prop · GY03101d2 · 2011-04-14 00:00:00 — Satsningen syftar till att fördubbla resandet med kollektivtrafik och avser Västlänken, Marieholmstunneln, en delfinansiering av ny Älvbro samt miljö och trafiksäkerhetsåtgärder. Paketet omfattar satsningar på och ska medfinansieras bland annat med bidrag från kommuner i regionen. När det gäller universitetens och högskolornas upplupna bidragsintäkter avser de till exempel pågående forskningsprojekt. Periodavgränsningsposter Övriga upplupna intäkter Upplupna ränteintäkter, svenska kronor Upplupna ränteintäkter, utländsk valuta Som upplupna intäkter redovisas räntor och andra intäkter som upparbetats, men där fakturering eller betalning inte skett till och med brytdagen. upplupna ränteintäkter avseende skuldskötselinstrument avser ränteintäkter förknippade med statsskulden som är intjänade men som ännu inte är inbetalda till . Kärnavfallsfondens upplupna intäkter avser upplupna avgifter för producerad el som kärnkraftsbolagen i efterhand betalar till Kärnavfallsfonden med och upplupna ränteintäkter på placeringar. Upplupna intäkter hos Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens består av finansieringsavgifter från arbetslöshetskassor och arbetslöshetsavgifter. Av upplupna intäkter avser en fordran på EU avseende TA-medel (Technical Assistance). redovisar upplupna nätintäkter på samt värdepapper och andelar avser huvudsakligen kortfristiga placeringar om . Dessa placeringar utgörs i huvudsak av andra låneinstituts obligationer () och placerade dagslån i svenska kronor (). Vidare redovisar köpta köpoptioner för till ett värde av (föregående år). redovisade inga kortfristiga placeringar . värdepapper och andelar avser huvudsakligen hypoteksobligationer i de fonder redovisar, främst Trafiklivräntefonden. redovisar främst hypoteksobligationer som hör till den frivilliga pensionsförsäkringen och Fonden för sjömanspension. redovisar fastränteplaceringar i utländsk valuta i form av valutadepositioner i svenska banker. Tekniska högskolan redovisar aktier och andelar i svenska företag. Kassa, bank m.m. redovisar banktillgodohavanden i valuta till motvärdet av (föregående år) samt banktillgodohavanden i SEK i svenska affärsbanker om . Bankmedel hos avser belopp för miljöåtgärder på konto hos en finansinstitution i . Sida redovisar likvida medel avseende säkerhetsreserven samt tillgodohavanden vid utlandsmyndigheterna. belopp avser till största delen klienters bankmedel (deponerade medel samt ansökningsavgifter som inbetalats men ännu ej redovisats mot inkomsttitel). likvida medel har minskat med . Minskningen beror huvudsakligen på att betalat en inlösenpremie till om inklusive löneskatt för pensionsavtal i samband med bildandet av . Resultatandelar i hel- och delägda Årets över-/underskott enligt Nettoförmögenheten är skillnaden mellan tillgångar och skulder. Eftersom statens skulder är större än tillgångarna är statens nettoförmögenhet negativ. Förändringen av nettoförmögenheten mellan samvarierar i huvudsak med statsskuldens förändring. Nettoförmögenheten påverkas i första hand av resultaträkningens överskott. Därutöver påverkas nettoförmögenheten av andra transaktioner som förändrar tillgångarnas eller skuldernas värde utan att de redovisas i resultaträkningen. ökade nettoförmögenheten med främst som en följd av årets överskott reducerat med transaktioner redovisade direkt mot resultatandelar i dotterföretag. Nedan redogörs för förändringar av poster som ingår i nettoförmögenheten. Vissa händelser som i sig inte innebär att nettoförmögenheten påverkas utgör ändå förklaringar till förändringar av ingående delposter. Uppskrivningskapitalet har minskat med . Kapitalet minskar med avskrivningsbeloppen på uppvärderade anläggningar samt med omföring till balanserad kapitalförändring vid försäljning av tillgångar. Donationskapitalet har ökat med . Ökningen beror till största delen på att gåvor av kulturtillgångar mottagits av och samt att har erhållit donationer i form av konstverk och likvida medel. Resultatandelar i hel- och delägda företag Kammarkollegiet svarar för merparten av posten. Andelsvärdet är vid årets beräkning till största delen baserat på företagens egna kapital enligt årsbokslut. Ökningen på består av föregående års resultatandelar (46,), utdelningar betalda (- ), inlösen och försäljning av aktier (- ) samt övriga förändringar av eget kapital i företagen (- ). Den del av Systembolaget AB:s resultat, motsvarande årets utdelning, och som redovisas som skatteintäkt omföres från balanserad kapitalförändring till resultatandel påföljande år (0,). Inlösen och försäljning av andelar har minskat resultatandelar med , vilket främst avser inlösen av aktier i . redovisar en ökning av det egna kapitalet vid sidan av resultatet. Förändringen uppgår till och består till största delen av kassaflödessäkring (1,6 miljarder (- 1,4 miljarder kronor) och valutasäkring av utländskt eget kapital (0,). minskning av eget kapital med avseende främst valutakursdifferenser. redovisar en direkt minskning av eget kapital med främst avseende kassaflödessäkringar och marknadsvärdering av finansiella instrument i säkringsreserv och reserv för verkligt värde. har delat ut företaget i till staten. Detta har medfört en reduktion av eget kapital med avseende det koncernmässiga värdet av det utdelade företaget. rapporterar en positiv värdeförändring av säkringsreserven på Den balanserade kapitalförändringen har ökat med . Den del av föregående års överskott som ej är hänförligt till resultatandelar har ökat kapitalförändringen med . Utdelningar från hel- och delägda företag enligt föregående stycke ökar denna delpost med motsvarande belopp dvs. Inlösen och försäljning av aktier i hel- och delägda företag enligt föregående stycke har medfört en ökning av balanserad kapitalförändring med . Systembolaget AB:s resultat förs till en del som skatteintäkt, vilket påföljande år omförs till resultatandel från kapitalförändring (- ). Saldot vid avräkning av inomstatliga betalningar avseende anslag och inkomsttitlar uppgick till och redovisas som en ökning av nettoförmögenheten. Skilda principer vid värdering av inomstatliga värdepapper har medfört en utjämningspost på som redovisas som balanserad kapitalminskning. Lantmäteriet redovisar fakturerad men obetald stämpelskatt som kostnad för inleverans till statsbudgeten, men utan att någon inleverans sker, vilket medför en minskning av balanserat kapital med . redovisar anslagsmedel för amortering på som en direkt ökning av balanserad kapitalförändring. konton för hantering av TV-avgiften, rundradiokontot m.fl., rapporteras som en del av statsverket, vilket har inneburit en ökning av nettoförmögenheten med . har minskat nettoförmögenheten med avseende förändring av interventionslager. Eliminering av inomstatliga ensidiga periodiseringar samt diverse fordringar och skulder medför ett saldo på som ökar nettoförmögenheten. Summan av statens interna fordringar och skulder avseende moms har ökat nettoförmögenheten med . Nedanstående tabell visar de poster som lett fram till nettoförmögenhetens förändring. Se även avsnittet Nettoförmögenheten i anslutning till balansräkningen. i hel- och delägda Ändrad redovisningsprincip , Sida Utdelning från hel- och delägda Inlösen och avyttring av aktier i hel- och delägda företag Förändring av eget kapital hos hel- och delägda företag Omföring av resultatandel från vid eliminering av ensidiga diverse fordringar och skulder Minskning av interventionslager, Årets över-/underskott I tabellen nedan redovisas en beräkning av skillnaderna mellan balansräkningens nettoförmögenhet jämfört med statens förmögenhet beräknad i anslutning till nationalräkenskapernas principer. Avgående poster ur Nettoförmögenheten Fordringar och skulder hos andra myndigheter än Tillkommande poster i Statens förmögenhet en- Uppvärdering av börsnoterade aktier till mark- Pålägg av moms och indexuppräkning till aktuell prisnivå av anläggningstillgångar/förbruknings- inventarier samt utökad aktivering av mjukvaru- Omvärdering av statsskuld och övriga finansiella egna kapital utöver grundfond Värdepapper hos Norrlandsfonden, jubileumsfond, Allmänna arvsfonden m.fl. Löneskatt på kommunsektorns pensionsskuld Statens förmögenhet enligt NR-principer Bygdemedel m.m. (länsstyrelser) Som fonder i staten redovisas medel som reserverats för särskilda ändamål, men där det reserverade beloppet inte bestäms av en fastställd skuld eller en försäkringstekniskt beräknad risk. De viktigaste förändringarna i fondkapitalet beskrivs i not 5 Avsättning till/upplösning av fonder. Kärnavfallsfonden redovisas av myndigheten och förvaltas av Kammarkollegiet. Fonden består av avgifter från kärnkraftsföretagen, baserade på produktionen av elektrisk kraft. Avgifterna skall täcka alla kostnader nu och för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och annat avfall. Kärnavfallsfonden har ökat kraftigt under . Fondmedlen är till stor del placerade i s.k. säkerställda obligationer utgivna av bostadsfinansieringsinstitut och i övrigt liksom tidigare i statspapper och på konto i . Vid utgången av 2011 utgörs av tillgångarnas bokförda värde av säkerställda obligationer. Stabilitetsfonden inrättades enligt beslut I samband med finanskrisen för att finansiera framtida stödåtgärder. Inledningsvis tillfördes genom särskilt anslag på statsbudgeten. Avsikten är att fonden genom de inbetalda stabilitetsavgifterna och bankgarantiavgifterna från banker och andra institut med avkastning, ska öka så att den uppgår till motsvarande av BNP. har fondens behållning ökat med . Fondens tillgångar innefattar aktier i som är värderade till anskaffningsvärde . Om dessa värderas till marknadsvärde blir Stabilitetsfondens totala behållning nära och utgörs av avgifter från institut som omfattas av garantin. Avgiftens storlek, som baseras på institutens kapitaltäckningsgrad, används till att bygga upp en fond varifrån ersättning betalas ut till institut som försatts i konkurs och som omfattas av garantin. Insättningsgarantin gäller för såväl privatpersoner som företag och andra juridiska personer. placerade i statspapper och på konto i . Insättningsgarantifonden har ökat med . redovisar ett antal fonder som förvaltas av Kammarkollegiet och från vilka bl.a. vissa livräntor enligt äldre bestämmelser betalas ut. Den största är Trafiklivräntefonden och utöver den finns bl.a. Frivilliga yrkesskadefonden och Affärsverksfonden. Batterifonden redovisas av och används för bl.a. omhändertagande av miljöfarliga batterier. Kammarkollegiets fonder avser kollegiets försäkringsverksamhet, men även bl.a. Viltvårdsfonden, Kulturfonden för och samt Författarfonden. Länsstyrelserna redovisar s.k. bygdemedel (vattenregleringsmedel) och älgvårdsfonder. av beloppet redovisas av i . Bland fonder som inte specificeras i tabellen finns främst medel från vattendomar m.m. hos Havs- och vattenmyndigheten samt Sjömanspensionsfonden hos . Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser Det stora flertalet myndigheter betalar pensionspremier till (SPV). SPV ansvarar och gör avsättningar för merparten av statens pensionsåtagande i den statliga försäkringsmodellen. Undantag från denna försäkringslösning är de myndigheter som gör egna avsättningar för pensioner, främst affärsverken utom . Den av SPV redovisade pensionsskulden har ökat med (föregående år en minskning med ). De viktigaste faktorerna som påverkade avsättningen var ändrade beräkningsgrunder med , basbeloppsindexering (värdesäkring) , nyintjänad pension samt grundränta (uppräkning enligt de försäkringstekniska riktlinjerna), netto, medan avsättningen minskade på grund av utbetalade förmåner med . tar upp avsättning för pensioner och inkomstgarantier till förutvarande och nuvarande ledamöter. av avsättningen avser avgångna ledamöter, medan återstoden avser aktiva ledamöter. Årets ökning avser till största delen att tagit upp avsättning för inkomstgaranti för aktiva ledamöter med , vilket inte beräknats tidigare. Försvarsmaktens avsättningar har fortsatt minska eftersom utbetalningarna varit betydligt högre än årets kostnader. pensionsavsättningar har minskat kraftigt med anledning av att en stor del av den skuld som fanns upptagen föregående år har lösts ut med en engångspremie och övertagits av SPV. Övriga avsättningar består till största delen av () avsättningar för risker i garantiengagemang. Re- serveringar har gjorts för förväntad förlustrisk i affärerna (jfr förändrad redovisningsprincip i avsnittet Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). Reserveringen vid utgången av 2011 uppgår till vilket innebär en liten minskning . Engagemanget har minskat något som den genomsnittliga risken bedöms något högre än föregående år. Koncentrationsriskerna i engagemanget värderas till (föregående år), vilket bedöms vara ytterligare en förlustrisk och är det belopp som enligt de tidigare redovisningsprinciperna ingick i avsättningen. reserverar medel för framtida garantiförluster i garantiverksamhet enligt den s.k. nya garantimodellen. Reserveringen avser till största delen garantin avseende . Minskningen av avsättningen beror främst på att en garanti till och en till förföll , samt på infriandet av garantin till . Försvarsmaktens avsättning för framtida utgifter för omstrukturering enligt främst Försvarsbeslut har fortsatt minska . De kvarstående avsättningarna avser till avsättningar för avveckling av materiel, medan de återstående delarna bl.a. avser avsättningar för sanering, uppsagd personal, hyra och rivning Avsättningar hos avser i huvudsak avsättningar för miljöåtgärder. avsättning för frivillig pensionsförsäkring avser verksamhet enligt äldre lagstiftning. Nyteckning till försäkringen upphörde och avsättningen minskar successivt, eftersom inga inbetalas, med skillnaden mellan kapitalavkastning och pensionsutbetalningar. Styrelsens för internationellt utvecklingssamarbete (Sida) avsättningar för risker i engage- mang avser garantier som administrerar för Sidas räkning avseende u-kre- diter. U-krediterna avser f.n. 11 länder för export som av Sida bedöms få betydande utvecklingseffekter i länder som inte själva kan bära kostnaden för normal finansiering på kommersiella villkor. Till följd av nya regler har inga nya utfästelser utfärdats under vare sig 2010 eller 2011. Engagemanget har därför fortsatt minska från till . Avsättningen för förväntade förluster inom u-kreditsystemet har minskat något som följd av det minskade engagemanget och kortare risktid i engagemanget. Koncentrationsrisken, för vilken avsättning tidigare gjordes, har värderats till . Förutom u-krediter ingår i avsättningen även en mindre del som avser s.k. fristående garantier samt en del som avser uppsagda lokaler och uppsagd personal, där ökningen av Sidas totala avsättning avser fristående garantier som följd av nytillkomna sådana garantier samt uppsagda lokaler. har gjort nya avsättningar för omstruktureringskostnader. Statens järnvägars avsättningar avser främst riskreserv för leasing. Valutaterminer i svenska kronor Real i skuld svenska kronor Eliminering, myndigheters innehav I definition av den svenska statsskulden ingår de låneinstrument som kontoret använder, och har använt sig av, i sin finan- siering av statens lånebehov (se Redovisningsprinciper). Lån i redovisas till nominellt slutvärde, dvs. de marknadsvärderas inte med avseende på förändringar i marknadsräntorna. I årsredovisningen för staten används definition av statsskulden minskat med elimineringar av de statliga myndigheternas innehav av statliga obligationer. Det är endast ett fåtal myndigheter som innehar statsobligationer. Kärnavfallsfondens innehav var och innehav för insättningsgarantifonden var . Övriga myndigheters innehav avser främst eget innehav av premieobligationer. Obligationer m.m. i utländsk valuta Lån i utländsk valuta upptas i balansräkningen till sitt aktuella värde, dvs. den räknas om till de valutakurser som gällde på bokslutsdagen (till skillnad från lån i , se ovan). De redovisade lånen i utländsk valuta minskade med . Myndigheten för samhällsskydd och Leverantörsskulder avser skulder som uppkommer vid köp av varor och tjänster. Posten kan visa stora variationer på grund av skuldernas kortfristiga karaktär. Not 47 Övriga skulder Obligationer som förfallit, vinster, räntor Skuld till kommuner och landsting tar upp lån i svenska kronor och genom skuldbytesavtal (kron/valutaswappar) omvandlas lånen till skuld i utländsk valuta. Genom dessa swapptransaktioner uppstår en kreditrisk och för att hantera denna ingår man s.k. . Storleken på säkerheterna beror på marknadsvärderingen på de underliggande derivaten den aktuella dagen och varierar kraftigt . Vid utgången av 2011 var de betydligt högre än föregående år. skuld till premiepensionssystemet avser huvudsakligen inbetalda ålderspensionsavgifter som övergångsvis placerats på konto i för finansiering av framtida pensioner. Medel för EU-avgiften avser medel som har satts in på konto i , men ännu inte rekvirerats av kommissionen och betalats från statens centralkonto i . Beloppet varierar beroende på aktuella likviditetsbehov. Avistamedel avser inlåning i Statens internbank. Den del som avses här gäller inlåning från statliga bolag och andra organ som inte ingår i den konsoliderade balansräkningen och därför inte elimineras. Minskningen med avser till största delen försäljningsinkomster som tillfälligt placerades på konto i . skuld avseende kontoöverskott på skattekonto utgörs huvudsakligen av skattskyldigas kompletteringsinbetalningar för att täcka den slutliga skatten, vilken avräknas först . Till viss del utgörs överskotten också av oreglerade skulder avseende överskjutande ingående mervärdesskatt eller andra återbetalningar som inte hunnit effektueras per balansdagen. skulder till kommuner och landsting avser slutreglering av kommunalskatt. Slutavräkningen görs andra året efter inkomståret. Då justeras de totala slutliga kommunalskattemedlen mot de preliminära medel som betalades ut till kommuner och landsting under inkomståret. Föregående års slutavräkning resulterade i en fordran på kommuner och landsting. I övriga skulder ingår leasingskulder med . Minskningen med beror i huvudsak på att leasingskulderna har amorterats ned. Leasingskulderna har använts till finansiering av etapp 1, 2 och 3. I övriga skulder ingår även en betalningsutfästelse till med . övriga skulder avser skatt på pensioner som betalas ut för räkning samt på sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning, föräldrapenning m.fl. skattepliktiga socialförsäkringsförmåner. Minskningen jämfört med beror till största delen på att skulden vilket bedöms bero på de skattelättnader för pensionärer som gjordes 2011. har minskat sina övriga skulder med , vilket till övervägande del beror på minskade skulder till utländska leasegivare. Istället har lån tagits upp i . Svenska kraftnäts övriga skulder har ökat med på grund av att affärsverket löpande redovisar erhållna kapacitetsavgifter i balansräkningen som därefter avräknas mot kostnader för mothandel eller utnyttjas till investeringar. Förskott från uppdragsgivare och kunder består av medel som erhålls för finansiering av större projekt, t.ex. infrastrukturprojekt och forsknings- och utvecklingsprojekt, som pågår och där arbetet ej har avslutats eller slutavräknats. Svenska kraftnäts förskott består av avtal med kunder inom optoverksamheten, dvs. infrastruktur för tele- och datakommunikation. Avtalstiden varierar och förskotten intäktsförs . Depositioner utgörs bl.a. av indrivna medel hos och av hyror som deponerats av privatpersoner hos länsstyrelserna i samband med tvist med fastighetsägare Förskott från uppdragsgivare och kunder Myndigheten för samhällsskydd och Upplupna kostnader redovisas för utförda tjänster och levererade varor som faktureras eller betalas först under nästkommande räkenskapsår. upplupna kostnader avser räntekostnader för upplåning i svenska kronor och utländsk valuta samt skuldskötselåtgärder. redovisar upparbetade kostnader uppgående till avseende personalrelaterade kostnader, utgör upplupna utgiftsräntor och avser markinlösen. investeringsverksamheten och för underhållsverksamheten. Bland investeringsprojekten är de största posterna E20 () och Bana i väst (). redovisar bl.a. upplupna kostnader för placering av barn med , sjuk- och hälsovård med , utbildning med samt schablonersättningar vid flyktingmottagande med . Upplupna kostnader hos Försvarsmakten avser i huvudsak semesterlöneskuld och annan löneskuld på . Försvarsmakten har i sin årsredovisning angett att det finns osäkerhet i beräkningen av semesterlöneskulden. redovisas bl.a. upplupna kostnader för EU-vård, tandvård och andra försäkringskostnader uppgående till . Under posten upplupna kostnader redovisar finansiella korrigeringar om , dvs. krav på eller förväntade krav på återbetalningar av bidrag från EU. De finansiella korrigeringarna beslutas av kommissionen per medlemsstat. redovisar bl.a. upplupna kostnader för balanskraft och överföringsförluster. I övrigt består upplupna kostnader även av semester och löneskulder som redovisas av de flesta myndigheter samt konsult- och revisionsarvoden m.m. Som oförbrukade bidrag redovisas bidragsmedel som erhållits, men som ännu inte förbrukats för sitt ändamål. De oförbrukade bidragsmedlen som redovisas hos universitet och högskolor avser finansiering av olika forskningsprojekt. De oförbrukade bidragen hos består bland annat av ett förskott från om . redovisar här bidrag från markägare till investeringar. Posten kommer minska i takt med att investeringarna skrivs av. För att ge en helhetsbild av oförbrukade bidrag i staten är det intressant att studera både de oförbrukade bidrag som mottagits men ännu inte förbrukats från finansiärer utanför staten och de som erhållits från andra myndigheter. I nedanstående tabell visas de belopp som redovisas vid utgången av 2011 uppdelade på universitet och högskolor, länsstyrelser samt övriga myndigheter fördelat på bidrag som erhållits från annan myndighet (inomstatliga) och bidrag som erhållits utifrån (utomstatliga). De totala oförbrukade bidragen har ökat med eller . Ökningen avser huvudsakligen högskolesektorn med . Länsstyrelsernas oförbrukade bidrag är i princip oförändrade, medan de hos övriga myndigheter ökat med . För oförbrukade bidrag från utomstatliga finansiärer framgår jämförelser för de myndigheter som har störst poster av högskolesektorn med nära och hos affärsverket . För oförbrukade inomstatliga bidrag, som i de flesta fall redovisats mot anslag hos den givande myndigheten, står högskolesektorn för huvuddelen av ökningen som totalt är nära forskningsmedel, ofta från och andra myndigheter med uppgift att fördela sådana medel. Ökningen är lägre än de tre närmast föregående åren då den varit mellan vardera samt Kungl. Tekniska högskolan och med vardera . har posten inte förändrats väsentligt hos de olika lärosätena . Inomstatliga bidrag hos länsstyrelserna avser vanligen medel från centrala myndigheter som ska förmedlas till olika regionala projekt. Bland övriga myndigheter med väsentliga oförbrukade bidrag från andra myndigheter kan nämnas med och med . står för årets ökning med . Periodiseringsposter övriga förutbetalda intäkter förutbetalda överkurser vid upplåning Rådet för Europeiska socialfonden i Övriga förutbetalda intäkter är inkomster för varor och tjänster som ännu inte har levererats eller utförts. Förutbetalda intäkter uppstår på grund av att varor och tjänster faktureras i förskott eller förskottsbetalas innan prestationer har utförts. Överkurser uppstår när emitterar obligationer och marknadsvärdet är högre än det nominella värdet. utgör överkurs och bokförs som förutbetald intäkt som periodiseras över lånets löptid. förutbetalda intäkter avser exportverksamheten. Periodisering av skatter avser mellanskillnaden mellan de skatter som inbetalats och de skatteintäkter som beräknas i samband upprättande av årsredovisningen för staten.