prop · GZ031 · 2011-09-20 00:00:00 — En väl fungerande konkurrens är en grund- förutsättning för att företagen ska utveckla nya produkter, ny teknik och nya produktionsmeto- der. Regeringen har därför öppnat nya områden för konkurrens, framför allt inom välfärdsområ- det, och detta arbete fortsätter framöver. ska ha en skola och utbildning i världs- klass. Regeringen har redan genomfört en mängd reformer inom utbildningsområdet och detta arbete fortsätter. Att ge alla barn och unga möjlighet till en god utbildning ökar deras livs- chanser genom större möjligheter att få arbete, en bra lön samt stärkta förutsättningar för att delta i samhället. Forskning, utveckling och innovation är centrala delar av tillväxtpolitiken. I en globaliserad värld måste den svenska konkurrenskraften främst bygga på ett högt kunskapsinnehåll. I interna- jämförelser av länders innovationsklimat ligger bland de främsta. Regeringen lämnade 2008 en forsknings- och in- novationsproposition som innebar beslut om ett resurstillskott på i nivå (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160). En ny forsknings- och inno- vationsproposition planeras att läggas . Inriktningen för forskningspo- litiken bör vara att stärka ställning som forsknings- och innovationsnation och därmed stärka konkurrenskraften. mer att inriktas mot att stärka kvaliteten i forsk- ningen för att skapa förutsättningar för en forskning av hög internationell klass och öka in- novationsförmågan i det svenska samhället. Un- der 2011 har regeringen även inlett arbetet med en innovationsstrategi i syfte att förbättra inno- vationsklimatet i det svenska samhället. Samhällsekonomiskt lönsamma infrastruktur- investeringar ger snabbare och effektivare per- son- och godstransporter. Investeringar i effek- tivare persontransporter ökar möjligheterna för människor att hitta attraktiva arbetsplatser inom pendlingsavstånd och för företag att verka i hela landet samt att anställa medarbetare med rätt kompetens. Väl fungerande transporter är där- med av stor betydelse för näringslivets konkur- renskraft och för investeringsklimatet. Regeringen beslutade om en trafikslag- sövergripande nationell plan som innehåller satsningar på för perioden 20102021. I och med detta höjdes an- slagen med . Omfat- tande resurstillskott erhålls därtill genom bru- kar- och medfinansiering. Under den gångna mandatperioden har också tidigare lån amorte- rats av, vilket har frigjort ytterligare medel. I denna proposition föreslås satsningar om ytterli- gare 2012-2013 på framför allt drift, underhåll och mindre investeringar i väg- och järnvägsnätet. Regeringen kommer att återkomma med förslag till ett nytt infrastrukturbeslut som syftar till att sä- kerställa de framtida behoven av åtgärder inom transportsystemet. En politik för jobb och tillväxt är beroende av väl fungerande bostads- och hyresmarknader. På flera håll i landet, särskilt i storstadsområdena, utgör bostadsbristen ett hinder för rörligheten på arbetsmarknaden. För att det ska byggas fler bostäder behövs en bättre fungerande konkur- rens på byggmarknaden och det måste bli mer attraktivt att äga och förvalta hyresfastigheter. Regeringen har lagt en första grund för detta ge- nom reformeringen av hyressättningssystemet i bred enighet med parterna. Denna reform ligger fast. Möjligheten att också på andra sätt stärka hyresrättens ställning på den svenska bostads- marknaden kommer att prövas. En särskild utre- dare kommer att analysera förutsättningarna för uthyrning av bostäder. Ett väl fungerande rättsväsende är centralt för människors trygghet och är därmed en viktig del av välfärdssamhället. Stora satsningar har gjorts inom området under den gångna mandatperio- den och arbetet med att implementera dessa på- går. Trycket på rättsväsendet är fort- satt högt och det finns ett stort behov av att fortsätta arbetet med att effektivisera och mo- dernisera rättsväsendet . Trygg välfärd för alla ska vara ett rättvist samhälle som håller ihop. Den gemensamt finansierade välfärden ska komma alla till del och hålla högsta möjliga kva- litet. Grunden för att nå dit är en solidarisk och offentlig finansiering. Genom en bra och offent- ligt finansierad vård och omsorg utjämnas livs- villkoren mellan människor. Välfärden ska säkras även . För- skjutningar i befolkningens åldersstruktur gör att yrkesverksamma måste kunna fi- nansiera vård och omsorg åt allt fler äldre. kommer var femte svensk att vara . Den demografiska utvecklingen in- nebär sannolikt att efterfrågan på offentligt fi- nansierade välfärdstjänster ökar. Vidare kan ef- terfrågan på sådana tjänster öka när levnadsstan- darden stiger. Det kommer att ställa stora krav på våra välfärdssystem, vårt samhälle och på hur vi ser på arbete i livets olika skeden. har kommit långt med att skapa ett jäm- ställt samhälle. En bra barnomsorg och förskola har möjliggjort för kvinnor och män att delta på arbetsmarknaden på mer lika villkor. Det skapar inte bara ökad personlig frihet, utan också högre tillväxt och utveckling. Trots att har kommit långt ifråga om jämställdhet finns dock alltjämt såväl synlig som osynlig diskriminering, låg representation och skiftande villkor för kvin- nor och män att fullt ut delta i samhället. Mot denna bakgrund är det viktigt att analysera hur politiken på bästa sätt kan bidra till ökad jäm- ställdhet. Regeringens satsningar på jämställdhet fortsätter. Jämställdhetsarbetet i skolor, insat- serna för våldsutsatta kvinnor och kampen mot prostitution är några viktiga inslag. Klimatförändringarna är en global utmaning som kräver ett globalt svar. är och ska vara ett föregångsland för god miljö och hållbar utveck- ling, både nationellt och internationellt. FN har enats om att den globala temperaturökningen inte får överstiga två grader, men de åtaganden som har gjorts är knappast tillräckliga för att på ett tillfredsställande sätt minska utsläpps- nivåerna. ska visa ledarskap genom en ambitiös klimat- och energipolitik med högt uppsatta klimatmål, kostnadseffektiva åtgärder och driva en framsynt klimatpolitik som syftar till att minska utsläppen av växthusgaser både nationellt och internationellt. Det nationella målet är att utsläppen för ska minskas med 40 pro- cent jämfört med . Den långsik- tiga visionen är att inte har några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Inom EU fortsätter arbetet med klimat- och energipaketet där EU:s system för utsläppshan- del är centralt för att uppfylla EU:s klimatpoli- tiska mål. En översyn av energiskattedirektivet är angelägen för att uppnå en ökad samhällseko- nomisk effektivitet. verkar därför för att förslaget till direktivändringar kan antas . bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. I denna proposition föreslås som en delfinansie- ring av de olika reformambitionerna en höjning av skatten på tobak i enlighet med vad som re- dovisades i budgetpropositionen . Skat- tejusteringen på tobak har även positiva effekter på folkhälsan. Införandet av den kommunala fastighetsav- giften har inneburit att taxeringsvärdet inte längre har samma betydelse för den löpande be- skattningen av bostäder. har gjort ett särskilt tillkännagivande i frågan. Det är motive- rat att se över möjligheterna att avskaffa eller av- sevärt förenkla fastighetstaxeringssystemet för bostäder. Regeringen har därför tillsatt en utred- ning om fastighetstaxering av bostäder (dir. 2011:3). Uppdraget ska slutredovisas . försvar ska stå starkt rustat för att kunna försvara landet, men också bidra till fred och säkerhet i omvärlden. Det kräver ett försvar som är anpassat till dagens hotbild och till snabba omvärldsförändringar. Arbetet med att förverkliga den inriktning för ökad tillgänglighet och användbarhet som slogs fast för- svarsbeslut ska därför fortsätta. ska genomföras inom oförändrade ekonomiska ramar, vilket i sin tur kräver omfattande rationa- liseringar inom försvarets stödverksamheter, främst inom logistik- och materielförsörjningen samt inom den verksamhet som avser forskning och utveckling. Regeringen fortsätter att arbeta för att de fast- slagna principerna för materielförsörjning ska genomsyra anskaffningen och vidmakthållandet av försvarsmateriel. Svenska särlösningar påver- kar Försvarsmaktens förmåga att samverka med andra länder negativt, förlänger anskaffningsti- der och driver upp priser vid anskaffning. Tiden från anskaffning av materielsystem till använd- ning i insats måste kortas betydligt. 1.10Effekter av regeringens politik I detta avsnitt redovisas bedömningar av syssel- sättnings- och fördelningseffekterna av de re- former som regeringen har genomfört och som föreslås i denna proposition. 1.10.1Sysselsättningseffekter av regeringens politik Regeringens politik är en kombination av åtgär- der som stimulerar utbudet och efterfrågan på arbetskraft samt förbättrar matchningen mellan arbetssökande och lediga platser. Regeringen har vidare genomfört riktade åtgärder för att öka sysselsättningen i grupper med svag förankring på arbetsmarknaden. Den viktigaste reformen för att stärka arbetsutbudet är jobbskatteavdra- get, som har stärkt drivkrafterna till arbete ge- nom att göra det mer lönsamt att arbeta. Om det lönar sig mer att arbeta kommer fler att söka sig till arbetsmarknaden. kan därmed den varaktiga sysselsättningen (dvs. sysselsättningen i genomsnitt över konjunkturcykeln) öka. Re- geringen har dessutom gjort förändringar i ar- betslöshetsförsäkringen för att öka utbudet av arbetskraft och förkorta arbetslöshetstiderna. För att minska ohälsotalen och öka sysselsätt- ningen har regeringen även genomfört omfat- tande reformer inom sjukförsäkringen som syf- tar till att stärka arbetsförmågan hos de sjuk- skrivna, skapa drivkrafter till arbete och stärka arbetskraftsefterfrågan på personer som varit långtidssjukskrivna eller uppburit sjuk- eller ak- tivitetsersättning. För att de utbudsstimulerande åtgärderna snabbt ska leda till ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet har regeringen också vidtagit åtgärder för att stärka ställningen för och efterfrågan på personer med svag förankring på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadspolitiken har lagts om. Bland annat har Arbetsförmedlingen fått ett tydligare uppdrag att förmedla arbeten som de arbetsmarknadspolitiska resur- serna i större utsträckning riktas till dem som har störst behov. För att göra de personer som varit utan arbete mer attraktiva på ar- betsmarknaden finns nystartsjobb. Andra åtgär- der för att öka efterfrågan på personer med svag förankring på arbetsmarknaden är sänkta arbets- givaravgifter för unga och äldre. Dessutom har regeringen infört ett HUS-avdrag (skattere- duktion för ROT- och RUT-tjänster) för att stimulera utbudet och efterfrågan på arbetskraft. Nya reformer i denna proposition Förslaget om sänkt mervärdesskatt för restau- rang- och cateringtjänster underlättar inträdet på arbetsmarknaden för främst unga och utrikes födda. Skattesänkningen bedöms öka efterfrågan på restaurang- och cateringtjänster och därmed öka sysselsättningen i denna bransch. Kvaliteten och aktiviteten i jobb- och utvecklingsgarantin samt i jobbgarantin för unga höjs för att öka jobbchanserna för långtidsarbetslösa. Även stö- det till personer som riskerar långtidsarbetslös- het förbättras. I denna proposition föreslår regeringen såväl höjt bostadsbidrag för unga utan barn som för barnfamiljer. Det höjda bostadsbidraget leder till en inkomstförstärkning som inte är kopplad till hur mycket man arbetar. Incitamenten att arbeta dämpas därför något för dessa grupper och ar- betsutbudet minskar marginellt till följd av denna reform (se tabell 1.14). Därutöver aviseras förslag om att en del av arbetsinkomsten inte räknas in när försörjningsstödets nivå bestäms för att stimulera ökad grad av egenförsörjning för mottagare av ekonomiskt bistånd. Förslagets syfte är att sänka marginaleffekterna vid arbete för mottagare av ekonomiskt bistånd och där- med öka arbetsutbudet för dem som står utanför arbetsmarknaden. Förslagets slutgiltiga utform- ning kommer att utredas vidare inom . Effekten av ovanstående aviserade re- form och av höjt bostadsbidrag bedöms dock sammantaget netto ha små effekter på den var- aktiga sysselsättningen. Regeringen föreslår även åtgärder för att mildra effekterna av inbromsningen på arbets- marknaden. Dessa åtgärder syftar till att minska risken för att arbetslösheten biter sig fast på höga nivåer. Bland annat görs tillfälliga sats- ningar inom arbetsmarknadspolitiken för att motverka långtidsarbetslöshet. De reformer som föreslås i denna proposition bedöms minska jämviktsrarbetslösheten med 0,2 procentenhe- ter. Med hänsyn tagen till persistenseffekter och andra faktorer bedöms jämviktsarbetslösheten uppgå till 2015. De reformer som förslås i denna proposition som bl.a. infrastruktursatsningar, sänkt moms på restaurang- och cateringtjänster, reformering av försörjningsstödet, höjda bostadsbidrag och satsningar inom arbetsmarknadspolitiken bidrar även till att dämpa konjunkturavmattningen på kort sikt. Sammantaget bedöms åtgärderna som förslås i denna proposition leda till att BNP-till- växten blir högre 2012 och att antalet sysselsatta blir ca 8000 personer fler 2012 än vad som annars hade varit fallet. Effekterna på den varaktiga sysselsättningen Regeringen bedömer att de genomförda strukturreformerna, inklusive de reformer som föreslås i denna proposition, varaktigt ökar sys- selsättningen med ca 220 000 personer på lång sikt. Regeringens reformer påverkar inte enbart sysselsättningen, utan ökar även antalet personer i arbete genom att färre personer är sjukfrånva- rande. Vidare bidrar bl.a. jobbskatteavdraget till att de som redan är sysselsatta arbetar mer, t.ex. genom att gå från deltids- till heltidsarbete. Sammantaget bedöms de genomförda strukturreformerna och de reformer som före- slås i denna proposition varaktigt öka antalet ar- betade timmar med på lång sikt, vil- ket motsvarar ca 250 000 årsarbetskrafter. Jobb- skatteavdraget bedöms bidra med ca hälften av denna ökning (se tabell 1.14). Regeringens bedömning baseras på den forsk- ning som finns kring effekterna av olika åtgär- der, t.ex. hur förändringar i skattesystemet, soci- alförsäkringen och arbetsmarknadspolitiken påverkar arbetsutbudet och sysselsättningen. Kunskapen om effekternas storlek, och särskilt i vilken takt de slår igenom, är dock långt ifrån fullständig. De bedömningar som redovisas i ta- bell 1.14 är därmed osäkra. I rapporten ska utvecklingen av arbetsmarknadens funktionssätt redogörs för de metoder och beräk- ningar som används i regeringens bedömning av reformeffekter.34 Tabell 1.14 Effekter av regeringens politik på lång sikt Förändring i procent om annat ej anges -0,6 -0,7 -0,2 -0,2 -0,1 -1,4 1 Antal arbetade timmar omräknat till årsarbetskrafter. En årsarbetskraft mot- svarar . 2Antal personer i . 3Förändring i procentenheter. 4Effekten av den aviserade reformen av ekonomiskt bistånd och av höjt bostads- bidrag bedöms sammantaget netto ha små effekter på den varaktiga sysselsätt- ningen. Källa: Egna beräkningar. 1.10.2Fördelningseffekter av regeringens politik De direkta fördelningseffekterna av den samlade politiken 2006-2012 bedöms öka hushållens ju- sterade disponibla inkomst (se diagram 1.11). På förväntas de största effekterna uppkomma bland dem med lägst in- komster. Detta beror på att det framför allt är denna grupp som kan förväntas öka sitt arbets- utbud till följd av den förda politiken. När fler kommer in på arbetsmarknaden, och därmed kan försörja sig med arbetsinkomster i stället för med bidrag och transfereringar bidrar detta till att inkomstfördelningen hålls samman och de långsiktiga förutsättningarna för en hög syssel- sättning och stark tillväxt förbättras. För den en- skilde individen ger arbetsinkomster bättre kon- sumtionsmöjligheter och större möjligheter att styra över sitt liv. 34 Se, Hur ska utvecklingen av arbetsmarknadens funktionssätt bedömas?, Rapport 2011:1 från Ekonomiska avdelningen vid . Diagram 1.11 Fördelningseffekter av regeringens politik 20062011 samt regeringens förslag i budgetpropositionen Procentuell förändring av justerad disponibel inkomst Inkomstgrupp (justerad disponibel inkomst, rad 1) Genomsnittlig individuell bruttoinkomst vuxna (1000-tal kronor, rad 2) Anm.: Justerad disponibel inkomst är hushållets sammanlagda inkomst justerad för försörjningsbörda. Bruttoinkomst avser inkomst prisnivå. Källor: och egna beräkningar. I denna proposition föreslår regeringen såväl höjt bostadsbidrag för unga utan barn som för barnfamiljer. Vidare föreslås en höjning av bo- stadstillägget till pensionärer liksom gränsen för skälig levnadsnivå för pensionärer med särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. Samt- liga åtgärder riktar sig till grupper med svag eko- nomi eller större försörjningsbörda. Av förenk- lings- och administrativa skäl höjs även belopps- gränsen för avdrag för utgifter för arbetsresor. Vidare höjs schablonavdraget vid andrahandsut- hyrning av den egna bostaden. De direkta ef- fekterna av dessa förslag förväntas gynna perso- ner i den nedre delen av inkomstfördelningen. På förväntas inkomsterna i den nedre delen av inkomstfördelningen dock att försvagas något i relation till den direkta effekten. Detta beror på att arbetsutbudet på minskar något genom att förslagen främst ger en in- komstförstärkning som inte är kopplad till hur mycket man arbetar. Även på för- väntas dock den sammantagna effekten av för- slagen medföra att personer i den nedre delen av inkomstfördelningen får en inkomstförstärkning (se diagram 1.12). Diagram 1.12 Fördelningseffekter av regeringens förslag i budgetpropositionen 2012 Procentuell förändring av justerad disponibel inkomst -0,1 -0,2 Inkomstgrupp (justerad disponibel inkomst, rad 1) Genomsnittlig individuell bruttoinkomst vuxna (1000-tal kronor, rad 2) Anm.: Justerad disponibel inkomst är hushållets sammanlagda inkomst justerad för försörjningsbörda. Bruttoinkomst avser inkomster prisnivå. Det budgetproposition aviserade förslaget om höjt bostadsbidrag i form av särskilt bidrag för hemmavarande barn är inte inkluderat i förslagen. Källor: och egna beräkningar. Utöver förslag i denna proposition med ikraft- trädande 2012, aviseras förslag om att del av ar- betsinkomsten inte räknas in när försörjnings- stödets nivå bestäms. Reformens syfte är att stärka inkomsterna bland mottagare av ekono- miskt bistånd genom att dessa stimuleras att an- tingen träda in på arbetsmarknaden eller genom att de uppmuntras att arbeta i större utsträck- ning. Att minska utanförskapet och öka graden av egenförsörjning bland dessa grupper är vä- sentligt för att gradvis minska inkomst- skillnaderna i samhället och för att utjämna medborgarnas livschanser. Ur ett fördelnings- perspektiv är reformen träffsäker och gynnar främst personer i den allra nedersta delen av inkomstfördelningen. Förslagets slutgiltiga ut- formning kommer att utredas vidare inom . 2 Förslag till riksdagsbeslut vad gäller den ekonomiska politiken och förslag till statens budget 1.godkänner riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (avsnitt 1), 2.fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till följd av tekniska justeringar till (avsnitt 4.5.1), 3.fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till (avsnitt 4.5.2), 4.godkänner beräkningen av budgetens inkomster (avsnitt 7.1 och bilaga 1 avsnitt 2), 5.beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden (avsnitt 8.1.1 och tabell 8.2), 6.godkänner beräkningen av förändringen av anslagsbehållningar (avsnitt 8.1.1 tabell 8.2), 7.godkänner beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget (avsnitt 8.1.1 tabell 8.2), 8.godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden , 2014 och 2015 som riktlinje för regeringens budgetarbete (avsnitt 8.1.2 tabell 8.3), 9.bemyndigar regeringen att ta upp lån enligt 5 kap. budgetlagen (2011:203) (avsnitt 10.2.1), 10.godkänner beräkningen av Riksgälds- kontorets nettoutlåning (avsnitt 10.2.1tabell 10.8), 11.godkänner beräkningen av den kassa- mässiga korrigeringen (avsnitt 10.2.1tabell 10.8), 12.bemyndigar regeringen att besluta om lån i för invester- ingar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet intill ett belopp av 34 (avsnitt 11.1.1), 13.bemyndigar regeringen att besluta om krediter för myndigheternas ränte- konton i intill ett belopp av 20 (avsnitt 11.1.2), 14.bemyndigar regeringen att , med de begränsningar som följer av 3 kap. 8 § andra stycket budgetlagen (2011:203), besluta om överskridande av vissa anslag(avsnitt 11.4), 15.antar förslaget till lag om investerings- sparkonto (avsnitt 3.1 och 6.13), 16.antar förslaget till lag om godkännande av gåvomottagare vid skattereduktion för gåva (avsnitt 3.2 och 6.16), 17.antar förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) (avsnitt 3.3 och 6.15), 18.antar förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) (avsnitt 3.4, 6.2, 6.3, 6.4, 6.11, 6.13, 6.14, 6.15, 6.16, 6.17och 6.18), 19.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2011:000) om ändring i inkomst- skattelagen (1999:1229) (avsnitt 3.5, 6.13, 6.15och 6.16), 20.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2011:000) om ändring i kupongskattelagen (1970:624) (avsnitt 3.6 och 6.14), 21.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt (avsnitt 3.7 och 6.13), 22.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2011:000) om ändring i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt (avsnitt 3.8 och 6.13), 23.antar förslaget till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324) (avsnitt 3.9 och 6.13), 24.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel (avsnitt 3.10 och 6.13), 25.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2011:000) om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel (avsnitt 3.11 och 6.13), 26.antar förslaget till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) (avsnitt 3.12och 6.11), 27.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift (avsnitt 3.13och 6.5), 28.antar förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) (avsnitt 3.14, 6.13, 6.14 och 6.16), 29.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2011:000) om ändring i lagen (1998:189) om förhandsbesked i skattefrågor (avsnitt 3.15 och 6.13), 30.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1999:1305) om (avsnitt 3.16 och 6.3), 31.antar förslaget till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) (avsnitt 3.17 och 6.5), 32.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter (avsnitt 3.18 och 6.6), 33.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter (avsnitt 3.19, 6.13, 6.14 och 6.16), 34.antar förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (avsnitt 3.20, 6.13 och 6.14), 35.antar förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:000) (avsnitt 3.21, 6.13, 6.14 och 6.16), 36.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1563) om tobaksskatt (avsnitt 3.22 och 6.9), 37.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m. (avsnitt 3.23 och 6.9), 38.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaks- varor och energiprodukter (avsnitt 3.24 och 6.9). Regeringen har följande förslag till lagtext. 3.1Förslag till lag om investeringssparkonto Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om investeringssparkonto. I inkomstskattelagen (1999:1229) finns bestämmelser om beskattningen av den som innehar ett investeringssparkonto. 2 § Termer och uttryck som används i denna lag har samma betydelse och tillämpningsområde som i inkomstskattelagen (1999:1229), om inte något annat anges eller framgår av sammanhanget.