prop · GZ031d26 · 2011-09-20 00:00:00 — Regeringen kommer fortsätta att diskutera frågor om främlingsfientlighet och andra former av intolerans med det civila samhället för att tillvarata den erfarenhet och sakkunskap som finns hos frivilligorganisationer. Det bör också övervägas om åtgärder behöver vidtas för att främja och utveckla frivilligorganisationernas arbete och skapa förutsättningar för kontinuitet i deras verksamhet mot olika former av intolerans, såsom antisemitism och islamofobi. Insatser för att stärka homo- och bisexuella samt transpersoners rättigheter Homosexuella, bisexuella och transpersoner (hbt-personer) drabbas fortfarande av diskriminering och andra kränkningar i det svenska samhället. Detta är oacceptabelt och arbetet för lika rättigheter och möjligheter för hbt-personer är därför en viktig fråga för regeringen. Regeringen avser att intensifiera arbetet med att främja lika rättigheter och möjligheter för homosexuella, bisexuella och personer med könsöverskridande identitet eller uttryck. antogs en resolution i för mänskliga rättigheter som uttrycker stor oro för våld mot och diskriminering av homosexuella, bisexuella och transpersoner. Händelsen är unik, eftersom det är första gången som en resolution om hbt-frågor antas i FN. Det var också ett stort framsteg när medlemsländer enades om en rekommendation som ger uttryckligt skydd mot diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. intog en ledande position i arbetet med rekommendationen dels i framtagandet av själva rekommendationstexten, dels vid förhandlingarna, och bidrar till finansieringen av uppföljning av rekommendationen. Det är därför viktigt att analysera och beakta dessa rekommendationer i det fortsatta arbetet med att identifiera och åtgärda brister inom området. 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 94 455 tkr prisnivå. 3Motsvarar 94 324 tkr prisnivå. 4Motsvarar 94 323 tkr prisnivå. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på . Tabell 4.3 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 2:1 Förändring till följd av: 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 4.6.22:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för förvaltningskostnader. Från anslaget finansieras också . Anslaget används för insatser mot diskriminering, rasism, homofobi och liknande former av intolerans. Anslaget används också för stöd till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella eller personer med könsöverskridande identitet eller uttryck samt för stöd till verksamheter som förebygger och motverkar diskriminering. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Anslaget ökas med under 20122014 för att finansiera kunskapshöjande insatser för barn och ungdomar om främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. För att finansiera uppföljning av rekommendation om åtgärder för att motverka diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet föreslår regeringen att anslaget 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. minskas med . Vidare ökas anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet inom utgiftsområde 5 med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på . Tabell 4.5 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Området omfattar åtgärder för ökad jämställdhet. Insatser som rör diskriminering på grund av kön redovisas under området Diskriminering inom detta utgiftsområde. Jämställdhetspolitiken är sektorsövergripande. Övriga insatser på jämställdhetsområdet redovisas därför inom berörda utgiftsområden. har regeringen bemyndigats av att ingå ekonomiska åtagande avseende särskilda jämställdhetsåtgärder på högst . flyttas de verksamheter som avser en utvecklad jämställdhetsstatistik vid () och som finansieras från anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet till utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Detta innebär att utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning ökar med och att utgiftsområde 13 minskar med motsvarande belopp. Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom område Jämställdhet 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Målet beslutades av (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115). Regeringen arbetar utifrån följande delmål för jämställdhetspolitiken: -En jämn fördelning av makt och inflytande. Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva medborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet. -Ekonomisk jämställdhet. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. -Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjligheter att ge och få omsorg på lika villkor. -Mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Kvinnor och män, flickor och pojkar, ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Erfarenheterna från regeringens jämställdhetssatsning under 20072010 visar att långsiktighet i stödet till olika verksamheter är en viktig förutsättning för måluppfyllelsen. För att säkerställa ett effektivt resursutnyttjande krävs goda planeringsförutsättningar. Vidare behöver myndigheterna tillräckligt med tid för att förbereda genomförandet i sina verksamheter. Insatser som initierats kan därför medföra ekonomiska åtaganden under hela mandatperioden. lämnade regeringen skrivelsen Redovisning av den särskilda jämställdhets- satsningen (skr. 2009/10:234) till . I denna lämnas en redogörelse av jämställdhetssatsningen under 20072010. Det var för tidigt att dra några generella slutsatser när det gäller resultaten och effekterna av de åtgärder som har finansierats inom ramen för anslaget. Regeringen avser därför att återkomma med en redovisning av anslagets användning . I syfte att förbättra uppföljningen av de jämställdhetspolitiska målen har regeringen gett () i uppdrag att utveckla jämställdhetsstatistiken och indikatorer kopplade till de olika målen. Uppdraget ska slutrapporteras . Verksamheten avses bli en del av SCB:s årliga statistikproduktion . Nedan redovisas översiktligt vilka insatser som genomförts . En mer detaljerad redovisning av resultat inom de olika verksamheterna görs inom respektive politikområde. I bilaga 1 till denna volym ges en särskild redovisning av könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser vid utgången av 2010. I förslag till statsbudget, finansplan m.m. bilaga 3 (volym 1) redovisas utvecklingen av fördelningen av den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. Jämn fördelning av makt och inflytande Andelen kvinnor i statliga myndigheters styrelser och insynsråd uppgick och andelen män till . Det innebär att målet är nästan uppnått. Vad gäller ordföranden i dessa styrelser och insynsråd är kvinnor och andelen män är . Regeringens aktiva åtgärder för att öka andelen kvinnor i de statligt ägda företagens styrelser har varit framgångsrika. är av styrelseledamöterna i de statligt helägda företagen kvinnor och män. av de verkställande direktörerna är kvinnor. Sammantaget i de statligt helägda företagen och de företag där staten är delägare är andelen kvinnor och andelen män . När det gäller ordföranden som är kvinnor har andelen ökat till . överlämnade regeringen skrivelsen En jämställd arbetsmarknad regeringens strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet (skr. 2008/09:198) till . I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av de viktigaste utmaningarna för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet samt vilken inriktning politiken bör ha för att möta dessa. De åtgärder som redovisas genomförs framför allt inom arbetsmarknads-, närings-, utbildnings- och familjepolitiken. Jämställdhet i skolan och högskolan Regeringen tillsatte 2008 Delegationen för jämställdhet i skolan (dir. 2008:75). Delegationen fick i uppdrag att utifrån skolans värdegrundsuppdrag lyfta fram och utveckla kunskap om jämställdhet i skolan genom att bl.a. analysera könsskillnader i utbildningsresultat, kartlägga områden där ny kunskap om genus och jämställdhet behövs och föreslå insatser för hur ett långsiktigt jämställdhetsarbete i skolan kan utvecklas och stärkas. Delegationen avslutade sitt arbete med slutbetänkandet Flickor, pojkar, individer om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan (SOU 2010:99). beslutade regeringen att inrätta en delegation för jämställdhet i högskolan (dir. 2009:7). Delegationen fick i uppdrag att främja jämställdhet i högskolan bl.a. genom att fördela medel till insatser för jämställdhet . Delegationen har under nämnda år fördelat till jämställdhetsinsatser i enlighet med förordningen (2009:560) om statsbidrag för insatser som främjar jämställdhet i högskolan. Delegationen lämnade sitt slutbetänkande Svart på vitt om jämställdhet (SOU 2011:1) till regeringen . Vid sidan av de två delegationernas arbete har genomfört ett omfattande uppdrag under 20082010, bestående av flera delar, som rör jämställdhet i skolan. Insatser har bl.a. inneburit kompetensutveckling i syfte att generellt främja jämställdhet och stöd till elevhälsans arbetet med att förebygga psykisk ohälsa i grund- och gymnasieskolan. Insatserna har även omfattat fortbildning i sex- och samlevnadsundervisning för grund- och gymnasieskolans personal och fortbildning för skolledare i frågor 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 om hedersrelaterat våld och förtryck. För uppdraget disponerade totalt . Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet lämnade regeringen ett uppdrag till () att genomföra en tidsanvändningsundersökning (dnr IJ2008/2170/JÄM). Undersökningen, som senast genomfördes , ger kunskap om svenskt vardagsliv och om hur kvinnor och män fördelar sin tid på olika aktiviteter. Det är viktig kunskap för att utforma insatser som syftar till att nå målet om en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. De första resultaten av undersökningen presenterades i en delrapport som lämnades och visar bl.a. att kvinnor lägger allt mindre tid på hemarbete och män allt mer. Uppdraget ska slutredovisas . Vidare har SCB haft i uppdrag att genomföra en enkät- och registerstudie om jämställt föräldraskap riktad till föräldrar (dnr S2009/4769/FST). Uppdraget rapporterades och beskriver bl.a. fördelningen av det obetalda hem- och omsorgsarbetet mellan kvinnor och män. Enkäten visar att kvinnorna utför merparten av hushållsarbetet och männen merparten av underhållsarbetet. Flertalet av de intervjuade upplever att arbetsfördelningen i hushållet är bra. De föräldrar som delar mer lika på föräldrapenningen, liksom de som bor i storstäder och de med högre utbildning, uppger att de också delar mer lika på det obetalda omsorgsarbetet. Mäns våld mot kvinnor ska upphöra Arbetet med att uppnå målet om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra har fortsatt hög prioritet. Det tydliggörs i de tre handlingsplaner som finns inom området. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39) Åtgärderna i handlingsplanen har antingen redan genomförts eller pågår fortfarande. I syfte att spegla bredden redovisas nedan ett urval av handlingsplanens åtgärder. Regeringen har bl.a. fortsatt att förstärka statsbidraget till organisationer som arbetar med att motverka våld mot kvinnor inom det sociala området med . fördelade därutöver till organisationer för arbete mot våld mot kvinnor . tilldelades för aktiviteter som syftar till ett bättre bemötande av kvinnor som drabbats av våld i nära relationer, det s.k. Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) vid har haft regeringens uppdrag att utveckla ett nationellt program för hälso- och sjukvården avseende omhändertagande av sexualbrottsoffer samt att genomföra det nationella programmet i . En slutredovisning av uppdraget lämnades . Uppdraget har inneburit att utarbeta ett program med testning på pilotorter. Programmet omfattar även frågor om hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer. (Brå), som fick regeringens uppdrag att följa upp och utvärdera handlingsplanen, lämnade sin slutrapport våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (2010:18). Brå konstaterade att handlingsplanen har bidragit till ökad kunskap i arbetet med målgrupperna, nya lättillgängliga källor, en mängd olika lokala projekt, nya verksamhetsmodeller samt mer strukturerade hot- och riskbedömningar inom polisen. Med utgångspunkt i bl.a. Brå:s slutsatser har regeringen beslutat om nya uppdrag . Dessa genomförs som tidigare av ansvariga myndigheter, med målet att kunskap, nya arbetsmetoder och förhållningssätt ska ges förutsättningar att integreras i ordinarie verksamhet. har bl.a. fått i uppdrag (dnr Ju2011/3982/) att vidareutveckla och genomföra ett utbildningsprogram för bättre bemötande av sexualbrottsoffer inom rättsväsendet. Utbildningsprogrammet är en uppföljning av ett liknande uppdrag som genomförde inom ramen för handlingsplanen på detta område. I syfte att förvalta den kunskap och erfarenhet som byggdes upp vid genomförandet av det tidigare uppdraget har myndigheten utvecklat ett webbaserat utbildningsmaterial för bättre bemötande av sexualbrottsoffer. Materialet är avsett att användas av myndigheter och andra intresserade. Många av de värderingar och beteenden som en människa bär med sig i livet formas . Unga män är därför en viktig målgrupp i arbetet med att förebygga mäns våld mot kvinnor. har fått i uppdrag (dnr U2011/2232/UC) att genomföra en studie om pojkars och unga mäns attityder och värderingar kring jämställdhet, maskulinitet och våld. Utifrån studien ska myndigheten genomföra en utbildningsinsats för berörda aktörer. Uppdraget ska slutredovisas . har ett övergripande och långsiktigt uppdrag att fortsätta stimulera utvecklingen av arbete för att förbättra stödet till våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld. Styrelsen ska verka för att arbetar mer långsiktigt, strategiskt och evidensbaserat samt med högre kvalitet och kompetens på området. ska också fortsätta bedriva tillsyn på området i syfte att identifiera eventuella brister. Handlingsplan mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål har genomförandet av åtgärderna i regeringens handlingsplan mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (skr. 2007/08:167) fortsatt. Åtgärderna är inriktade på fem insatsområden: ökat skydd och stöd till utsatta, stärkt förebyggande arbete, stärkt kvalitet och effektivitet i rättsväsendet, ökad nationell och internationell samverkan samt ökad kunskap. har disponerat för att sprida kunskap om de perspektiv, initiativ och metoder som är centrala i det svenska arbetet mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Under 20082010 har bl.a. sex besöksprogram och seminarier anordnats i med 176 deltagare från 40 länder. Vidare har åtta internationella seminarier och konferenser arrangerats utomlands med ett totalt deltagarantal på drygt 1 250 personer från 79 länder. Myndigheten har fått ett nytt uppdrag att genomföra motsvarande verksamhet , med ett besöksprogram för nyckelaktörer i . i har ansvarat för nationell samordning av arbetet som bedrivs av myndigheter mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål, och verkat för stärkt samverkan mellan myndigheter, frivilligorganisationer och andra aktörer på området. Inom ramen för detta arbete har myndigheten bl.a. fördelat medel som stöd för frivilligorganisationernas arbete. har även i samverkan med bl.a. , och polisen utvecklat och tillhandahållit operativt metodstöd till främst kommuner för att hantera människohandelsfall. Inom ramen för detta har en samverkansplan samt riktlinjer för myndighetssamverkan tagits fram. Riktlinjerna ska utgöra stöd till aktörer, såsom kommuner, landsting och myndigheter, som har begränsad eller ingen erfarenhet av människohandelsärenden. har i genomfört flera utbildningssatsningar för bl.a. länsstyrelserna, polismyndigheter och frivilligorganisationer. har också arbetat med tryggt återvändande och rehabilitering för personer som har utsatts för människohandel för sexuella ändamål. Sammantaget har i disponerat för sitt arbete med uppdrag från regeringens handlingsplan mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. har som ett led genomförandet av handlingsplanen tagit fram utbildningsmaterial avseende människohandel och prostitution både för verksamheter som arbetar med vuxna och för verksamheter som arbetar med barn och unga. Materialet ska ge personal inom socialtjänst, hälso- och sjukvård, ungdomsmottagningar och frivilligorganisationer kunskap om prostitution och människohandel för sexuella ändamål. har haft ett uppdrag att förebygga att ungdomar blir utsatta för sexuell exploatering via internet och andra interaktiva medier. Sedan arbetets början 2008 har utbildning genomförts för drygt 4 000 personer, framför allt inom skola och socialtjänst. fortsätter arbetet under 20112013. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Handlingsplan för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja överlämnade regeringen skrivelsen Handlingsplan för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja (skr. 2009/10:229) till . Insatserna rör fyra områden: stärkt förebyggande arbete, förstärkt stöd och skydd, förbättrad samverkan mellan myndigheter och ökad kunskap. Regeringen har beslutat om olika åtgärder i handlingsplanen för . har genomfört en behovsinventering av och hälso- och sjukvårdens arbete. I denna konstateras bl.a. att det finns behov av ökad kunskap och insatser inom vissa områden, t.ex. utvärderingar av de insatser som ges under och efter tiden på skyddat boende samt behandlingsinsatser som riktar sig till hela familjen. har genomfört utbildningar för relevant personal i syfte att utveckla arbetet med att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja (dnr IJ2010/750/UF). Cirka 1 300 deltagare från offentlig och ideell sektor har deltagit i de utbildningar som myndigheten arrangerade inom ramen för uppdraget. Regeringen bedömer att behovet av kunskap om förebyggande arbete är fortsatt stort och har därför gett i uppdrag att 2014 genomföra fortsatta utbildningsinsatser. ska även sprida information samt vara sammankallande för ett nätverk av statliga myndigheter i syfte att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja. Regeringen planerar att tillföra för detta uppdrag. i har haft i uppdrag att genomföra insatser för att stärka det förebyggande arbetet genom nationell spridning av informationssatsningen Dina rättigheter kärleken är fri (dnr IJ2010/961/JÄM), som riktar sig till unga i årskurs 79 och gymnasieskolan. hade 20 kommuner och cirka 50 000 ungdomar nåtts av satsningen. För att fortsätta sprida kunskap om barns och ungas rätt att leva utan våld och förtryck samt frihet att själva välja med vem de ska ingå äktenskap har regeringen avsatt för vardera 2011 och 2012 till i . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 En särskild utredare har fått i uppdrag av regeringen att genomföra en översyn av relevant straffrättslig, civilrättslig och internationellt privaträttslig lagstiftning (dir. 2010:54). Utredaren ska lägga fram förslag till författningsändringar för att ytterligare stärka skyddet mot tvångsäktenskap och barnäktenskap. I uppdraget ingår även att inhämta ytterligare kunskap och föreslå andra åtgärder för att motverka tvångsäktenskap och barnäktenskap. Uppdraget ska redovisas . Jämställdhetsintegrering är den huvudsakliga strategin för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. Jämställdhetsintegrering innebär att all verksamhet ska bedrivas med utgångspunkt från kunskap om kvinnors och mäns villkor och behov. Syftet med regeringens arbete med jämställdhetsintegrering är bl.a. att kvalitetssäkra offentligt finansierade verksamheter inom stat, landsting och kommun för att garantera en jämställd medborgarservice. Regeringen har även tillfört resurser för arbetet med jämställdhetsintegrering. har haft regeringens uppdrag att bygga upp ett stöd för statliga myndigheters arbete med jämställdhetsintegrering. För att stödja utvecklingsarbetet i kommuner och landsting har regeringen lämnat ett bidrag på sammanlagt under förra mandatperioden till programmet Hållbar jämställdhet, som bedrivs av Kommuner och Landsting. Närmare 66 000 personer har utbildats i jämställdhet inom ramen för programmet, vilket har genererat en bred kunskapsutveckling i kommuner och landsting. Detta har skapat goda förutsättningar för bestående kvalitetshöjning i produktionen av service och tjänster till medborgarna. Målet är en mer jämställd medborgarservice som ska komma såväl kvinnor som män till del i deras vardag. Regeringen har låtit utvärdera de insatser som har genomförts för att främja jämställdhetsintegrering inom och myndigheter på regional och lokal nivå. Resultaten visar att detta arbete har haft goda effekter. Arbetet med jämställdhetsintegrering i har bedrivits systematiskt med sikte på samtliga Resultatet är en höjd kunskapsnivå bland handläggare och chefer samt en ökad användning av könsuppdelad statistik och jämställdhetsanalyser i beslutsunderlag. Utvärderingarna och tidigare vunna erfarenheter ska ligga till grund för regeringens fortsatta satsningar på jämställdhetsintegrering på nationell, regional och lokal nivå. Statligt stöd till jämställdhetsprojekt Organisationer och verksamheter som bedriver projekt som syftar till att främja jämställdhet kan ansöka om projektbidrag hos . Bidrag kan lämnas, i enlighet med förordningen (2006:390) om statsbidrag till jämställdhetsprojekt, till projekt vars syfte ligger inom ramen för regeringens mål för jämställdhetspolitiken. har myndigheten fördelat bidrag om till 21 projekt. De beviljade projekten var i huvudsak kopplade till delmålen om Mäns våld mot kvinnor och Makt och inflytande. Projekt som innefattar samverkan, erfarenhetsutbyte eller kunskapsutveckling har prioriterats. De långsiktiga effekterna är svåra att bedöma men genom projektarbetet ges deltagarna ökade kunskaper om jämställdhet som påverkar attityder och värderingar. Jämställdhetsintegrering kompletterat med särskilda åtgärder utgör regeringens strategi för att genomföra jämställdhetspolitiken och nå de jämställdhetspolitiska målen. Politikens sektorsövergripande karaktär innebär att genomförande, uppföljning och utvärdering till stor del sker inom ramen för berörda myndigheters verksamhet. Måluppfyllelsen är mot den bakgrunden beroende av beslut och insatser inom respektive politikområde. En kraftig förstärkning av resurserna till jämställdhetspolitiken under förra mandatperioden möjliggjorde en utveckling av jämställdhetsarbetet inom olika områden. Åtgärder genomfördes inom en rad centrala områden för att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Regeringens särskilda jämställdhetssatsning fortsätter under innevarande mandatperiod.