prop · GZ031d21 · 2011-09-20 00:00:00 — WHO:s budget består dels av medlemsavgifter, dvs. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 get som fastställs av WHO, dels av frivilliga bidrag som medlemsländerna själva beslutar om och som i kanaliseras via (Sida). Anslaget används även för finansiering av andel av kostnaden för WHO:s ramkonvention om tobakskontroll. medlemsavgift till WHO beräknas 2012 uppgå till . andel av kostnaden för WHO:s ramkonvention om tobakskontroll uppgår 2012 till . Tabell 5.13 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 2:5 Bidrag till WHO Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 2:5 Bidrag till WHO . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till respektive år. Medlen på anslaget förs över till anslagen 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård, 2:6 Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak, samt spel samt 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 5.9.72:6 Åtgärder avseende alkohol, Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- narkotika, dopning, tobak, samt spel Tabell 5.14 Anslagsutveckling 2:6 Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak, samt spel 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Ändamålet för anslaget är att finansiera särskilda åtgärder inom alkohol-, narkotika-, dopnings-, tobaks- och spelområdet. ringen att anvisas under anslaget 2:6 Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak, samt spel . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till , respektive . 5.9.82:7 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Tabell 5.16 Anslagsutveckling 2:7 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Arbetet med att minska alkohol- och tobakskonsumtionen och att stoppa missbruket av narkotika och dopningsmedel bedrivs i enlighet med den strategi som fattade beslut om (prop. 2010/11:47, bet. 2010/11:SoU8, skr. 2010/11:203). Regeringen föreslår att som finansierar olika folkhälsosatsningar inom alkohol-, narkotika-, dopnings-, tobaks- och spelområdet flyttas från anslaget 2:6 Folkhälsopolitiska åtgärder (anslaget upphör) till detta anslag. Tabell 5.15 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 2:6 Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak, samt spel Förändring till följd av: 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Ändamålet med anslaget är att finansiera insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar med koppling till hiv/aids, t.ex. sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar. Anslaget är främst avsett att användas för bidrag enligt förordningen (2006:93) om statsbidrag till verksamhet inriktad mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar samt bidrag som fördelas enligt en årlig överenskommelse mellan staten och SKL om vissa ersättningar inom folkhälsoområdet. Medel kan därutöver användas till finansiering av insatser på nationell nivå och till övergripande samordning och uppföljning m.m. till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Tabell 5.17 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 2:7 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 2:8 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till respektive år. 5.9.92:8 Insatser för vaccinberedskap Tabell 5.18 Anslagsutveckling 2:8 Insatser för vaccinberedskap 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Ändamålet för anslaget är att stärka förutsättningar att vid influensapandemier skydda befolkningen med hjälp av vacciner. Regeringen har uppdragit åt att i samråd med SKL ingå avtal med en eller flera vaccinproducenter om pandemivaccin. Avtalen ska säkerställa tillgång till vaccinbehandling för hela befolkningen vid en pandemi. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 5.19 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 2:8 Insatser för vaccinberedskap Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 2:8 Insatser för vaccinberedskap . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till respektive år. är ett av staten helägt företag. Verksamheten omfattar detaljhandelsförsäljning av spritdrycker, vin och starköl. Sy- stembolagets uppdrag är att bidra till att begränsa medicinska och sociala alkoholskador och därigenom förbättra folkhälsan. Koncernens verksamhet bedrivs i och de helägda dotterbolagen . har dotterbolaget avyttrats. Systembolaget sålde 454 (449) miljoner liter alkoholdrycker . Det är en ökning jämfört med . Volymökningen hänför sig främst till varugrupperna vin och alkoholfritt som ökade . Intäkterna uppgick till 24 115 (23 360) , en ökning . Antalet kunder hos Systembolaget ökade till 116 miljoner. Trots att Systembolagets försäljning har ökat är den totala alkoholkonsumtionen per person i jämfört med i stort sett oförändrad, enligt vid 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 (SoRAD). Den andel av alkoholen som konsumeras i och som är inköpt på Systembolaget är nu den högsta sedan SoRAD inledde sina mätningar . Koncernens resultat före skatt uppgick till 396 (467) . Finansnettot uppgick till 65 (73) . avyttrades vilket bidrog till finansnettot med . Systembolaget hade 414 (412) butiker i 289 av 290 kommuner. Utöver butikerna finns 508 ombud runt om i , där kunderna kan beställa varor för avhämtning. Ålderskontrollen, som ska motverka att ungdomar kommer över alkohol, följs upp med kontrollköp. begärdes legitimation i 94 (93) procent av kontrollköpen, vilket är i nivå med bolagets målsättning. Opinionsindex , som mäter hur stor andel av befolkning som vill behålla Systembolaget och detaljhandelsmonopolet för alkohol är på samma nivå som 2009 (66) procent. Den svenska alkoholmarknaden har genomgått en kraftig förändring sedan blev medlem i EU och Systembolaget har därigenom fått utvidgade uppgifter. En central uppgift för Systembolaget kommer fortfarande att vara att uppfylla krav på att detaljhandelsmonopolet ska fungera icke-diskriminerande, dvs. att inköps- och försäljningsvillkor är objektiva och tillämpas likvärdigt på medborgare och produkter i gemenskapen samt att villkoren är transparenta. har regeringens uppdrag att utöva tillsyn över detaljhandelsmonopolet vad gäller dess icke-diskriminerande funktionssätt och rapportera till Europeiska kommissionen . Systembolagets försäljningsstatistik visar att det finns en stor efterfrågan på lokalt producerade produkter i de lokala systembutikerna. För att kunna bemöta denna efterfrågan beslutade Systembolaget 2008 att en lokal producent, efter ansökan, ska kunna sälja sina produkter i den närmaste systembutiken. Enligt bolagets beslut vidgades möjligheten ytterligare till att de lokala dryckesproducenterna kan sälja sina produkter i de tre systembutiker som ligger närmast produktionsstället. Tabell 5.20 Ekonomisk översikt för koncernen 1Resultat efter schablonskatt i procent av justerat eget kapital vid årets början. 2Antal hanterade arbetsenheter (förpackningar efter viktning per varugrupp) per dagsverke (). 3Omsättningen dividerad med genomsnittligt lagervärde till försäljningspris. Tabell 5.21 Sammanställning av nyckeltal och mål per perspektiv och måluppfyllelse Ålderskontroll, procent 1 Nöjd-Kund-Index (NKI) Nöjd-Medarbetare-Index (NMI) skatt (moderbolaget), procent 1Årlig ålderskontroll genomförd av oberoende bolag av ungdom 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning är utgångspunkten för regeringens funktionshinderspolitik. Konventionen är en del av det internationella system för skydd av de mänskliga rättigheterna som byggts ut och utvecklats , i syfte att garantera den enskilde skydd från ingrepp i de grundläggande friheterna, mot övergrepp samt för att tillgodose grundläggande behov. Regeringens långsiktiga mål är att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive personer med funktionsnedsättning, i . Funktionshinderspolitiken omfattar de sektorsövergripande insatser som syftar till att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhällslivet och jämlikhet i levnadsvillkor för människor med funktionsnedsättning och insatser för att förebygga och bekämpa diskriminering av personer med funktionsnedsättning. Området omfattar Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) som samordnar arbetet med att genomföra och följa upp funktionshinderspolitiken, medan de konkreta insatserna genomförs av myndigheter inom de flesta samhällssektorer. Vidare omfattar området bidrag till handikapporganisationer. Eftersom funktionshinderspolitiken är tvärsektoriell finansieras huvuddelen av insatserna inom andra utgiftsområden än i utgiftsområde 9. Tabell 6.1 Utgiftsutveckling inom Funktionshinderspolitik 3:1 Myndigheten för handikappolitisk samordning 3:2 Bidrag till handikapporganisationer 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 De nationella målen för funktionshinderspolitiken är -en samhällsgemenskap med mångfald som grund, -att samhället utformas så att människor med funktionsnedsättning i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet, -jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättning. För att nå målen för politiken ska det funktionshinderspolitiska arbetet särskilt inriktas på -att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhället för människor med funktionsnedsättning, -att förebygga och bekämpa diskriminering mot personer med funktionsnedsättning, -att ge barn, ungdomar och vuxna med funktionsnedsättning förutsättningar för självständighet och självbestämmande. Målen beslutades av (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240). 6.4En strategi för genomförandet av funktionshinderspolitiken överlämnade regeringen den tredje och sista uppföljningen (skr. 2009/10:166, bet. 2009/10:SoU20) av den nationella handlingsplanen Från patient till medborgare en nationell handlingsplan för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240) till . I skrivelsen redovisades även grunden för en strategi framåt. Inför det kommande arbetet presenterade regeringen förslag på inriktningsmål för funktionshinderspolitiken inom nio prioriterade områden: Ökad fysisk tillgänglighet, IT-politik, Socialpolitik, Utbildningspolitik, Kultur, medier och idrott, Arbetsmarknadspolitik, Rättsväsendet, Transportpolitik samt Folkhälsopolitik. Sjutton statliga myndigheter fick i uppdrag att föreslå delmål som skulle formuleras utifrån inriktningsmålen och mot bakgrund av de natio- nella målen och FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. I uppdraget ingick även att lämna förslag på hur delmålen ska följas upp. beslutade regeringen om en strategi för genomförandet av funktionshinderspolitiken 20112016 (S2011/5905/FST). Strategin presenterar politikens inriktning, med konkreta mål för samhällets insatser samt hur resultaten ska följas upp . Myndigheternas delmål är därmed ett centralt inslag i strategin. Se vidare avsnitt 6.8.2. Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning ratificerades för del . Regeringen har lämnat den första rapporten till för konventionen. Syftet med rapporten är att beskriva hur mänskliga rättigheter främjas och skyddas i med fokus på personer med funktionsnedsättning. I rapporten redogör regeringen för det rättsliga skyddet, åtgärder som har vidtagits och för de utmaningar som identifierats i regeringens genomgång av svenska förhållanden inför ratificering. Det civila samhället inklusive funktionshindersrörelsen har haft möjlighet att lämna synpunkter vid sammanställningen av regeringens rapport. Även myndigheter har involverats i arbetet. Rapporten har publicerats på regeringens webbplats. Funktionshindersorganisationerna har lämnat en alternativ rapport till övervakningskommittén. Europeiska Unionen (EU) ratificerade konventionen . Det är första gången EU blivit part i en internationell konvention. Anslutningen är en följd av EU:s mer övergripande åtgärder att till 2020 skapa ett utan inre gränser för uppskattningsvis 80 miljoner människor med någon form av funktionsnedsättning inom EU. Inom FN diskuteras genomförandet av konventionen vid en så kallad statspartskonferens. var ordförande för den fjärde konferensen. Temat var utveckling genom arbete och sysselsättning, delaktighet i politiskt och offentligt arbete samt internationellt samarbete. av barn- och äldreministern . Den nationella handlingsplanen för mänskliga rättigheter 20062009 (skr. 2005/06:95, bet. 2005/06:Ku17) har varit ett betydelsefullt instrument bland annat för att främja mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning. En utförligare redovisning av arbetet för mänskliga rättigheter finns inom utgiftsområde 1 . Barn med funktionsnedsättning omfattas även av konventionen om barnets rättigheter (). överlämnade regeringen propositionen (prop. 2009/10:232, bet. 2010/11:SoU3, rskr. 2010/11:35) Strategi för att stärka barnets rättigheter i , som antogs av . En utförligare redovisning av regeringens insatser för att stärka barnets rättigheter finns i området barnrättspolitik. Att bekämpa diskriminering i samhället är grundläggande i arbetet med att främja mänskliga rättigheter. Regeringen har stärkt skyddet mot diskriminering. Förslagen i departementspromemorian Bortom fagert tal om bristande tillgänglighet för personer med funktionshinder som en form av diskriminering (Ds 2010:20) har remitterats och bereds inom . Regeringens arbete mot diskriminering beskrivs närmare i utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Enkelt avhjälpt är en strategi för att genomföra tillgänglighetsmålen i funktionshinderspolitiken. Den togs fram av regeringen i samverkan med Kommuner och Landsting (SKL) och innehåller insatser inom tre prioriterade områden: tillgänglig kollektivtrafik, tillgänglig statsförvaltning och enkelt avhjälpta hinder. I anslutning till strategin fick i uppdrag att, i samverkan med SKL och i samråd med länsstyrelserna, genomföra en uppsökande informationsverksamhet i kommunerna om enkelt avhjälpta hinder . De slutsatser som redovisade var bland annat att andelen åtgärdade hinder har ökat, frågan om enkelt avhjälpta hinder är bättre förankrad i 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 kommunerna och tillsynen av de privata fastighetsägarna har ökat. Kunskapen behöver dock fördjupas och spridas bland framför allt små privata fastighetsägare och tillgänglighetsarbetet behöver fogas in i de ordinarie verksamheterna. 6.6.2Öppna jämförelser av tillgänglighetsarbetet i staten Med ambitionen att intensifiera statliga myndigheters tillgänglighetsarbete och förbättra insynen i arbetet, redovisar Handisam resultatet av statliga myndigheters tillgänglighetsarbete i form av öppna jämförelser. Jämförelsen avser myndigheternas arbete för att efterleva förordningen (2001:526) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av handikappolitiken. Förordningen anger att statliga myndigheter ska verka för att lokaler, verksamhet och information är tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. I Handisams senaste uppföljning redovisas hur tillgänglighetsarbetet har utvecklats . undersökning ingår 302 statliga myndigheter och svarsfrekvensen är (271 myndigheter). Handisams sammantagna bedömning är att det går långsamt att göra myndigheterna tillgängliga för alla medborgare oavsett funktionsförmåga. Färre myndigheter har tagit fram en handlingsplan, utsett samordnare och integrerat funktionshindersperspektivet i andra policydokument . Trots det har själva tillgängligheten sakta förbättrats. Det gäller verksamhet, information, kommunikation, webbplats och lokaler. Handisams mätningar visar att tillgängligheten för personer ned nedsatt rörelseförmåga är ganska bra. Men myndigheterna är inte lika tillgängliga för personer med nedsatt syn eller allergi. Det gäller även myndigheternas kommunikation med personer med nedsatt hörsel eller nedsatt kognitiv förmåga. Ett positivt resultat är att något fler myndigheter har kontakt med funktionshindersrörelsen (2010 jämfört 2008). 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 6.6.3Tillgänglighetsanalyser i kommunala folkhälsoarbete och riktades mot politiker, Länsstyrelserna i , , , , , , och har på regeringens uppdrag till uppgift att stödja kommunerna i respektive län med att inkludera tillgänglighet för äldre och personer med funktionsnedsättning i kommunernas arbete med översikts- och detaljplaner. Av en delredovisning av uppdraget framgår att en arbetsgrupp med deltagare från respektive länsstyrelse ska göra tillgänglighetsanalyser i planprocesserna. tog man fram en projektplan och en enkät för analys av kommunernas arbete med tillgänglighetsfrågor har genomförts tillsammans med Kommuner och Landsting. har länsstyrelserna arbetat med uppföljningar (kvalitetssäkring) av enkäten, bland annat genom dialog med kommunala tjänstemän i de län som berörs av uppdraget. tjänstemän och representanter för olika brukarorganisationer. FoU i Väst/GR (FoU-verksamheten inom kommunalförbundet ) fick i uppdrag att utvärdera Handisams utbildningar. Syftet var att se vilken nytta deltagarna kunde se med utbildningen, samt om de ändrat för- hållnings-, arbets- och samarbetssätt. Sammanfattningsvis är resultaten från utvärderingen positiva. Deltagarna upplevde nyttan med utbildningen som hög, samt att innehållet väl stämde överens med deras förväntningar och vardag. FoU i Väst/GR konstaterar att det goda resultatet förmodligen berodde på att utbildningen låg rätt i tiden, att den gav utrymme för dialog och reflektion över gränserna och att deltagarna var intresserade och engagerade. Förändra attityder till personer med psykisk funktionsnedsättning Handisam har uppdraget att i nära samarbete med Nationell Samverkan för Psykisk Hälsa (NSPH) utforma och bedriva ett riksomfattande 6.7Övrigt sektorsövergripande arbete program för att öka kunskapen om och förändra Mer än en sjättedel av befolkningen, cirka 1,5 miljon människor, har en funktionsnedsättning. Uppgiften är ett resultat från en nationell folkhälsoenkät som bygger på självskattad hälsa och som redovisas i Statens folkhälsoinstituts rapport ohälsa . I undersökningen ställs en rad frågor som gör det möjligt att avgränsa personer med funktionsnedsättning. Undersökningen visar också att det är tio gånger vanligare med dålig hälsa bland personer med funktionsnedsättning än hos den övriga befolkningen. Handisam fick i uppdrag av regeringen att genomföra informations- och kommunikationsinsatser för att sprida resultaten från rapporten. I uppdraget ingick även att initiera och stödja uppbyggnaden av lokala nätverk som arbetar med att främja hälsa och förebygga ohälsa bland personer med funktionsnedsättning. Utbildningarna ägde rum i samverkan med , , Handikappförbundens samarbetsorgan i och för negativa attityder till personer med psykisk sjukdom och psykisk funktionsnedsättning. genomfördes den första av fyra planerade mediekampanjer. Utvärderingen av kampanjen visar att 4 av 10 tillfrågade har uppmärksammat kampanjen och att man uppfattar budskapet som angeläget. Enligt 1 av 3 tillfrågade har kommunikationen bidragit till att man börjar fundera mer på ämnet eller att ens inställning påverkats i positiv riktning. En uppföljning och effektutvärdering ska redovisas till regeringen . Vissa effekter av arbetet med kampanjen går redan nu att mäta. I de tre kampanjlänen, , län och Region , kan man mellan se positiva förändringar i attityder till psykisk sjukdom för befolkningen i länet eller regionen. Det gäller framförallt attityder som rör social distans. Till exempel har andelen som tycker att det är skrämmande att det finns människor med psykisk sjukdom som bor i ens bostadsområde minskat från . Det betyder att var tredje person som upplevt det som skrämmande nu har ändrat uppfattning. Andelen som inte skulle vilja bo granne med människor som har haft en psykisk sjukdom har minskat från . Drygt var fjärde person som inte ville bo granne med en person som har en psykisk sjukdom har ändrat uppfattning. Resultaten från den uppföljande befolkningsundersökning som genomfördes kan tolkas som att kampanjen har haft ett positivt inflytande i kampanjlänen. Det svenska samhället bygger på respekt för de mänskliga rättigheterna, där alla människors lika värde och enskilda människors frihet och värdighet står i centrum (skr. 2009/10:106). Politiken ska bidra effektivt till att skapa och upprätthålla respekten för de mänskliga rättigheterna. Regeringen ser arbetet med funktionshinderspolitiken som en del av det arbetet. I (SÖ 2008:26), som ratificerade , slås rättigheter för personer med funktionsnedsättning fast. Rättigheterna finns inom de flesta politikområden och det är utifrån denna inriktning som framtida insatser redovisas. 6.8.2En strategi för funktionshinderspolitiken Regeringen presenterade en strategi för genomförandet av funktionshinderspolitiken 20112016. Syftet med strategin är att presentera politikens inriktning, med konkreta mål för samhällets insatser, samt hur resultaten ska följas upp . Grunden för funktionshinderspolitiken finns i den nationella handlingsplanen Från patient till medborgare (prop. 1999/2000:79, bet. 1999/2000:SoU14, rskr. 1999/2000:240). Genomförandet av de funktionshinderspolitiska målen ska ske inom alla samhällsområden vilket innebär att funktionshinderspolitiken är tvärsektoriell. I regeringens skrivelse till (skr. 2009/10:166, bet. 2009/10:SoU20) gav regeringen en beskrivning och analys av nuläget. Bland annat konstaterades att det gjorts framsteg på många områden, till exempel att tillgäng- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 ligheten för personer med funktionsnedsättning förbättrats inom flertalet sektorer i samhället. Men regeringens slutsats av uppföljningen var att fler åtgärder behöver sättas in, och att arbetet måste förändras för att bli mer effektivt. Därför aviserade regeringen i skrivelsen att en strategi skulle utformas för insatserna . De inriktningsmål som regeringen fastställde i skrivelsen inom nio prioriterade områden syftar till att konkretisera de övergripande funktionshinderpolitiska målen. Utifrån dessa inriktningsmål fastställde regeringen i strategin delmål och inriktning på insatserna . Strategin är ett led igenomförandet av målen för funktionshinderspolitiken. Insatserna är delvis sådana som regeringen har aviserat eller har börjat genomföra, och dessa bedöms utgöra en väsentlig del av strategins inledande fas. Det funktionshinderspolitiska arbetet inom regeringen är en pågående process som återkommande leder till nya initiativ. Ytterligare åtgärder kan behöva initieras och andra insatser revideras med beaktande av ansvars- och finansieringsprincipen . De fastställda delmålen bygger på förslag från 17 myndigheter som fick i uppdrag att lämna förslag till delmål och en struktur för hur målen ska följas upp. Regeringen avser att ge myndigheterna ett gemensamt uppdrag att arbeta utifrån dessa delmål. En central del av strategin är att målen ska följas upp och att effekten av insatserna ska kunna mätas på ett bättre sätt. Uppföljningssystemet som presenterades i strategin syftar till: