prop · GZ031d29 · 2011-09-20 00:00:00 — Det kan vidare dröja innan resultatet av regeringens satsningar kan utläsas, t.ex. i form av andelen elever med fullständiga betyg från . Skillnader i resultat och resursfördelning En annan utmaning för svensk skola är de skillnader i resultat mellan olika grupper av elever som visat sig vara bestående . Flickor når bättre resultat än pojkar, elever som är födda i landet eller som invandrat före skolstart når bättre resultat än elever som invandrat efter skolstart och elever med högutbildade för- äldrar når bättre resultat än elever med lågutbildade föräldrar. Flera av statens insatser riktar sig till de elever som har svårast att nå målen. En ny speciallärarutbildning har införts. Inom lärarfortbildningssatsningen läser en stor andel av deltagarna kurser i specialpedagogik. Även statsbidragen till sommarskola och förstärkning av basfärdigheterna läsa, skriva och räkna riktar sig främst till de elever som har svårast att nå godkända resultat. Det är dock inte enbart den totala mängd resurser som tilldelas skolan som är relevant, utan att fördelningen av resurser sker på ett sätt som gynnar måluppfyllelsen. Därför har regeringen givit i uppdrag att kartlägga resursfördelningen. ska undersöka om kommuner anpassar resursfördelningen utifrån elevers behov av särskilt stöd och efter elevernas socioekonomiska bakgrund (exempelvis föräldrarnas utbildningsnivå, inkomst och härkomst) samt vilka befogenheter rektorer har för att besluta om fördelningen av resurser på skolnivå. Införandet av meritpoäng har givit snabbt resultat Det förekommer emellertid att den statliga utbildningspolitiken får en snabb positiv effekt på resultaten i skolan. Exempelvis har införandet av meritpoäng inför ansökan till högskolan 2010 omgående förändrat resultat och sökmönster. Andelen elever som läst mer avancerade kurser i matematik har märkbart ökat, som det är tydligt att elever i ökad grad läser fördjupningskurser i moderna språk och engelska för att få tillgodoräkna sig meritpoäng. Andelen elever med slutbetyg från utökat program i gymnasieskolan ökade från . Införandet av meritpoäng kan vara en orsak även till denna ökning av andelen elever som läst fler kurser än vad som normalt ingår i programmet. Åtgärder för en förbättrad yrkesutbildning Gymnasial lärlingsutbildning införs i syfte att vitalisera yrkesutbildningen. En försöksverksamhet inleddes . I syfte att följa och stödja utvecklingen av den gymnasiala lärlingsutbildningen har regeringen inrättat en särskild lärlingskommitté. I kommitténs andra delbetänkande (SOU 2010:75) visas att nio av tio av de arbetsplatser som har tagit emot gymnasiala lärlingar i huvudsak är positiva till försöksverksamheten. Kommittén har även iakttagit brister och i betänkandet redovisas flera förslag för att höja kvaliteten i lärlingsutbildningen. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 pel handledarutbildning, ökat ansvarstagande från skolhuvudmännens sida samt ökade insatser på nationell nivå för att säkra kvaliteten. har i en kvalitetsgranskning (rapport 2011:2) pekat på allvarliga brister i det arbetsplatsförlagda lärande som ska förekomma i all gymnasial yrkesutbildning. Sammantaget bedömer regeringen att det finns behov av ökade insatser av både och Skolinspektionen i syfte att höja kvaliteten i den gymnasiala yrkesutbildningen. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Vuxenutbildningen består av den kommunala vuxenutbildningen (komvux), vuxenutbildningen för utvecklingsstörda (särvux), svenskundervisningen för invandrare (sfi) , den kvalificerade yrkesutbildningen, vissa kompletterande utbildningar och folkbildningen. Folkbildningens anslag och en mer omfattande redovisning återfinns under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. har beslutat om en ny skollag (2010:800) som ska tillämpas på vuxenutbildning inom skolväsendet . Enligt den nya skollagen byter särvux och sfi namn till särskild utbildning för vuxna respektive utbildning i svenska för invandrare. I avsnittet om vuxenutbildning, som främst avser resultat och /11, används dock fortfarande den äldre terminologin. Enligt riksdagsbeslut är målet för den samlade vuxenutbildningen att alla vuxna ska ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sin kompetens i syfte att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229). Uppföljning av målen sker genom att utvecklingen följs inom området när det gäller ett antal indikatorer. Resultatet av verksamheten inom de olika utbildningsformerna redovisas var för sig. Indikatorer som används är dels förutsättningar för verksamheten vilken innefattar elever/studerande (t.ex. antal, utbildningsbakgrund, ålder, kön), lärare (t.ex. kompetens) och kostnader, dels resultat vilken innefattar kursdeltagarnas studieresultat, andel i arbete, eget företagande eller studier efter avslutad utbildning, dels analys av utbildningens kvalitet i relation till dess mål och syften. Kommunerna anordnar vuxenutbildning i form av vuxenutbildning (komvux), vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) och svenskundervisning för invandrare (sfi). En- ligt skollagen (1985:1100) är målet för vuxenutbildningen inom det offentliga skolväsendet att vuxna ska ges tillfälle att i enlighet med individuella önskemål komplettera sin utbildning. Härigenom ska främst de som erhållit minst utbildning få möjlighet att stärka sin ställning i arbetslivet och i det kulturella och politiska livet. Kommunerna ska tillhandahålla grundläggande vuxenutbildning och gymnasial vuxenutbildning. Utbildning på grundläggande nivå syftar till att ge vuxna sådana kunskaper och färdigheter som de behöver för att delta i samhälls- och arbetslivet. Den syftar också till att möjliggöra fortsatta studier. Utbildning på gymnasial nivå syftar till att ge vuxna kunskaper och färdigheter på en nivå som motsvarar den som utbildningen i gymnasieskolan ska ge. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 deltog ca 195 300 personer i komvux. Antalet elever motsvarar av befolkningen i åldersgruppen , att jämföra med föregående kalenderår då andelen var . På grundläggande nivå läste en studerande i genomsnitt 2,4 kurser 2010 och på gymnasial nivå 4,6 kurser. Den vanligaste kursformen på gymnasial nivå var orienteringskursen som lästes av av alla kursdeltagare. Därefter följde matematik B och därefter datorkunskap. På grundläggande nivå var den i särklass vanligaste kursen svenska som andraspråk som lästes av av alla kursdeltagare. Svenska som andraspråk på grundläggande nivå fungerar för många som en naturlig fortsättning på sfi, vilket förklarar att kursen är så vanlig. Därefter kommer engelska . Diagram 5.1 Indexerad förändring av antalet elever och kursdeltagare i komvux 1992/932010 Andelen elever i komvux som är födda utomlands har ökat från till . Högst andel födda utomlands återfinns inom den grundläggande vuxenutbildningen där av alla elever var födda utomlands. Andelen elever i gymnasial vuxenutbildning som är födda utomlands var . Elevernas medianålder har sjunkit från 2005 till 2010. Högst medianålder, , hade eleverna i grundläggande vuxenutbildning. Medianålder för eleverna i gymnasial vuxenutbildning var . Komvux får endast bedrivas med kommun eller landsting som huvudman. Däremot finns möjligheten för kommuner och landsting att lägga ut hela eller delar av utbildningen på entreprenad hos enskilda utbildningsanordnare. upphandlades av komvux. Andelen upphandlad utbildning har ökat och var 2010 den högsta . uppmärksammar i sin lägesbedömning 2010 (rapport 349, 2010) att sammansättningen av gruppen elever inom komvux har förändrats. hade tre fjärdedelar av deltagarna i komvux en svag position på arbetsmarknaden och en fjärdedel var ungdomar som saknade slutbetyg från gymnasieskolan eller som ville komplettera och öka sin konkurrenskraft inför ansökan till högskolan. har den senare gruppen ungdomar i stort sett försvunnit i och med att möjligheten att konkurrenskomplettera, dvs. läsa upp redan godkänt betyg, har begränsats. Regeringens satsning på yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux) inleddes . studerade ungefär 31 600 personer i någon kurs inom ramen för yrkesvuxsatsningen. Omräknat till årsstudieplatser motsvarade satsningen 24 300 platser. Detta innebär att satsningen nådde sin största omfattning . De vanligaste ämnena var omvårdnad av alla yrkesvuxelever. Därefter följde social omsorg (9,) och arbetsliv (5,). I komvux tjänstgjorde totalt 5 106 lärare, eller 3 352 omräknat till heltidsanställningar. Jämfört med har antalet tjänstgörande lärare ökat med . Av de tjänstgörande lärarna var kvinnor och män. Andelen lärare (heltidsanställningar) med högskole- , vilket var en Den totala kostnaden för komvux uppgick till ca . Statens kostnader för studiemedel tillkommer. Det innebär att kostnaden för komvux har ökat med , eller , jämfört med . Diagram 5.2 Kostnadsutveckling för komvux (miljoner kr) Generellt och riktat statsbidrag Kostnaden per helårsplats, vilket motsvarar heltidsstudier, uppgick till för gymnasial vuxenutbildning och till för grundläggande vuxenutbildning. Kostnaderna per helårsplats har därmed minskat för gymnasial nivå och ökat för grundläggande nivå jämfört med föregående år. Andelen kursdeltagare inom grundläggande vuxenutbildning som avbrutit sina studier uppgick , en relativt kraftig ökning av andelen studieavbrott jämfört med föregående år. Avbrotten inom grundläggande vuxenutbildning har liksom varit flera än inom den gymnasiala vuxenutbildningen. Av kursdeltagarna på gymnasial nivå avbröt studierna. Inom komvux var andelen avbrott bland utrikes födda något högre än bland födda i , jämfört . An- delen som slutförde utbildningen var i stort sett densamma för elever födda i som för utrikes födda elever, , respektive . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 5.1 Studieresultat för kursdeltagare i komvux 2006 2010 (%) som På utbildningar inom komvux sätts normalt betyg men intyg kan också utfärdas som alternativ till betyg. Av de kursdeltagare på gymnasial nivå som fick betyg 2010 fick lägst betyget Godkänt. Detta innebär att andelen deltagare som fått lägst Godkänt i betyg fortsätter att minska. Ingen betygsstatistik publiceras på grundläggande nivå. fanns det inom komvux 339 studie- och yrkesvägledare (omräknat till heltidsanställningar), vilket var en minskning med 13 heltidsanställningar jämfört med . Tre fjärdedelar av vägledarna hade en studie- och yrkesvägledarutbildning. En relativt hög andel av de studerande i grundläggande vuxenutbildning som har utländsk bakgrund och minst en utbildning motsvarande gymnasieskolan tycks trots vägledningsinsatser hamna fel i utbildningssystemet. Enligt kan en förklaring vara att deltagarna är dåligt insatta i möjligheten att läsa på den nivå och de kurser som man har behov och förutsättningar för. En annan förklaring kan enligt vara att kommunerna har underskattat hur svårt det är att lära sig 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ett nytt språk i vuxen ålder. kan det också handla om praktiska hinder, t.ex. att de olika vuxenutbildningsformerna är skilda åt lokalmässigt och i värsta fall också ligger under olika nämnder och förvaltningar. En annan förklaring kan vara bristen på validering, dvs. att verksamheten inte inför och under studierna tar till vara de kunskaper och kompetenser den studerande har med sig och som bör påverka nivå och innehåll i studierna. Utbildningen syftar till att ge vuxna med utvecklingsstörning kunskaper och färdigheter motsvarande dem som barn och ungdomar kan få i den obligatoriska särskolan och på nationella eller specialutformade program i gymnasiesärskolan. Inom särvux får också yrkeskurser anordnas. Totalt studerade 4 835 personer i särvux 2010/11, ett i det närmaste oförändrat antal jämfört med föregående år. Av deltagarna var kvinnor och män. Könsfördelningen inom utbildningen träningsskolenivå skilde sig något från de övriga nivåerna. Av deltagarna var kvinnor och män. Diagram 5.3 Antal elever i särvux 2010/11 Antalet deltagare per undervisningsgrupp 2010/11 varierade kraftigt men det genomsnittliga antalet var 3,1, vilket var ett i det närmaste oförändrat antal sedan föregående år. Medelåldern i särvux var . Statsbidrag kan i vissa fall lämnas av Specialpedagogiska skolmyndigheten för studier inom särvux. Statsbidrag lämnades till 112 personer, av vilka var kvinnor medan var män. Antalet tjänstgörande lärare var, omräknat till heltidsanställningar, 280 /11. Av dessa hade högskoleexamen med pedagogisk inriktning, vilket är en liten minskning jämfört med föregående läsår. Särvux anordnas av kommunerna. Den totala kommunala kostnaden för särvux uppgick till ca , vilket är en ökning med ca jämfört med . Kostnaden per elev har ökat och uppgick till . Utbildningen syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket och till att ge vuxna invandrare som saknar grundläggande läs- och skrivfärdigheter möjligheter att förvärva sådana färdigheter. Sfi består av fyra kurser, AD, fördelade på tre studievägar. Studievägarna är anpassade för olika studietakt och mål. Kortutbildade går studieväg 1 medan högutbildade går studieväg 3. anordnades sfi i 260 kommuner. An- talet utbildningsanordnare var 295. Utöver de 248 kommunala anordnarna uppdrog kommunerna åt folkhögskolor och studieförbund att anordna sfi och 37 utbildningar anordnades av övriga anordnare. Antalet kommuner med färre än 25 elever var sju. Bara 142 kommuner eller kommunalförbund hade fler än 100 elever . deltog totalt 96 100 elever i sfi vilket var 4 900 fler elever än året innan. har antalet deltagare i sfi varit så högt. Av eleverna var knappt 37 700 nybörjare i sfi. Antalet nybörjare i sfi 2010 var det högsta . Av det totala antalet elever i sfi 2010 var kvinnor och män. Andelen kvinnor har varit tämligen stabil . Av eleverna hade en minst tioårig utbildning och en utbildning . hade en utbildning som var eller kortare och därmed som regel endast begränsade kunskaper i grundläggande ämnen. Diagram 5.4 Antal elever i sfi 19972010 Antalet tjänstgörande lärare i sfi var 2 800 vilket motsvarade 2 200 heltidsanställningar. Jämfört med har antalet tjänstgörande lärare ökat . Lärartätheten i sfi, uttryckt som antal lärare (heltidsanställningar) per 100 elever, var 4,1 . Lärartätheten har minskat och var 5,5 . Andelen lärare i sfi (omräknat till heltidsanställningar) med högskoleutbildning med pedagogisk inriktning var i sfi anordnad av kommuner och hos andra utbildningsanordnare. Jämfört med är andelen oförändrad när det gäller kommuner medan den minskat något när det gäller andra utbildningsanordnare. Liksom tidigare är andelen kvinnor med högskoleexamen med pedagogisk inriktning högre än motsvarande andel män, . Diagram 5.5 Andel lärare (heltidsanställningar) med högskoleexamen med pedagogisk inriktning hösten 2008hös- ten 2010 Kommunernas kostnad för sfi uppgick till 2010, en ökning med 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 jämfört med föregående år. Skillnaderna är stora mellan kommunerna. Eftersom varje elev börjar studierna på sin språkliga nivå kan elevernas studietid variera kraftigt. För att bedöma resultaten i sfi följs därför en grupp elever . Av omkring 36 500 nybörjare 2008 hade fått lägst betyget Godkänt i sfi fram . Av dessa hade fått lägst betyget Godkänt på den högsta nivån, dvs. studieväg 3, kurs D. Totalt av de som började sin svenskundervisning på kurs D avslutade kursen med lägst betyget Godkänt. Av dem som började på kurs A hade avslutat någon kurs med lägst betyget Godkänt, därav hade uppnått målen för kurs D. Riktvärdet för undervisningens omfattning är . Riktvärdet får överskridas eller underskridas beroende på hur mycket undervisning eleverna behöver för att uppnå de kunskapsmål som anges i kursplanen. Det genomsnittliga antalet elevtimmar för de elever som var nybörjare 2008 och som avlutat kurs D med godkänt resultat var . Vidare visar statistik att det genomsnittliga antalet veckor mellan start- och slutdatum för elever som var nybörjare 2008 och som avslutat kurs D med godkänt resultat var . För de elever som började sin utbildning på kurs A och som fått lägst betyget Godkänt på kurs D var det genomsnittliga antalet veckor mellan start- och slutdatum 81 och för de elever som började på kurs D gick det mellan start- och slutdatum. har i enlighet med sitt regleringsbrev genomfört en förstärkt granskning av sfi. Skolinspektionen har genomfört en kvalitetsgranskning baserad på 35 huvudmän (rapport 2011:6). I granskningen, som inriktats mot studievägarna 1 och 2, har myndigheten bl.a. undersökt om huvudmännen genomför sfi med utgångspunkt i styrdokumenten och om utbildningen anpassas efter individers olika förutsättningar, mål och behov. Granskningen visar framför allt att kommunerna i högre grad behöver prioritera sfi. Den visar också att det vid utbildningens planering och genomförande i betydligt större utsträck- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ning behöver tas hänsyn till de studerandes bakgrund och erfarenheter. Rapporten visar vidare att organisation och schemaläggning ofta är utformade på ett sådant sätt att flexibilitet och individanpassning försvåras. I rapporten redogörs även för väl fungerande inslag i verksamheten, vissa kommuner har t.ex. satsat på att ge studerande inom sfi stöd på modersmålet vilket visat sig ge goda resultat. Specialpedagogiskt stöd i vuxenutbildningen Kostnader för nödvändiga anpassningsåtgärder för personer med funktionsnedsättning ska finansieras inom ramen för kommunernas vuxenutbildning. Vuxenstuderande med funktionsnedsättning kan dock få särskilt stöd för att kunna studera på samma villkor som andra. Specialpedagogiska skolmyndigheten ska ge specialpedagogiskt stöd till bl.a. huvudmännen inom skolväsendet. Myndigheten ska också främja och informera om tillgången till läromedel för barn, ungdomar och vuxna med funktionsnedsättning. har fördelats till studerande med funktionsnedsättningar inom folkbildningen, komvux och särvux, vilket är i nivå med föregående år. Specialpedagogiska skolmyndigheten redovisar att inom området råd och stöd dominerar uppdragen med koppling till studerande med synskador. Genom bildandet av har eftergymnasiala yrkesutbildningar som inte utgör högskoleutbildningar sammanförts under ett gemensamt regelverk. Det finns emellertid kvar vissa sådana yrkesutbildningar utanför . Exempel är folkhögskolornas yrkesutbildningar men även utbildningar som bedrivs med stöd av förordningen (2000:521) om statligt stöd till kompletterande utbildningar och som får fortsätta att bedrivas enligt dessa bestämmelser. Tabell 5.2 Antal studerande i eftergymnasial yrkesutbildning 20082010 Källa: , Myndigheten för och Genomsnittskostnaden för , de kompletterande utbildningarna och de yrkesinriktade utbildningarna inom folkbildningen har inte förändrats nämnvärt . Däremot finns skillnader mellan de olika utbildningsformerna vilket kan förklaras av särskilda lokal- och utrustningsbehov, antalet elever i utbildningen samt hur stor del av utbildningen som utgörs av praktik och som betalas av arbetslivet. Tabell 5.3 Genomsnittlig kostnad (kr) per årsstudieplats för eftergymnasial yrkesutbildning 20082010* Källa: , Myndigheten för och * Uppgifterna för KY/Yh-utbildningar avser utbetalt statsbidrag Utbildningarna inom ska svara mot behoven av kvalificerad arbetskraft i arbetslivet eller medverka till att utveckla eller bevara kvalificerat yrkeskunnande inom smala yrkesområden som är betydelsefulla för individen och Utbildningarna ska vidare ha en från samhällssynpunkt lämplig regional placering. Yrkesutbildningar fanns 2010 i alla län utom i . Storstadslänen hade flest pågående utbildningar. I relation till invånarantalet hade , följt av och , flest antal pågående utbildningar medan och län hade lägst antal startade utbildningar. Diagram 5.6 Antal pågående yrkesutbildningar efter län Källa: Myndigheten för Störst andel utbildningar fanns inom området Ekonomi, administration och handel. Näst störst var Teknik och tillverkning, Hälso- och sjukvård samt Socialt arbete följt av Data/IT och Samhällsbyggnad och byggteknik. Utbildningsutbudet inom de olika utbildningsområdena har inte förändrats nämnvärt . Det område som dock har ökat mest i antal startade utbildningsomgångar är Teknik och tillverkning vid en jämförelse 2007 2010. Myndigheten för har genomfört och publicerat en analys av arbetslivets efterfrågan på kompetens i syfte att informera utbildningsanordnare om myndighetens bedömningar av framtida behov av yrkeshögskoleutbildningar. beviljade Myndigheten för 327 ansökningar (inklusive regeringens särskilda satsning på ) om att ingå i och få statlig finansiering. Det omfattar av alla inkomna ansökningar . Motsvarande andel 2009 var Antalet studerande ökade med från 42 300 studerande till drygt 43 300 . Den genomsnittliga åldern inom är för kvinnor 31 och för 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 män , vilket tyder på att många av de studerande har någon form av arbetslivserfarenhet före studierna. har medelåldern ökat marginellt för både kvinnor och män. Totalt är könsfördelningen någorlunda jämn män och kvinnor. Indelat efter utbildningsområde är tendensen dock densamma som för övriga utbildningsformer, dvs. att högst andel kvinnor återfinns inom omsorgsområdet och högst andel män finns inom teknik- och industriområdet. Andelen studerande som är födda utomlands var , vilket är en ökning . Det kan jämföras med den kommunala vuxenutbildningen där andelen studerande som är födda utomlands är och med universiteten och högskolorna där andelen är . Nästan hälften av samtliga studerande är och är . Söktrycket till utbildningarna är fortfarande högt och visar på att är en attraktiv utbildningsform. Dock har det skett en minskning jämfört med från 3,8 sökande till 3,7 sökande per utbildningsplats. Denna minskning får emellertid anses vara obetydlig och ska jämföras med 2008 då söktrycket inom den kvalificerade yrkesutbildningen var 2,8 per utbildningsplats. Högst andel studerande finns inom utbildningar som är från 2 till långa (). av kvinnorna fanns inom utbildningar som är kortare än , vilket är knappa högre än för männen. av männen studerade på utbildningar som var eller längre, vilket innebär att de manliga deltagarna i de utbildningarna var dubbelt så många som de kvinnliga. Generellt har antalet studerande i kortare utbildningar, dvs. under , ökat från . Utbetalt statsbidrag för uppgick till (ang. kompletterande utbildningar, se nedan). Av dessa medel betalade Myndigheten för ut nästan för pedagogiska hjälpmedel till studerande med funktionsnedsättning. Det är en fördubbling jämfört med vad som betalades ut för detta ändamål 2009. Myndigheten för redovisade 25 529 årsplatser vilket är en ökning med drygt 2 400 årsplatser sedan föregående år. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ingår platser i såväl yrkeshögskoleutbildningar som kvalificerade yrkesutbildningar beslutade av den tidigare Myndigheten för kvalificerad yrkesutbildning. av det totala bidraget lämnades för utbildningar som var från 2 till långa. Den statliga genomsnittskostnaden för en utbildningsplats i 2010 var , vilket är en ökning med jämfört med . Ökningen kan förklaras av att har fler utbildningar än tidigare som kräver särskilda lokaler och utrustning. Av Myndigheten för undersökning 2010 framgår att drygt åtta av tio av de som examinerats hade arbete som sin huvudsakliga sysselsättning året efter avslutad utbildning. Av de övriga var arbetslösa och studerande. Det är ingen skillnad jämfört med föregående års undersökning. Däremot minskade andelen som angav att deras arbete helt eller till viss del motsvarade den utbildning som de genomgått från knappt nio av tio till drygt åtta av tio.