prop · GZ031d28 · 2011-09-20 00:00:00 — 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Förslag till lag om ändring i budgetlagen (2011:203) ........................... Utgiftsområde 15 Studiestöd............................................................................... Unga studerande på gymnasienivå i ........................................ 3.5.2Vuxna studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå i Studerande på eftergymnasial nivå i ........................................ Studerande med barn ............................................................................ Lånebenägenhet och den enskildes skuldsättning .............................. Låntagare och den totala studieskulden............................................... Analys och slutsatser ............................................................................ Unga studerande på gymnasienivå i ........................................ Lånebenägenhet och den enskildes skuldsättning .............................. Låntagare och den totala studieskulden............................................... 1:1 Studiehjälp m.m. ............................................................................. 1:2 Studiemedel m.m............................................................................. 1:3 Studiemedelsräntor m.m................................................................. 3.8.41:4 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk.......................................................... 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål ............................................ 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 15 Studiestöd............................................ Härledning av ramnivån 20122015. Utgiftsområde 15 Studiestöd...................... Ramnivå 2012 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 15 Studiestöd ............... Antal studiestödstagare och utbetalda belopp, 200820101 ................................... Inbetalt belopp under det första betalningsåret fördelat på bosättning1............... CSN:s genomsnittliga handläggningstider, 200820101......................................... Nyckeltal för CSN:s service och information, 20082010 .................................... Antal studerande och genomsnittsbelopp för studiehjälp, utfall och Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:1 Studiehjälp m.m........................ Antal studerande och genomsnittsbelopp för studiemedel, utfall , prognos 2011 och beräknat för 20122015......................................................... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:2 Studiemedel m.m...................... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:3 Studiemedelsräntor m.m.......... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:4 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk............ Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:5 Bidrag till vissa Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden .............................................. Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:6 Centrala Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:7 för 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Låntagarnas skuld 20072010 (mdkr)...................................................................... Lånekrediter i 20072010 (mdkr)............................................. Studiemedel, studiemedelsräntor m.m. samt inkomsträntor på studielån 20072010 (mnkr)................................................................................................. Antal studerande med studiehjälp, 20082010........................................................ Antal studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå med studiemedel, fördelat på folkhögskolor och komvux, 20082010 ........................................... Antal studerande på eftergymnasial nivå med studiemedel, 20082010................ Antal studerande på eftergymnasial nivå med studiemedel, uppdelat på skolform, 20082010............................................................................................. Antal studerande på eftergymnasial nivå med studielån, 20082010 ..................... Antal studerande på eftergymnasial nivå med tilläggslån, 20082010 ................... Antal studerande på eftergymnasial nivå med merkostnadslån, 20082010........ Antal studerande på gymnasial och eftergymnasial nivå utomlands med studiemedel, 20082010........................................................................................ Studerande utomlands med studiemedel, fördelade efter världsdel, 2010........... Antal studerande med tilläggsbidrag, 20082010.................................................. Studerandes lånebenägenhet i olika åldersgrupper 2010....................................... Studerandes lånebenägenhet i olika utbildningsnivåer ................................. Genomsnittlig skuld på annuitetslån för nya återbetalningsskyldiga 2011, fördelat på studienivå och kön ............................................................................. Osäkra fordringar fördelat på lånetyp och återkrav 20082010........................... Beviljade avskrivningsärenden fördelat på skäl, 20082010.................................. Folkmängd 20092010 och prognos 20112015 .................................... Anslagsförbrukning 1:2 Studiemedel m.m., utfall och prognos 2011 Studiemedelsränta, utfall och prognos 20122015 jämfört med ränta Utestående skuld i , utfall 20092010 och prognos 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar förslaget till lag om ändring i budget- 3. bemyndigar regeringen att ta lagen (2011:203) (avsnitt 2.1 och 3.8.3), 2.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 (avsnitt 3.8.5), upp lån i för studielån intill ett belopp av 176 (avsnitt 3.8.6), 4.för anvisar anslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt följande uppställning: 1:4 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i budgetlagen (2011:203) Härigenom föreskrivs att punkterna 5 och 6 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till budgetlagen (2011:203) ska ha följande lydelse. Bestämmelserna i 6 kap. 4 § tillämpas i fråga om utlåning . Bestämmelserna i 6 kap. 5 § tillämpas . Bestämmelserna i 6 kap. 4 § tillämpas i fråga om utlåning . i 6 kap. 5 § För studielån enligt studiestödslagen (1999:1395) tillämpas dock dessa bestämmelser . Denna lag träder i kraft . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 3 Utgiftsområde 15 Studiestöd Utgiftsområdet omfattar utgifter för olika former av ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Även utgifter för hanteringen av studiestöden, som huvudsakligen sköts av (), och ärendehantering inom () hör till utgiftsområdet. Inom utgiftsområdet föreslås att medel ska anvisas för: -studiehjälp i form av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg för studerande inom främst gymnasieskolan, -studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag för studerande med barn, -räntor för studielån tagna i , -inleverans av kapital till till följd av avskrivning av studielån, -bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk, -bidrag till vissa studiesociala ändamål, -administration av studiestöd, och -hantering av överklaganden vid ÖKS. Vissa studiestöd är rättighetsstyrda. Detta innebär att anslagsbelastningen, förutom av reglerna för lån och bidrag, främst är beroende av antalet studerande i utbildningar som berättigar till studiestöd, de studerandes val att ansöka om studiestöd och räntekostnader för den totala studielåneskulden i . för vissa andra studiestöd begränsas av anvisade eller tilldelade medel och efterfrågan på dessa stöd. Bestämmelserna som reglerar rätten till studiehjälp och studiemedel samt återbetalningen av studielån finns främst i studiestödslagen (1999:1395) och studiestödsförordningen (2000:655) samt i CSN:s föreskrifter. Bidrag till kostnader för viss gymnasieutbildning regleras i förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan. Bidrag till kostnader för viss föräldrautbildning i teckenspråk regleras i förordningen (1997:1158) om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 15 Studiestöd 1:4 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Totalt för utgiftsområde 15 Studiestöd 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 20122015. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Vissa anslag minskas () även till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e- förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Inom utgiftsområdet ingår utgifter för studiestöd, framförallt studiehjälp och studiemedel. De samlade kostnaderna inom utgiftsområdet uppgick till . Prognosen visar på en minskning med . Föreslagen anslagsnivå för utgiftsområdet är . Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar På grund av föreslagna satsningar och de satsningar som har beslutat om, av vilka flera tillfälliga satsningar har avslutats, bedöms utgifterna för studiemedel och studiemedelsräntor minska med 2012. beräknas utgifterna minska med 1 285, 1 346 respektive . Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar Jämfört med de beräkningar som gjordes i budgetpropositionen bedöms utgifterna minska med på grund av prisbasbelopps- och ränteförändringar. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer och övriga anslagsförändringar Utgifterna bedöms minska med 2012 samt beräknas minska med 475, 1 026 respektive , 2014 och 2015 på grund av förändrade volymer. Vidare bedöms utgifterna öka med 2012 på grund av förändringen av regleringsbeloppen när det gäller den statliga ålderspensionsavgiften. Utgifterna beräknas minska med 2013 och 2014 samt öka med 2015. Tabell 3.3 Ramnivå 2012 realekonomiskt fördelad. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. I följande avsnitt presenteras studiestödsverksamheten, dvs. studiestödet och studiestödsadministrationen. Studiestödet finansierar huvudsakligen de studerandes levnadsomkostnader . För att möta skilda behov finns det olika former av studiestöd. Stöden är till stor del generella på så sätt att alla får lika stora belopp. Stöden lämnas direkt till den studerande och i huvudsak oberoende av föräldrarnas eller familjens ekonomi. fick drygt 920 000 studerande någon form av studiestöd. Det totala antalet låntagare uppgick till drygt 1,4 miljoner. Utgifterna på statsbudgeten för verksamheten uppgick till . beräknas utgifterna uppgå till och utgörs främst av transfereringar i form av bidrag och räntor på de studielån som har upptagits i . Eftersom studielånen finansieras genom lån i , ingår lånen inte i de takbegränsade utgifterna. De olika stöden hanterades av CSN, Talboks- och och Specialpedagogiska skolmyndigheten. CSN hanterade även återbetalningen av studielån. ÖKS hanterade överklaganden av beslut om studiestöd. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Målen för studiestödet slogs fast i samband med studiestödsreformen (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr. 1999/2000:96). Studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildningspolitiken. Studiestödet ska verka rekryterande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Målen ska uppnås genom ett effektivt, sammanhållet, flexibelt och rättssäkert studiestödssystem som ska vara enhetligt och överblickbart för den enskilde. De utbetalningar som görs från systemet ska vara riktiga, och den del av studiestödet som utgörs av lån ska återbetalas till fullo. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Kort beskrivning av verksamheten Studiehjälp består i huvudsak av studiebidrag som lämnas till heltidsstuderande i gymnasieskolan, extra tillägg som kan lämnas till studerande från inkomstsvaga hushåll och inackorderingstillägg som kan lämnas till vissa studerande som måste bo inackorderade på skolorten. Studiebidrag lämnas med . Storleken på det extra tillägget är beroende av elevens och föräldrarnas sammanlagda inkomster och förmögenhet. Inackorderingstillägget lämnas med ett belopp som är beroende av avståndet mellan föräldrahemmet och skolan. Bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan (Rg-bidrag) Rg-bidrag lämnas för kostnader för mat, boende och hemresor vid viss gymnasieutbildning för döva och hörselskadade elever vid riksgymnasierna i samt till svårt rörelsehindrade elever i särskilt anpassad utbildning. Inom Rg-bidraget finns ett tilläggsbidrag som kan lämnas till elever som förutom Rg-bidrag får aktivitetsersättning och som därför inte har rätt till studiemedel. Studerande som uppfyller vissa grundvillkor har rätt till studiemedel. Studiemedel består av studiebidrag och studielån. Totalbeloppet (bidrag och lån) per studiemånad uppgår från till för heltidsstudier. Det finns två olika bidragsnivåer, en generell och en högre nivå. Den generella bidragsnivån utgör av totalbeloppet medan den högre nivån utgör . Studiemedel med den högre bidragsnivån kan lämnas för studier på grundskolenivå och gymnasial nivå till vuxna studerande som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning. Vidare kan arbetslösa ungdomar tillfälligt och under vissa förutsättningar få det högre bidraget . Studiebidraget är skattefritt och pensionsgrundande. I vissa fall kan den studerande även få tilläggsbidrag, tilläggslån och lån för vissa merkostnader. Tilläggsbidraget lämnas till studerande med barn och utgör ett differentierat kompletterande stöd beroende på antal barn. Tilläggslån kan lämnas till studerande över 25 år som har haft en viss arbetsinkomst kalenderåret närmast före studiestarten. Lån kan även lämnas för vissa merkostnader som den studerande har i samband med sina studier. Det finns tre olika återbetalningssystem i bruk. I varje system finns det särskilda återbetalnings- och trygghetsregler som under vissa förutsättningar kan ge möjlighet till bl.a. nedsättning av årsbeloppet och avskrivning av studielån. Mer information om studielånesystemet finns i faktarutan som redovisas i det följande. Bidrag vid viss föräldrautbildning i teckenspråk (s.k. TUFF-ersättning) Föräldrar till barn som använder teckenspråk, och med föräldrar likställda personer, kan få ersättning när de deltar i utbildning i teckenspråk. Studielitteratur till vissa högskolestuderande Högskolestuderande med synskada eller annat läshandikapp kan få låna studielitteratur genom Talboks- och . En studerande som inte är svensk medborgare kan under vissa förutsättningar få studiestöd för studier i . Vissa medborgare i EU- och EES-området samt i ska jämställas med svenska medborgare. Det rör sig om migrerande arbetstagare, egenföretagare och deras familjemedlemmar. Även EU-medborgare med permanent uppehållsrätt i och tredjelandsmedborgare med ställning som varaktigt bosatta i ska jämställas med svenska medborgare. Även vissa tredjelandsmedborgare med uppehållstillstånd för forskning i och deras familjemedlemmar ska jämställas med svenska medborgare vad gäller rätt till studiehjälp. Vidare kan utländska medborgare med permanent uppehållstillstånd i och som har bosatt sig här i huvudsakligen annat syfte än att genomgå utbildning få studiestöd. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Kort beskrivning av studielånesystemet Det finns tre olika lånesystem. Det totala antalet låntagare i de tre återbetalningssystemen uppgår till drygt 1,4 miljoner 2010. Låntagarnas skuld består av lån och kapitaliserade räntor samt administrativa avgifter. Låntagarnas totala skuld uppgick vid utgången av 2010 till . Diagram 3.1 visar hur den totala skulden för de olika låneformerna har utvecklats . avsåg återbetalningspliktiga studiemedel tagna , studielån tagna mellan 1989 och annuitetslån tagna efter . Diagram 3.1 Låntagarnas skuld 20072010 (mdkr) Annuitetslån, efter 2001 finansierar CSN studielånen genom upplåning hos . Amorteringar från låntagarna som motsvarar upplånade medel reducerar CSN:s låneskuld hos . Vid avskrivningar av lånefordringar minskar CSN skulden hos via anslag på statsbudgeten. De räntor som påförs låntagarna och som är obetalda kapitaliseras och ökar den enskildes skuld. Den del av den enskildes skuld som utgörs av kapitaliserade räntor är inte upplånad hos utan motsvaras i CSN:s balansräkning av balanserad kapitalförändring för låneverksamheten. Samtliga amorteringar av kapitaliserade räntor från låntagare med studielån återredovisas mot statsbudgeten via inkomsttitlar. Amorteringar av räntor för studielån reducerar den balanserade kapitalförändringen för låneverksamheten. I skalan till höger i diagram 3.2 redovisas ingående balans för lån 20072010. I skalan till vänster i samma diagram redovisas omfattningen av årets nyutlåning respektive årets amortering av lån inklusive kapitaliserad ränta. Som framgår av diagrammet är lånebeloppet i lägre än låntagarnas totala skuld på . Skillnaden beror på att skulden inkluderar kapitaliserade räntor samt att delar av skulden består av studiemedel som togs och som därmed inte finansierades genom lån i . Diagram 3.2 Lånekrediter i 20072010 Anslaget 1:3 Studiemedelsräntor m.m. används för ränteutgifter för lån i . Därutöver används anslaget för att täcka utgifter för avskrivningar av lån tagna efter 1988. Av- skrivningar av studielån uppgår till . Låntagare betalar en subventionerad ränta på sina studielån och annuitetslån till CSN. Räntesatsen är av den ränta som CSN betalar till , dvs. I diagram 3.3 visas anslagsutvecklingen för anslag 1:2 Studiemedel m.m., anslag 1:3 Studiemedelsräntor m.m. och ränteinkomster . Diagram 3.3 Studiemedel, studiemedelsräntor m.m. samt inkomsträntor på studielån 20072010 (mnkr) 1:3 Räntekostnad inkl. avsk. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.4 Antal studiestödstagare och utbetalda belopp, 200820101 och bidrag vid viss Källor: CSN, SPSM och TPB. 1Tabellen visar det bruttoräknade antalet stödtagare per studiestöd. När antalet stödtagare redovisas fördelat per bidrags- eller utbildningsnivå och sedan summeras blir de som fått utbetalningar på fler än en nivå dubbelräknade. 2Belopp för studiemedel och bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk inkluderar statlig ålderspensionsavgift. Belopp för studiemedel inkluderar tilläggsbidrag. I detta avsnitt redovisas resultatet av statens insatser inom studiestödsverksamheten. Resultaten för varje studiestöd redovisas per studerandegrupp fördelat på grundskolenivå och gymnasial nivå (t.ex. vuxenutbildning och folkhögskoleutbildning) respektive eftergymnasial nivå (t.ex. högskoleutbildning, yrkeshögskoleutbildning eller motsvarande). Vidare redogörs särskilt för studieekonomi, studerande utomlands, studerande med barn, lånebenägenhet och den enskildes skuldsättning, låntagare och den totala studieskulden samt studiestödsadministrationen. 3.5.1Unga studerande på gymnasienivå i De studiestöd som lämnas till unga studerande på gymnasienivå i är studiehjälp och bidrag till vissa funktionshindrade elever. fick 483 700 studerande studiehjälp för studier i , vilket är en minskning med jämfört . Av dessa var kvinnor och män. Diagram 3.4 Antal studerande med studiehjälp, 2008 2010 betalade CSN ut i studiebidrag. Av dem som har studiebidrag studerar tre fjärdedelar på kommunala gymnasieskolor och vid samtliga studerande med studiehjälp. Av dessa var kvinnor och män. Jämfört med 2009 har antalet studerande med inackorderingstillägg ökat . utbetalades i inackorderingstillägg till studerande i , vilket är en ökning med jämfört med . Av dem som studerar på fristående gymnasieskolor har inackorderingstillägg, vilket motsvarar 8 500 personer. Därutöver är det 3 000 studerande på folkhögskolor och ett mindre antal studerande på bland annat kompletterande utbildningar som har inackorderingstillägg. Även antalet studerande med extra tillägg ökade då cirka 15 500 studerande fick sådant stöd. Detta är en ökning med jämfört . Av dessa var kvinnor och män. lämnades extra tillägg till av samtliga studerande med studiehjälp. Extra tillägg kan lämnas med 855, beroende på familjens inkomst. fick av de studerande med extra tillägg den högsta bidragsnivån, . Antalet studerande som har fått sin studiehjälp indragen på grund av olovlig frånvaro har ökat med och uppgick till 14 700 personer. Det motsvarar av det totala antalet studerande med studiehjälp. Motsvarande andel var . Det var fler män än kvinnor som fick indragen studiehjälp, kvinnor och män. Den som av sin skola rapporteras ha olovlig frånvaro drabbas ofta av ett återkrav av den studiehjälp som redan har hunnit betalas ut. Mer än hälften av dem som rapporterats ha olovlig frånvaro får normalt ett återkrav. av återkraven riktas till elevens vårdnadshavare och av återkraven riktas till eleven själv. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 var det totalt cirka 21 600 utländska medborgare som fick studiehjälp för studier i . Detta är en ökning med . Utgiften för studiehjälpen uppgick till , vilket är en minskning med jämfört med föregående år. Bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan (Rg-bidrag) fick 510 studerande , vilket är en ökning med 9 personer jämfört med året innan. Av de studerande som fick Rg-bidrag var kvinnor och män. Den totala utgiften för Rg-bidraget inklusive tilläggsbidrag var . Nivån var i stort sett oförändrad jämfört . 3.5.2Vuxna studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå i Vuxna studerande kan få studiemedel för studier på grundskolenivå och gymnasial nivå. fick cirka 24 100 studerande studiemedel för studier på grundskolenivå, vilket i stort sett är i nivå med året innan. Av dessa var kvinnor och män. Cirka 13 600 studerande fick studiemedel med den högre bidragsnivån , vilket motsvarar av stödtagarna på grundskolenivå. Antalet studerande som fick studiemedel med den högre bidragsnivån är detsamma som föregående år. av stödtagarna hade studielån , vilket är en ökning med en procent jämfört med året innan. De flesta vuxenstuderande med studiemedel på grundskolenivå, , återfanns inom den kommunala vuxenutbildningen.