat om åtgärd enligt första stycket, ska han eller hon och senast ansöka om bevissäkring hos förvaltningsrätten. Om granskningsledaren inte gör någon ansökan eller om förvaltningsrätten avslår ansökan, ska omhänder- tagna handlingar lämnas tillbaka och övriga insamlade uppgifter förstöras. Om den som beslutet om bevissäkringen gäller har försatts i konkurs när handlingarna ska lämnas tillbaka, ska handlingarna överlämnas till konkursförvaltaren och den som bevissäkringen gäller underrättas om överlämnandet. 15 § Ett beslut om bevissäkring ska innehålla uppgift om möjligheten att undanta uppgifter och handlingar från kontroll samt om vad som gäller vid verkställighet. 16 § Den som ett beslut om bevissäkring gäller ska underrättas om beslutet. Underrättelse får dock ske i samband med att åtgärden verkställs om det finns en påtaglig risk för sabotage om den som beslutet gäller underrättas i förväg. I 69 kap. 5 § finns bestämmelser om verkställighet av beslut om bevissäkring utan att den som beslutet gäller har underrättats om beslutet. 17 § Frågor om bevissäkring prövas av den förvaltningsrätt som enligt 67 kap. är behörig att pröva ett överklagande av den som bevissäkringen gäller när ansökan görs. 46 kap. Betalningssäkring Innehåll 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om definition (2 §), avgifter som undantas från betalningssäkring (3 §), betalningssäkring enligt överenskommelse med en annan stat (4 §), beslut om betalningssäkring (513 §§), tidsfrist när betalningsskyldigheten inte är fastställd (14 och 15 §§), beslut om att ta egendom i förvar (16 §), ställande av säkerhet (17 §), när ställd säkerhet får tas i anspråk (18 §), behörig förvaltningsrätt (19 §), och ersättning för skada (2022 §§). 2 § Med betalningssäkring avses att får ta en betalnings- skyldigs egendom i anspråk för att säkerställa betalning av skatt, avgift, särskild avgift eller ränta. Avgifter som undantas från betalningssäkring 3 § Betalningssäkring får inte användas för avgifter enligt 1.begravningslagen (1990:1144), och 2.lagen (1999:291) om avgift till registrerat trossamfund. Betalningssäkring enligt överenskommelse med en annan stat 4 § Om det följer av en överenskommelse mellan och en annan stat, får betalningssäkring även användas för att säkerställa betalning av utländsk skatt, avgift, särskild avgift eller ränta. 5 § Beslut om betalningssäkring fattas av förvaltningsrätten på ansökan av . 6 § Betalningssäkring får beslutas om 1.det finns en påtaglig risk för att den som är betalningsskyldig drar sig undan skyldigheten, och 2.betalningsskyldigheten avser ett betydande belopp. 7 § Om betalningsskyldigheten inte är fastställd, får betalningssäkring beslutas bara om det är sannolikt att skyldigheten kommer att fastställas. En betalningssäkring får i sådana fall inte avse ett högre belopp än det belopp betalningsskyldigheten sannolikt kommer att fastställas till. 8 § Betalningssäkring får inte beslutas förrän den tidsperiod som betalningsskyldigheten avser har gått ut. När förutsättningar inte längre finns 9 § Ett beslut om betalningssäkring ska upphävas helt eller delvis om 1.det inte längre finns förutsättningar för beslutet, eller 2.beslutet av någon annan anledning inte bör kvarstå. 10 § Förvaltningsrätten ska pröva om ett beslut om betalningssäkring ska upphävas helt eller delvis om eller den betalningsskyldige begär det eller om det annars finns skäl för det. Den betalningsskyldige ska upplysas om sin rätt att begära att ett beslut om betalningssäkring ska upphävas. 11 § Förvaltningsrättens befogenhet att pröva om ett beslut om Prop. 2010/11:165 betalningssäkring ska upphävas helt eller delvis gäller även beslut som Ett överklagande av förvaltningsrättens beslut förfaller om förvaltningsrätten ändrar beslutet på det sätt som den betalningsskyldige begär. Om förvaltningsrätten ändrar beslutet på något annat sätt än den betalningsskyldige begär, ska överklagandet anses omfatta det nya beslutet. 12 § Förvaltningsrätten och kammarrätten ska hålla muntlig förhandling i ett mål om betalningssäkring om den betalningsskyldige begär det. Muntlig förhandling behöver dock inte hållas, om en ansökan om betalningssäkring kommer att avslås eller ett beslut om betalningssäkring kommer att upphävas. Den betalningsskyldige ska upplysas om sin rätt att begära muntlig förhandling. 13 § Den betalningsskyldige ska underrättas om ett beslut om betalningssäkring. Underrättelse får dock ske i samband med att beslutet verkställs om det finns risk för att den betalningsskyldige undanskaffar egendom som kan betalningssäkras. Tidsfrist när betalningsskyldigheten inte är fastställd 14 § Ett beslut om betalningssäkring för en betalningsskyldighet som inte är fastställd upphör att gälla, om inte har fastställt betalningsskyldigheten eller ansökt om fastställelse hos förvaltnings- rätten räknat från den dag då betalningssäkringen beslutades. Om det finns särskilda skäl, får förvaltningsrätten på ansökan av förlänga tidsfristen i taget. 15 § Om ett beslut om betalningssäkring har upphört att gälla enligt 14 §, får betalningssäkring på samma grund beslutas först efter det att har fastställt betalningsskyldigheten eller ansökt om fastställelse hos förvaltningsrätten. Beslut om att ta egendom i förvar 16 § Om det finns en risk för att lös egendom som kan betalningssäkras undanskaffas innan förvaltningsrätten kan fatta beslut, får gransknings- ledaren besluta att ta egendomen i förvar. Om egendomen har tagits i förvar, ska så snart som möjligt och senast ansöka om betalningssäkring hos Om inte gör någon ansökan eller om Prop. 2010/11:165 förvaltningsrätten avslår ansökan, ska egendomen lämnas Om betalningssäkring beslutas, ska egendomen bli kvar i förvar till dess att beslutet verkställs om inte förvaltningsrätten bestämmer något annat. 17 § får efter anvisning av ta emot säkerhet som den betalningsskyldige eller, där den betalningsskyldige kan antas medge det, någon annan erbjuder sig att ställa innan ett beslut om betalningssäkring har fattats. När ställd säkerhet får tas i anspråk 18 § Ställd säkerhet får tas i anspråk när den tidsperiod som betalningsskyldigheten avser har gått ut eller vid den senare tidpunkt som har medgett. 19 § Frågor om betalningssäkring prövas av den förvaltningsrätt som enligt 67 kap. är behörig att pröva ett överklagande av den som betalningssäkringen gäller när ansökan görs. 20 § Om betalningssäkring har beslutats för en betalningsskyldighet som inte är fastställd och som inte heller senare fastställs slutligt, ska staten ersätta den betalningsskyldige för ren förmögenhetsskada. Detsamma gäller om betalningsskyldigheten fastställs slutligt men till ett väsentligt lägre belopp än det som har betalningssäkrats. Första stycket gäller inte kostnader som omfattas av bestämmelserna om ersättning för kostnader för ombud, biträde eller utredning. 21 § Ersättning för skada får vägras eller sättas ned om 1.den betalningsskyldige inte har fullgjort sin uppgiftsskyldighet eller på annat sätt genom vållande har medverkat till skadan, eller 2.det annars är oskäligt att ersättning lämnas. 22 § Frågor om ersättning för skada prövas på det sätt som gäller för skadeståndsanspråk mot staten. 47 kap. Uppgifter och handlingar som ska undantas från kontroll Undantag av uppgifter från föreläggande 1 § Ett föreläggande som gäller kontroll av uppgifts- eller dokumenta- tionsskyldighet får inte avse en uppgift i en sådan handling som inte får tas i beslag enligt 27 kap. 2 § . Ett sådant föreläggande får inte heller avse en uppgift som har ett betydande skyddsintresse om det finns särskilda omständigheter som gör att uppgiften inte bör komma till någon annans kännedom och uppgiftens skyddsintresse är större än dess betydelse för kontrollen. Undantag av handlingar från granskning Vilka handlingar får inte granska? 2 § Vid revision, bevissäkring, tillsyn över kassaregister och kontroll- besök får inte granska 1.en handling som inte får tas i beslag enligt 27 kap. 2 § rättegångs- balken, eller 2.en handling som inte omfattas av revisionen, bevissäkringen, tillsynen eller kontrollbesöket. får inte heller granska en handling som har ett betydande skyddsintresse om det finns särskilda omständigheter som gör att handlingens innehåll inte bör komma till någon annans kännedom och handlingens skyddsintresse är större än dess betydelse för kontrollen. 3 § En handling som inte får granskas ska på begäran av den som är föremål för revision, bevissäkring, tillsyn över kassaregister eller kontrollbesök undantas från kontrollen. 4 § Beslut om undantag av handling från kontroll fattas av den förvaltningsrätt som enligt 67 kap. är behörig att pröva ett överklagande av den som begär undantag när begäran görs. Den handling som begäran avser ska ges in till förvaltningsrätten. Om redan har handlingen, ska verket försegla handlingen och överlämna den till förvaltningsrätten. 5 § Om en uppgift i en sådan upptagning som avses i 3 kap. 9 § ska undantas, får förvaltningsrätten besluta om sådana begränsningar i rätten att använda tekniska hjälpmedel och sökbegrepp som behövs för att uppgiften inte ska bli tillgänglig för . 6 § Om den som vill att en uppgift eller en handling ska undantas från Prop. 2010/11:165 kontroll begär det, ska förvaltningsrätten pröva om beslut om undantag kan fattas utan att rätten granskar handlingen. 7 § Om en uppgift eller en handling har undantagits från kontroll, får inte återge eller åberopa innehållet i uppgiften eller handlingen. 48 kap. Förseningsavgift Huvudregeln för förseningsavgift 1 § Förseningsavgift ska tas ut om den som ska lämna skattedeklaration, inkomstdeklaration, särskilda uppgifter eller periodisk sammanställning, inte har gjort det i rätt tid. Förseningsavgift ska dock inte tas ut om det är fråga om 1.en förenklad arbetsgivardeklaration enligt 26 kap. 4 §, 2.en särskild skattedeklaration för redovisning av mervärdesskatt enligt 26 kap. 7 § andra stycket, 3.särskilda uppgifter som redare ska lämna enligt 33 kap. 8 §, eller 4. särskilda uppgifter om nedsättning av utländsk skatt enligt 33 kap. 9 §. Förseningsavgift om uppgifterna är bristfälliga 2 § Den uppgiftsskyldige ska inte anses ha lämnat inkomstdeklaration eller särskilda uppgifter, om uppgifterna i deklarationen eller de särskilda uppgifterna är så bristfälliga att de uppenbarligen inte kan läggas till grund för beskattningen. Fysiska personer i utlandet 3 § Förseningsavgift får inte tas ut av en fysisk person som inte har lämnat en inkomstdeklaration i rätt tid om han eller hon 1.är bosatt utomlands eller stadigvarande vistas utomlands den dag då deklaration ska lämnas, och Om uppgifterna inte är undertecknade 4 § Om grunden för att ta ut förseningsavgift är att den som har lämnat inkomstdeklaration eller särskilda uppgifter inte har undertecknat uppgifterna enligt 38 kap. 2 §, ska förelägga den uppgiftsskyldige att göra det. Förseningsavgift ska tas ut bara om föreläggandet inte följs. Avgiften ska i sådana fall bestämmas enligt 6 §. Inte mer än en förseningsavgift för skattedeklaration 5 § Om en deklarationsskyldig som vid samma tillfälle ska ha kommit in med flera skattedeklarationer är försenad med mer än en deklaration, ska bara en förseningsavgift tas ut. 6 § Förseningsavgiftens storlek framgår av följande uppställning: aktiebolags eller ekonomisk förenings Förseningsavgiften för skattedeklaration uppgår dock till om det är fråga om en deklaration som ska lämnas efter föreläggande. 7 § Om den som utan föreläggande ska lämna en inkomstdeklaration eller särskilda uppgifter inte har gjort det från den tidpunkt då skyldigheten enligt denna lag skulle ha fullgjorts, ska en andra förseningsavgift tas ut. Om skyldigheten inte har fullgjorts , ska en tredje förseningsavgift tas ut. Vid tillämpningen av första stycket ska hänsyn inte tas till den senarelagda deklarationstidpunkt som gäller för andra juridiska personer än dödsbon som lämnar deklaration elektroniskt. 49 kap. Skattetillägg Innehåll 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om tillämpningsområdet för skattetillägg (2 och 3 §§), skattetillägg vid oriktig uppgift (4 och 5 §§), skattetillägg vid skönsbeskattning (6 och 7 §§), skattetillägg vid omprövning av skönsbeskattningsbeslut (8 §), skattetillägg när skatteavdrag inte har gjorts (9 §), när skattetillägg inte får tas ut (10 §), beräkning av skattetillägg vid oriktig uppgift (1114 §§), beräkning av skattetillägg vid skönsbeskattning (15 och 16 §§), beräkning av skattetillägg vid omprövning av skönsbeskattnings- beslut (17 §), beräkning av skattetillägg när skatteavdrag inte har gjorts (18 §), att underlaget ska bestämmas utan hänsyn till andra frågor (19 §), rätträkning (20 §), och när skattetillägg ska tas ut enligt mer än en procentsats (21 §). 2 § Skattetillägg ska tas ut på skatter som omfattas av denna lag, dock inte på skatt som avses i 2 § lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. 3 § Skattetillägg ska tas ut på följande avgifter: 1.avgift enligt 2 kap. socialavgiftslagen (2000:980), 2.avgift enligt 1 § lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, samt 3.avgift enligt lagen (2007:1398) om fastighetsavgift. Det som sägs om skatt i detta kapitel gäller även dessa avgifter. Skattetillägg vid oriktig uppgift 4 § Skattetillägg ska tas ut av den som på något annat sätt än muntligen 1.under förfarandet har lämnat en oriktig uppgift till ledning för egen beskattning, eller 2.har lämnat en oriktig uppgift i ett mål om egen beskattning. Skattetillägg enligt första stycket 2 får dock tas ut bara om uppgiften inte har godtagits efter prövning i sak. 5 § En uppgift ska anses vara oriktig om det klart framgår att 1.en lämnad uppgift är felaktig, eller 2.en uppgift som ska lämnas till ledning för beskattningen har utelämnats. En uppgift ska dock inte anses vara oriktig om 1.uppgiften tillsammans med övriga uppgifter som har lämnats eller godkänts utgör tillräckligt underlag för ett riktigt beslut, eller 2.uppgiften uppenbart inte kan läggas till grund för ett beslut. 6 § Skattetillägg ska tas ut vid skönsbeskattning. 7 § Ett beslut om skattetillägg vid skönsbeskattning på grund av att den deklarationsskyldige inte har lämnat någon skattedeklaration eller inkomstdeklaration ska undanröjas om 1.en skattedeklaration lämnas från utgången av den månad då beslutet meddelades, eller 2.en inkomstdeklaration lämnas från utgången av den månad då beslutet meddelades. Om den deklarationsskyldige gör sannolikt att han eller hon inte har fått kännedom om skattetillägget före utgången av den månad då beslutet meddelades, ska fristen i stället räknas från den dag då den deklara- Prop. 2010/11:165 tionsskyldige fick sådan kännedom. Skattedeklaration eller inkomstdeklaration ska ha kommit in till eller en allmän förvaltningsdomstol inom den angivna tiden. Skattetillägg vid omprövning av skönsbeskattningsbeslut 8 § Skattetillägg ska tas ut av den som 1.har skönsbeskattats på grund av att någon inkomstdeklaration inte har lämnats, 2.inte heller har lämnat deklaration inom den tid som föreskrivs i 7 §, 3.på initiativ påförs ytterligare skatt genom omprövning av skönsbeskattningsbeslutet. Ett beslut om skattetillägg ska inte undanröjas om en inkomst- deklaration lämnas . Om skattetillägg inte har tagits ut i samband med det första sköns- beskattningsbeslutet ska, vid tillämpningen av första stycket 2, det som sägs i 7 § om beslutet om skattetillägg och kännedom om skattetillägget i stället gälla skönsbeskattningsbeslutet och kännedom om sköns- beskattningen. Skattetillägg när skatteavdrag inte har gjorts 9 § Skattetillägg ska tas ut av den som inte har fullgjort sin skyldighet att göra skatteavdrag. När får skattetillägg inte tas ut? 10 § Skattetillägg får inte tas ut om 1.den oriktiga uppgiften kan rättas med ledning av kontrollmaterial som normalt är tillgängligt för och som har varit tillgängligt för verket från utgången av beskattningsåret, 2.den uppgiftsskyldige på eget initiativ har rättat den oriktiga uppgiften eller lämnat uppgift om att skatteavdrag inte har gjorts, eller 3.det skattebelopp som kunde ha undandragits genom felaktigheten eller passiviteten är obetydligt. Beräkning av skattetillägg vid oriktig uppgift 11 § Skattetillägg på sådan skatt som avses i 56 kap. 3 § 14 och 6 (skattetillägg på slutlig skatt) är av den skatt som, om den oriktiga uppgiften hade godtagits, inte skulle ha bestämts för den som har lämnat uppgiften. Skattetillägg på annan skatt är av den skatt som, om den oriktiga uppgiften hade godtagits, inte skulle ha bestämts för eller felaktigt skulle ha tillgodoräknats den som har lämnat uppgiften. 12 § Om den oriktiga uppgiften inte kan rättas kontrollmaterial som normalt är tillgängligt för och som har varit tillgängligt för verket från utgången av beskattningsåret, men det ändå av sådant material framgår att uppgiften är oriktig, är skattetillägget på slutlig skatt och skattetillägget på annan skatt . 13 § Om den oriktiga uppgiften består i att ett belopp har hänförts eller kan antas komma att hänföras till fel beskattningsår eller fel redovisningsperiod, är 1.skattetillägget på slutlig skatt , 2.skattetillägget på annan skatt a)om redovisningsperioden för skatten är högst och den uppgiftsskyldige har hänfört eller kan antas ha avsett att hänföra beloppet till en period som löper ut högst före eller efter den period som beloppet borde ha hänförts till, och b)i andra fall. 14 § Om en oriktig uppgift skulle ha medfört ett sådant underskott av en näringsverksamhet eller i inkomstslaget tjänst som inte utnyttjas samma beskattningsår, ska skattetillägget inte beräknas på skatt utan i stället på en fjärdedel av det underskott som, om den oriktiga uppgiften hade godtagits, felaktigt skulle ha tillgodoräknats den som har lämnat uppgiften. Beräkning av skattetillägg vid skönsbeskattning 15 § Vid skönsbeskattning är skattetillägget på slutlig skatt och skattetillägget på annan skatt . Skattetillägget ska beräknas på 1.den skatt som till följd av skönsbeskattningen bestäms för den uppgiftsskyldige utöver vad som annars skulle ha bestämts enligt a) de uppgifter som den uppgiftsskyldige har lämnat till ledning för beskattningen på något annat sätt än muntligen, och b) kontrollmaterial som normalt är tillgängligt för och som har varit tillgängligt för verket från utgången av beskattningsåret, och 2.den skatt som till följd av skönsbeskattningen inte ska tillgodoräknas den uppgiftsskyldige. I den utsträckning en skönsbeskattning innefattar rättelse av en oriktig uppgift, ska skattetillägget beräknas enligt bestämmelserna i 1114 §§. 16 § Om en skönsbeskattning har minskat ett sådant underskott av en näringsverksamhet eller i inkomstslaget tjänst som inte utnyttjas samma beskattningsår, ska skattetillägget inte beräknas på skatt utan i stället på en fjärdedel av denna minskning. Om en skönsbeskattning har beslutats på grund av att den som är skyldig att lämna inkomstdeklaration inte har gjort det och beslutet innebär att ett för tidigare beskattningsår fastställt underskott av en näringsverksamhet eller i inkomstslaget tjänst utnyttjas, ska skatte- tillägget inte beräknas på skatt utan i stället på en fjärdedel av den del av underskottet som utnyttjas. Beräkning av skattetillägg vid omprövning av skönsbeskattnings- beslut 17 § Skattetillägg som tas ut vid omprövning av skönsbeskattningsbeslut är av den ytterligare skatt som har tagits ut genom omprövningsbeslutet. Beräkning av skattetillägg när skatteavdrag inte har gjorts 18 § Skattetillägg som tas ut på grund av att skatteavdrag inte har gjorts är av det skatteavdrag som skulle ha gjorts. Underlaget ska bestämmas utan hänsyn till andra frågor 19 § När det underlag som skattetillägg ska beräknas på bestäms, ska hänsyn bara tas till förhållanden som rör den fråga som ligger till grund för skattetillägget. 20 § Innan ett skattetillägg beräknas, ska de ändringar göras av underlaget för inkomstskatt som föranleds av andra frågor än den som ligger till grund för skattetillägget. Det gäller dock inte ändringar som blir möjliga först på grund av rättelsen av den oriktiga uppgiften eller den skönsmässiga avvikelsen från lämnade uppgifter. Mer än en procentsats 21 § När skattetillägg på slutlig skatt ska tas ut enligt mer än en procentsats, ska de belopp som skattetilläggen ska beräknas på bestämmas enligt följande. Om skattetillägg ska beräknas på undandragen skatt, ska först skatten på summan av de undanhållna beloppen beräknas. Skatten ska därefter fördelas på respektive undanhållet belopp efter den kvotdel som vart och ett av de undanhållna beloppen utgör av de sammanlagda undanhållna beloppen. Om skattetillägg ska beräknas på minskning av underskott av en Prop. 2010/11:165 näringsverksamhet eller i inkomstslaget tjänst, ska den sammanlagda minskningen fördelas på respektive undanhållet belopp efter den kvotdel som vart och ett av de undanhållna beloppen utgör av de sammanlagda undanhållna beloppen. Om skattetillägg ska beräknas på både undandragen skatt och minskning av underskott, ska beräkningen göras på varje underlag för sig. 50 kap. Kontrollavgift Kassaregister och personalliggare När ska kontrollavgift tas ut? 1 § Kontrollavgift ska tas ut om vid tillsyn eller kontrollbesök finner att den som är skyldig att använda kassaregister 1.inte fullgör denna skyldighet, eller 2.inte har lämnat uppgift om de kassaregister som finns i verksam- heten enligt 7 kap. 3 och 4 §§. 2 § Kontrollavgiften enligt 1 § är för varje kontrolltillfälle. Om har tagit ut en kontrollavgift och en ny kontrollavgift ska tas ut för en överträdelse som har inträffat från den dag då beslutet om kontrollavgift meddelades, ska avgiften i 3 § Kontrollavgift ska tas ut om vid kontrollbesök finner att den som är skyldig att dokumentera identifikationsuppgifter i en personalliggare 1.inte fullgör denna skyldighet, eller 2.inte håller personalliggaren tillgänglig i verksamhetslokalen. 4 § Kontrollavgiften enligt 3 § är 1.10 000 kronor för varje kontrolltillfälle, och 2.2 000 kronor för varje person som vid kontrollen är verksam och inte är dokumenterad i en tillgänglig personalliggare. Om har tagit ut en kontrollavgift och en ny kontrollavgift ska tas ut för en överträdelse som har inträffat från den dag då beslutet om kontrollavgift meddelades, ska avgiften enligt första stycket 1 i stället vara . När får kontrollavgift inte tas ut? 5 § Kontrollavgift får inte tas ut för en överträdelse som omfattas av ett vitesföreläggande. 6 § Om en kontrollavgift har beslutats enligt 1 eller 3 §, ska den som beslutet gäller avhjälpa bristen inom skälig tid. får en ny kontrollavgift inte tas ut för samma brist. Torg- och marknadshandel samt omsättning av investeringsguld 7 § Kontrollavgift ska tas ut av den som inte har fullgjort dokumenta- tionsskyldigheten vid upplåtelse av plats för torg- och marknadshandel eller vid omsättning av investeringsguld. Kontrollavgiften är för varje tillfälle då skyldigheten inte Befrielse från särskilda avgifter 1 § ska besluta om hel eller delvis befrielse från en särskild avgift om det är oskäligt att ta ut avgiften med fullt belopp. Vid bedömningen ska det särskilt beaktas om 1. den felaktighet eller passivitet som har lett till avgiften kan antas ha a)berott på ålder, hälsa eller liknande förhållande, b)berott på en felbedömning av en regel eller betydelsen av de faktiska förhållandena, eller c)föranletts av vilseledande eller missvisande kontrolluppgifter, 2.avgiften inte står i rimlig proportion till felaktigheten eller passiviteten,