prop · GZ031d33 · 2011-09-20 00:00:00 — Med ett ökande fokus på klimatförändringarna uppfyller kärnkraften ett av de viktigaste kraven som ställs på dagens energikällor, nämligen att den endast innebär låga utsläpp av växthusgaser. Händelserna i efter jordbävningen och visar på vikten av att fortsätta upprätthålla högsta möjliga säkerhet kring kärnkraften. Regeringens ambition är att användningen av fossila bränslen för uppvärmning kommer att vara avvecklad till 2020. bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. Den inslagna vägen kan ge en ledande roll i den globala omställningen till ett samhälle som är oberoende av fossil energi. Insatserna för att klara omställ- ningen till 2030 behöver utvecklas i ett nära samarbete med hela samhället, såväl konsumenter som miljöorganisationer, forskare och företag. Näringslivets och medborgarnas aktiva deltagande och engagemang behövs. Information till allmänheten om klimatfrågan samt att det finns tydlig och lättillgänglig information om produkters miljöprestanda i form av märkning uppmuntras fortsatt. För att ytterligare främja och utveckla det regionala klimat- och energiarbetet samt nyttja det för att främja en miljödriven tillväxt har regeringen utsett tre pilotlän för grön utveckling. Uppdraget riktar sig till Länsstyrelserna för , och län. Länsstyrelserna i pilotlänen får vardera för att (2010 2013) utveckla arbetsmetoder och verktyg samt dela med sig av sina erfarenheter och ge vägledning till andra län. Länsstyrelserna i pilotlänen ska också bidra med analyser av konsekvenser av nationella styrmedel på regional nivå i syfte att identifiera hinder och möjligheter för minskad klimatpåverkan och energiomställning. Arbetet förutsätter bred delaktighet från landsting, samverkansorgan, kommuner, näringsliv, myndigheter samt ideella organisationer. Det finns en koppling mellan vissa åtgärder för att minska förlusten av biologisk mångfald och anpassning till ett förändrat klimat. En aktiv skogs- och naturvårdspolitik bidrar dels till att minska utsläppen av växthusgaser, dels till att förbättra våra möjligheter till anpassning till ett förändrat klimat. Miljöutmaningen som ekonomisk möjlighet Miljöutmaningarna ska användas som en ekonomisk hävstång för att skapa nya jobb och affärsmöjligheter. Miljöskatter bidrar till att stärka drivkrafterna för teknisk utveckling och investeringar. Vår utveckling mot en grönare ekonomi, med en allt större tjänstesektor och växande företag inom miljöteknik, minskar utsläppen nationellt och bidrar genom export till att minska utsläppen globalt. Regeringen har ökat insatserna för miljöteknikutvecklingen. presenterade regeringen en bred nationell miljöteknikstrategi med tre huvudmål: 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Att åstadkomma goda förutsättningar för framväxt och utveckling av miljöteknikföretag i . Att främja export av svensk miljöteknik och därmed bidra till hållbar ekonomisk tillväxt i och globalt. Att främja forskning och innovation inom miljöteknik och underlätta för innovationer att kommersialiseras. Regeringen genomförde under den förra mandatperioden flera satsningar på miljöteknik. Regeringen tar nu detta arbete vidare genom ett antal åtgärder, aktiviteter och uppdrag på både kort och lång sikt. Det handlar om att tydliggöra det fortsatta arbetet att utveckla kompetens genom insatser i hela utvecklingskedjan från forskning och utveckling via växande företag på hemmamarknaden till export på den globala marknaden. Därigenom skapas förutsättningar för att såväl export av svensk miljöteknik som antal anställda och omsättning i svenska miljöteknikföretag bör kunna öka mer än genomsnittet för svenskt näringsliv . Under 20112014 satsar regeringen totalt på miljöteknikstrategin. Därutöver satsas betydande belopp genom , , , m.fl. Exempelvis på demonstrationsanläggningar, att ta innovationer från forskning till olika marknader, stöd för att få hjälp att medverka på delegationsresor, identifiera marknader, osv. Stadsplanering kan underlätta de mest miljövänliga transportalternativen, såsom cykel och kollektivtrafik. Ny miljöteknik uppmuntrar medborgarna till miljöeffektiva val. Nya stadsdelar bör planeras så att dessa kan erbjuda hållbara transportlösningar baserade på modern kollektivtrafik. I den nya tydliggörs kravet på tillgång till grönytor nära nya bostäder. Genom att sluta kretsloppen vad gäller vatten, avlopp, avfall och uppvärmning kan resursförbrukningen minskas. Biologiskt avfall kan i ökad utsträckning bli en resurs för biogasproduktion. Byggmaterial kan väljas utifrån hållbarhetskriterier. Miljöklassningen av byggnader som tagits fram i samverkan med byggbranschens aktörer är ett viktigt verktyg för hållbart byggande. Runt om i finns anläggningar av olika slag som fungerar som demonstrationsanläggningar. Det rör sig om fastig- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 heter, vattenreningsverk, anläggningar för biogasproduktion, förbränningsanläggningar eller liknande. Intresset för de medel som finns inom Hållbara städer har varit stort och ansökningarna har varit av hög kvalitet. Satsningen på Hållbara städer fortsätter , främst för att säkerställa kunskapsspridning, uppföljning av projekten och att erfarenheterna ska kunna tas tillvara och utvecklas inom forskning och miljöteknikutveckling. Kommunerna kommer att spela en central roll för att förvalta den kunskapsbas och exportmöjligheter som utvecklats under satsningen på Hållbara städer. Omställning mot en fossiloberoende fordonsflotta bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. står transportsektorns utsläpp för cirka en tredjedel av de totala utsläppen. I snabb takt ställs nu bilparken om även om mycket kvarstår att göra. Alliansens miljöbilspremie ledde till en rivstart för miljöbilsutvecklingen och nya miljöbilar är även fortsatt skattebefriade . Trenden med stadigt ökande utsläpp från trafiken är bruten och minskningen av utsläpp från nya personbilar var den största sedan mätningarna startade. Att skynda på omställningen av den svenska bilparken till mer energieffektiva fordon är en av de viktigaste miljöuppgifterna för regeringen. För detta krävs ytterligare utvecklade ekonomiska styrmedel och andra stimulanser. Miljöbilsdefinitionen bör skärpas från så att den femåriga befrielsen från fordonsskatt alltid går till de mest miljöanpassade alternativen. Regeringen anser att en ny definition bör baseras på och rådets förordning (EG) om utsläppsnormer för nya personbilar (443/2009). var av de personbilar som registrerades miljöbilar, vilket kan jämföras med miljöbilsandelen på vid miljöbilspremiens införande 2007. Miljöbilsdefinitionen bör också därefter skärpas successivt för att en ungefär andel av de nya bilarna ska omfattas av definitionen. Den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar förlängs med för bilar som är utrustade med teknik för drift med elektricitet som tillförs genom laddning från yttre energikälla eller med annan gas än gasol. Nedsättningen kommer därmed att gälla t.o.m. det beskattningsår som slutar . Fordonstekniken för hybrider, som framförallt drivs med fossilt bränsle, och etanolbilar har nått en sådan mognad att syftet att stimulera introduktionen av mer miljöanpassade bilar är uppfyllt för dessa bilar. Därför fortsätter inte subventionerna av dessa tekniker genom den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet. Den permanenta nedsättningen av förmånsvärdet till jämförbar konventionell bil gör emellertid att dessa får fortsatt stöd om miljöbilarna är dyrare i inköp än konventionella bilar. Åtgärden är en reformambition som presenterades i budgetpropositionen . Bilköpare bör stimuleras att teknikneutralt välja de bästa miljöalternativen. Tekniken utvecklas nu snabbt och det finns ett behov att underlätta introduktionen av nya lösningar. Regeringen avser därför att från införa en ny supermiljöbilspremie om per bil till inköp av de bilar som släpper ut allra minst koldioxid. Målgruppen för bidraget föreslås omfatta privatpersoner, bilpooler, offentlig sektor samt företag, inkluderande taxibolag och biluthyrningsföretag, för att bidraget ska få ett så stort genomslag som möjligt. Tankställen som erbjuder förnybara drivmedel har ökat kraftigt . För att stödja utvecklingen av nästa generations teknik, som ännu inte är fullt ut konkurrenskraftig, behövs kompletterande stöd och ambitiös energiforskning. Satsningar pågår på pilotanläggningar för nästa generations biodrivmedel. Bindande utsläppskrav för personbilar som börjar träda i kraft styr redan nu mot energieffektivare fordon. ska verka för ökade EU-krav för personbilars utsläpp. Ett nationellt demonstrationsprogram för utveckling av elbilar och laddhybrider startade . Programmet gäller åren 20112015 och har en budgetram på . Som en del i programmet utvecklas laddinfrastrukturen över hela landet. I ett framtida transportsystem kommer alla transportslag att behöva utnyttjas effektivt. De olika transportslagen bör i högre grad bära sina egna miljökostnader och samhällsekonomiska kostnader bör i högre grad internaliseras i transportpriset. Att underlätta kombitrafik, fler trans- porter på järnväg och en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen är viktiga delar i en omställning av transportsystemet. Det är också angeläget att i samhällsplaneringen generellt främja en hållbar och transporteffektiv samhällsstruktur, såväl i tätorter som i landet som helhet. Regeringen satsar och på en robust infrastruktur och tillförlitliga järnvägstransporter. Åtgärderna kommer att bidra till att tillgodose nuvarande efterfrågan och på att kunna möta en förväntad efterfrågeökning på järnvägstransporter med låg klimatpåverkan. Mot bakgrund av att nedläggningen av tankställen i har ökat , har tillkännagivit att regeringen bör se över de konsekvenser som lagen om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel har för mindre tankställen i glesbygd (bet. 2009/10:TU15, rskr. 2009/10:228). I sammanhanget bör enligt en översyn ske av frågan om tidsbegränsade dispenser, enligt bestämmelserna i lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel (den s.k. pumplagen). Enligt trafikutskottets mening är det viktigt att en fortsatt utveckling av tillgång på förnybara drivmedel kan förenas med att medborgarna även i landets mer glest befolkade delar ges ett rimligt utbud av drivmedelsstationer. Transportstyrelsen har på uppdrag av regeringen tagit fram två alternativa förslag som båda innebär lättnader i kravet på att tillhandahålla förnybart drivmedel. Ärendet bereds inom med avsikt att regeringen ska vidta åtgärder eller lämna förslag som innebär att dispenserna från pumplagens sista steg ska permanentas. En samlad politik för en förbättrad havs- och vattenmiljö Havsmiljöarbetet är prioriterat i miljöpolitiken. Regeringen presenterade en rad åtgärder för att förbättra och återställa havsmiljön och för att förstärka det internationella samarbetet genom propositionen En sammanhållen svensk havspolitik (prop. 2008/09:170) och skrivelsen Åtgärder för levande hav (skr. 2009/10:213). har ställt sig bakom att inriktningen för svensk havspolitik är att havets och kustområdenas resurser ska nyttjas hållbart så att ekosystemen bevaras och 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 restaureras som havsanknutna näringar kan utvecklas, växa och bidra till att stärka konkurrenskraft. Havspolitiken ska vara integrerad och sektorsövergripande och utgå från en helhetssyn på nyttjande och bevarande av resurserna. Olika mål, processer och handlingsplaner inom havs- och vattenmiljöarbetet måste samordnas och integreras. Den nya Havs- och vattenmyndigheten som inledde sin verksamhet , har en viktig roll i utformningen av detta arbete. Regeringen har satsat på att förbättra havsmiljön. Satsningen på havsmiljö fortsätter genom att en havsmiljard har avsatts för perioden 20102014. Åtgärder för en förbättrad havs- och vattenmiljö Med en framgångsrik miljöpolitik skyddas och bevaras de livsviktiga ekosystem som finns i hav, sjöar och vattendrag. Regeringens havsmiljöpolitik har från inledningen av förra mandatperioden varit inriktad på konkreta åtgärder för förbättringar av havs- och vattenmiljön. ska gå före, men samarbetet med andra länder i EU eller kring är avgörande för resultat och framgång. Många av dagens miljöproblem som övergödning och ett alltför omfattande och i vissa fall olagligt fiske, går bara att lösa genom samarbete över gränserna. EU:s direktiv skapar goda förutsättningar för ett effektivt åtgärdsarbete genom kravet om att de länder som delar ett havsområde ska se till att havsmiljöförvaltningen är sammanhängande och samordnad över nationsgränserna. När det är lämpligt ska förvaltningen också samordnas med arbetet inom ramen för de regionala havskonventionerna. De åtgärdsprogram, åtgärdsplaner och direktiv som har åtagit sig, både nationellt och i internationell samverkan, behöver genomförs fullt ut. En svensk havsplanering behövs som ett verktyg för detta. Regeringen avser därför att införa en lagstiftning för fysisk planering av de svenska haven en sjömil utanför baslinjen och i den svenska ekonomiska zonen. Havsplaneringen ska baseras på ekosystemansatsen. Havs- och vattenmyndigheten har en nyckelroll i arbetet med havsplaneringen, både i samarbetet inom och med grannländerna. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 återkomma till med förslag om havsplanering. Arbetet med att minska övergödningen till haven är central. Övergödningen orsakas av för hög tillförsel av näringsämnen från avloppsvatten, jordbruks- och skogsmark, industrier och trafik. Regeringen har på bred front arbetat för att minska tillförseln. Bland annat har regeringen förbjudit fosfat i tvätt- och maskindiskmedel och initierat pilotprojekt såsom syresättning av havsbottnar som ger möjligheter att testa nya metoder. Dessutom har regeringen stärkt det lokala havsmiljöarbetet genom att införa ett särskilt statligt stöd till lokala vattenvårdssatsningar (LOVA). LOVA-satsningen om används på olika sätt för att förbättra havsmiljön, framförallt i syfte att minska övergödningen. Det handlar om projekt där kommuner eller ideella föreningar får bidrag för t.ex. musselodlingar, båtbottentvättar eller mottagningsanläggningar för toalettavfall. De åtgärdsprogram som ska genomföras av en rad myndigheter enligt ramdirektivet för vatten (2000/60/EG) kommer att få stor betydelse för möjligheterna att nå de vattenrelaterade miljökvalitetsmålen Ingen övergödning, Hav i balans samt levande kust och skärgård och Levande sjöar och vattendrag. Inom Östersjösamarbetet, Helcom, har länderna kommit överens om ett tak för utsläpp av näringsämnen och ett preliminärt beting för varje lands minskning av näringsämnen. har ett preliminärt beting på kväve och fosfor till 2016. har presenterat en nationell genomförandeplan. I planen beskrivs åtgärder, fördelade på olika sektorer, som krävs för att nå det preliminära betinget. Regeringen kommer att fortsätta att föra en dialog med de näringar och branscher som berörs av de krav som ställs på konkreta minskningar av utsläppen av fosfor och kväve från reningsverk, industri och jordbruk. Det handlar om en rad förbättringar som behöver göras, t.ex. att förbättra kvävereningen i befintliga avloppsreningsverk, minska antalet enskilda avlopp och att minska utsläppen från jordbruket. Inom jordbruket krävs att gamla såväl som nya åtgärder utvecklas och genomförs för att minska belastningen av näringsämnen som hållbara produktionsmetoder tillämpas. ingår inte luftburna utsläpp från väg- och sjötrafik i betinget men åtgärder kommer att behövas. oxider från förbränningsmotorer inom sjöfarten bidrar med en stor del av kvävebelastningen och sjöfarten bör liksom andra näringar bära sina miljökostnader i allt högre utsträckning jämfört med . har ett rikt båtliv och många människor är ute på sjöar och hav för att ta del av den storslagna svenska naturen. I och med att många är ute på sjön och vid kusterna så ökar också nedskräpningen. Skräpet i havet kommer både från land och från båtar, såväl från yrkestrafik som från fritidsbåtar. Det behöver bli enklare att lämna sitt avfall på rätt sätt i land och avfallsmottagningen måste bli bättre. Kommunerna måste fullfölja sin uppgift att hålla stränder och klippor fria från skräp och har fått i uppdrag att följa upp detta arbete. Ett annat problem är toalettavfall. Utsläpp av toalettavfall från fritidsbåtar leder till att vattnet tillförs både fosfor- och kväveföroreningar samt mikroorganismer och kommer därför att förbjudas. Undersökningar visar att sjöfartens utsläpp av bl.a. partiklar och svavel antas orsaka cirka 50 000 förtida dödsfall i och de bidrar till försurningen av miljön. satte svavelfrågan på den internationella kartan och har drivit frågan även i den internationella sjöfartsorganisationen . Där togs 2008 ett historiskt beslut om att skärpa kraven på svavelinnehåll i fartygsbränslen, vilket kommer att ske stegvis. IMO:s beslut utgör ett mycket viktigt steg mot att minska sjöfartens utsläpp och kommer att leda till miljö- och hälsovinster för , och Engelska kanalen utgör ett särskilt svavelkontrollområde på grund av regionens extra känslighet för svavelutsläpp. avser att genomföra IMO:s överenskommelse tillsammans med och koordinerat med övriga stater runt , och Engelska kanalen, så att genomförandet alltså sker på ett sådant sätt att svensk industris konkurrenskraft bevaras. ska verka för att berörda EU-länder och genomför överenskommelsen. Att bevara värdefulla miljöer till havs är lika viktigt som att göra det på land. Fjorton naturreservat har inrättats under denna och föregående mandatperiod. har 26 naturreservat samt fem områden med permanent fiskeförbud. Vidare inrättades första , Koster- havets nationalpark, . Erfarenheterna från Koster bör tas till vara vid fortsatt reservatsbildande till havs. Regeringen avser att verka för att fler naturreservat inrättas och där det är lämpligt efter samma modell som för . Regeringen ska även verka för att det i och andra Östersjöstater inrättas reservat som tillsammans omfattar samtliga huvudbiotoper. Internationellt och regionalt havsmiljösamarbete är ett känsligt och utsatt innanhav. En minskning av jordbrukets utsläpp av näringsämnen är en nyckelfråga. För att få till åtgärder och rädda , och även , miljö krävs inte bara ett starkt engagemang hos regeringarna i alla berörda länder, utan också ett brett engagemang på såväl lokal nivå som inom . En nära samordning mellan regionalt havsmiljöarbete och genomförandet av EU:s direktiv får allt större betydelse. När EU:s sötvattenpolitik ses över behöver detta ske med och miljö i å- tanke. är pådrivande i arbetet med att påverka genomförandet och utvecklingen av EU:s havspolitik och det regionala havsmiljöarbetet inom Helcom och Ospar. Genom det svenska ordförandeskapet i Helcom, som pågår till , har en unik möjlighet att vara pådrivande i arbetet för miljö. Prioriteringar under ordförandeskapet redovisas nedan under Regionala ordförandeskap. Regeringen arbetar även aktivt för att reformera den gemensamma EU-politik som har bäring på miljön. Med för skapas långsiktiga förutsättningar för att bredda EU:s engagemang för framtid, liksom att stärka åtgärdsinriktat samarbete mellan aktörer på lokal nivå i regionen. EU har fört en ohållbar fiskeripolitik där kortsiktiga hänsyn har tagits till rent ekonomiska aspekter på bekostnad av miljön och det långsiktigt hållbara fisket. Regeringen kommer därför verka för att en ny gemensam fiskeripolitik inom EU bygger på hållbarhet såväl socialt och ekonomiskt som ekologiskt. Även inriktningen av EU:s jordbrukspolitik är av stor betydelse. Landsbygdspolitiken är en mindre del av EU:s jord- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 I går av medlen i landsbygdsprogrammet till miljöåtgärder. I utformningen av den framtida jordbrukspolitiken, inom ramen för en kraftigt minskad jordbruksbudget, verkar regeringen för en ökad styrning av gemensamma resurser till miljöåtgärder inom den andra pelaren. Som ett led i förberedelserna för införandet av en svensk havsplanering deltar i ett gemensamt projekt om havsplanering i tillsammans med och Helcom. En svensk havsplanering innebär ett allmänt ökat samarbete med grannländerna om hur haven kan nyttjas på ett hållbart vis. För regeringen är det också viktigt att är aktivt inom EU i de processer som rör havsplanering och integrerad kustzonsplanering. En agenda för biologisk mångfald och naturvård Biologisk mångfald är tillsammans med klimatfrågan vår stora miljöutmaning och en hörnsten i regeringens miljöpolitik. Biologisk mångfald står därför för de största posterna i miljöbudgeten. Fungerande ekosystem är en förutsättning för allt liv på jorden. Biologisk mångfald säkrar nödvändiga ekosystemtjänster som försörjer oss med t.ex. råvaror, livsmedel och vattenrening, Ekosystemen är nödvändiga för att upprätthålla luftens syrehalt och jordens bördighet och för att buffra effekter av klimatförändringen. Den stora utmaningen för naturvården är att utveckla det hållbara brukandet. Det är nödvändigt att utveckla skyddsformer där markägarna och brukarna är delaktiga och där deras engagemang och kunskap tas till vara. Detta är en viktig del av arbetet med att ge särskilt värdefulla naturområden ett formellt skydd. Värnandet av biologisk mångfald måste genomsyra alla politikområden och varje sektor måste ta ett ansvar för sin påverkan på den biologiska mångfalden. presenterade ett förslag till en strategi för biologisk mångfald till 2020. Strategin syftar till att bidra till att stoppa förlusten av biologisk mångfald och förstörelsen av ekosystemtjänster och i möjligaste mån återställa dem, samt vara en del av EU:s övergång mot en resurseffektiv ekonomi och är en integrerad del av 2020- strategin. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Politiken ska fortsatt ställa miljökrav och sätta upp tydliga och långsiktiga miljömål för ett hållbart skogsbruk. De jämställda skogspolitiska produktions- och miljömålen ligger fast. De speglar vikten av avvägning mellan skogens många värden som alltid måste göras. Höga miljökrav kombineras med stöd och uppmuntran till markägare som tar egna initiativ på området. Detta kräver nära samverkan och utbyte mellan markägare, brukare, forskare, naturvårdare och myndigheter. Regeringen har därför tagit initiativ till att föra en dialog med näringen, forskarvärlden miljöorganisationer och myndigheter för att utveckla det hållbara brukandet. Goda exempel och föregångare behövs. Regeringen avser att ge Miljömålsberedningen i uppdrag att ta fram en långsiktigt strategi för hållbar markanvändning. Den svenska naturen, dess artrikedom, ekosystem och ekosystemtjänster, utgör en nationell resurs av oskattbar betydelse och som utvecklas i samspel med ekosystem på global skala. I kommissionens meddelande KOM (2011)244 om en strategi för biologisk mångfald i EU , beskrivs att utrotningen av arter globalt sker med oroväckande hög takt, mellan 100 och 1 000 gånger snabbare än den naturliga takten. Det är nödvändigt att politiken inriktas mot att bevara och utveckla denna tillgång. har därför ambitiösa miljökvalitetsmål i fråga om att skydda ekosystem och bevara biologisk mångfald. Till detta kommer de mål på detta område som formulerades och antogs vid den tionde partskonferensen för konventionen om biologisk mångfald i . Dessa mål syftar till att vidta åtgärder som stoppar förlusten av biologisk mångfald. I ljuset av åtaganden från bedrivs i ett systematiskt arbete med att utveckla och förstärka arbetet med att skydda skogslandskapets ekosystem och biologiska mångfald. Arbetet utgår från en helhetsbild och syftar till att öka effektiviteten i arbetet med att bevara den biologiska mångfalden i skogslandskapet, som förbättrad miljöhänsyn, utökat formellt skydd och restaurering av skogsekosystem. Den lokala naturvårdssatsningen, , ska fortsätta. Finansiellt stöd genom bör även kunna ges till samverkan eller erfarenhetsutbyte mellan kommuner inom eller med lokala myndigheter i andra länder inom det globala partnerskapet för städer och biologisk