prop · GZ031d37 · 2011-09-20 00:00:00 — Syftet med reformerna är att stärka förutsättningarna för kommersialisering av kunskapsintensiva idéer samt finansiering av nya och mindre företag med förbättrad geografisk tillgänglighet i insatserna, samt att öka kapacitet och flexibilitet att tillgodose ett varierande behov av marknadskompletterande riskkapital för expansion av företag i olika sektorer och i olika skeden inom ramen för ett finansiellt uthålligt system. Utvecklad information och rådgivning Det är viktigt med en fortsatt utveckling av myndighetsgemensamma servicefunktioner för att göra det enklare att starta, driva, utveckla och avveckla företag. Information om t.ex. nödvändiga tillstånd och andra krav ska finnas lättillgänglig och samlad tillsammans med annan relevant information som är viktig vid start och utveckling av företag. Gemensamma e-tjänster förenklar myndighetskontakterna för blivande och befintliga företagare, som dessa bör leda till effektivitetsvinster hos myndigheterna. Den rådgivning som staten tillhandahåller ska vara marknadskompletterande, kostnadseffektiv, ta hänsyn till regionala förutsättningar samt utgå 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 från företagens efterfrågan. Att staten finansierar viss rådgivning betyder dock inte att den måste utföras i offentlig regi. Genom ökad mångfald av aktörer inom företagsrådgivning, ökar valfriheten liksom möjligheterna att få en mer behovsanpassad rådgivning. Regeringen anser det därför angeläget att fortsätta att stimulera en ökad mångfald inom företagsrådgivning genom utveckling av kundvalssystem. Tjänsten Nystartskontor har framgångsrikt utvecklats och implementerats i nio kommuner, Satsningen fortsätter i flertalet av dessa. fortsätter att tillhandahålla tjänster relaterade till Nystartskontoren inom ramen för bl.a. webbportalen och genom interaktiva verktyg/utbildningar. Riktade åtgärder för ökad tillväxt Det är viktigt att fler ser företagande som ett självklart val och att fler kan och vill låta sina företag växa. Utöver generella insatser kan det också vara motiverat att stödja särskilda grupper av potentiella och befintliga företagare. En utgångspunkt för de riktade åtgärderna är att erfarenhet och kunskap från dessa ska integreras och tas till vara i det fortsatta utvecklingsarbetet av företagsfrämjandesystemet. Med ovanstående som utgångspunkt avser regeringen att fortsätta arbetet med att anpassa de statliga insatserna till de behov som finns hos bl.a. personer med utländsk bakgrund. Kreativitet och innovationskraft är bland de mest värdefulla tillgångar som har. genomför regeringen riktade åtgärder bl.a. för att stimulera kulturella och kreativa näringar, unga innovatörer, kvinnors företagande samt entreprenörskap och förnyelse inom välfärdssektorn och i turistnäringen. Detta viktiga arbete fortsätter. Åtgärderna för kulturella och kreativa näringar fortsätter med ett ökat fokus på internationalisering. Den potential som finns för svenska företag, idéer och lösningar måste i ökad utsträckning ses i ett globalt sammanhang. Ungas kreativitet är viktig att främja för att skapa nya och innovativa lösningar och företag. Här spelar utbildningssystemet en avgörande roll för att stimulera ett entreprenöriellt tankesätt. Regeringen avser att fortsätta stödja riktade åtgärder för studenter vid landets gymnasieskolor och universitet/högskolor för 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 att stimulera ungas entreprenörskap och innovationskraft. Regeringen fortsätter arbetet med att stimulera till ökat företagande bland kvinnor. Insatser genomförs inom ramen för de särskilda medel som har anvisat för ändamålet, men också genom att skapa nya möjligheter för företagande inom områden som har varit svåra för enskilda entreprenörer att verka inom. Ett exempel på detta är regeringens insatser för att utveckla entreprenörskap och företagande inom vård och omsorg, i syfte att öka mångfalden, förbättra kvaliteten och öka valfriheten. Detta har bidragit till utvecklingen av nya företag och fler sysselsatta inom en bransch där många kvinnor är verksamma. Regeringen avser att även fortsättningsvis arbeta med insatser på området för att stimulera en mångfald av utförare som företag och ideella organisationer för förnyelse av välfärdssektorn som gynnar både patienter, brukare och entreprenörer. En central aktör i detta arbete är regeringens välfärdsutvecklingsråd. De förslag som lämnas från rådet är viktiga inspel för att förbättra förutsättningarna för valfrihet, mångfald och tillgänglighet genom ökat entreprenörskap och innovativt företagande inom hälso- och sjukvård. Regeringen föreslår i denna proposition att ska tillföra medel för en treårig insats med inriktning på att öka kunskapen om ägarskiften (se avsnitt 3.8.5). En stor andel av de svenska små och medelstora företagen beräknas skifta ägare det kommande decenniet. Ytterligare kunskapsunderlag behövs, bl.a. genom förbättrad och förenklad statistik. Turistnäringen är i kraftig tillväxt och har utvecklats till en av basnäringarna. Antalet utländska gästnätter har ökat . En bidragande orsak är de förstärkta marknadsföringsinsatserna från . För att tillvarata den goda utvecklingen av som ett konkurrenskraftigt och hållbart turistland anser regeringen att fortsatta insatser på området är av stor vikt. Turistnäringen är en sysselsättningsintensiv näring med hög andel kvinnor, unga och personer med utländsk bakgrund. Den har goda förutsättningar att utvecklas ytterligare, inte minst i glesbygdsområden. Tillväxteffekterna av en stärkt turistnäring bedöms vara betydande. För att säkerställa att de positiva effekterna av den ökade utländska turismen når ut i hela landet föreslår därför regeringen i denna proposition att särskilda insatser ska genomföras för att stärka och utveckla nya eller befintliga destinationer (se avsnitt 3.8.5). Insatserna ska även stötta de små och medelstora turistföretagens innovativa förmåga och förutsättningar att växa för att bidra till en hållbar turistutveckling i hela . Ett dynamiskt och innovativt näringsliv Forskning och innovation är centrala för att stärka och utveckla konkurrenskraften i näringslivet. I internationella jämförelser av länders innovationsklimat ligger bland de främsta. Förutsättningarna för innovationsverksamhet förändras dock ; bland annat driver många andra länder en snabb utveckling av sin innovationspolitik. Det är därför nödvändigt att förutsättningarna för innovation ständigt utvecklas och förbättras även i . Det svenska näringslivet såväl stora som små företag är i hög grad inflätat i globala värdekedjor och kunskapsnätverk. För att bibehålla en stark position i de globala värdekedjorna är det angeläget att företag i fortsätter att utveckla kunskap och kompetens för världsledande erbjudanden utifrån unika kombinationer av teknik och tjänsteinnehåll. De stora företagen i utgör fortsatt en viktig källa till innovation, tillväxt och sysselsättning. I en global kunskapsekonomi är det avgörande att fortsatt är attraktivt för investeringar inom internationella koncerner. Var sådana investeringar ska ske bestäms alltmer utifrån var i världen de bästa förutsättningarna finns. Därför är det viktigt att arbetskraften, omkringliggande forskningsmiljöer och företag, inte minst små och medelstora, är attraktiva som samarbetspartners för de globala koncernerna i , liksom att förutsättningarna i form av regelverk, offentliga system, kultur och attityder etc. är gynnsamma. Även om de stora företagen fortsatt är centrala för ekonomi kommer betydande del av sysselsättningen att skapas i små och medelstora företag. Det är därför viktigt att små och medelstora företag värnar och stärker sin innovationsförmåga. Behovet av insatser för att stärka incitament och svensk attraktionskraft för investeringar i kunskapsintensiv verksamhet kommer att ses över. Ett led i detta är det delbetänkande om skatteincitament för forskning och utveckling som ska lämna , liksom det förslag till en förenklad expertskatt som regeringen lämnar i denna proposition. Behovet av att utveckla innovationsförmågan i det svenska näringslivet är också en av utgångspunkterna för den kommande nationella innovationsstrategin som regeringen inledde arbetet med . Strategiarbetet ska bl.a. beakta de analyser och slutsatser som presenterades 2010 av respektive EU. Både och EU lyfter fram behovet av en bredare syn på innovation. De framhåller också betydelsen av vetenskaplig kunskap för innovation, som de pekar på att andra källor till kunskap hos användare, entreprenörer och medarbetare behöver betonas mer . Ändamålsenliga regelverk som främjar innovation framhålls som en grundläggande förutsättning. It och internets betydelse för innovation lyfts också fram av både och EU, liksom vikten av att öka innovationsförmågan i små och medelstora företag och hos offentliga aktörer, exempelvis genom offentlig innovationsupphandling. Enligt betänkande (SOU 2010:56) kan innovationsvänlig upphandling och innovationsupphandling stärka den offentliga verksamhetens förnyelse, kvalitet och effektivitet. Regeringen anser att offentlig upphandling kan vara en drivkraft för innovation och därmed bland annat bidra till förbättringar av offentliga tjänster. Satsningar på information om möjligheterna att upphandla innovationer behövs. I denna proposition föreslås därför att Verket för innovationssystem () tillförs och därefter för att stötta uppbyggnaden och utbytet av kompetens, metod och erfarenhet för innovationsupphandling, som komplement till det ordinarie upphandlingsstödet (se avsnitt 3.8.1). Regeringen antog 2010 En strategi för ökad tjänsteinnovation. Detta var ett steg mot en politik för innovation som omfattar alla aspekter av innovation och i alla delar av samhället. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Genomförandet av tjänsteinnovationsstrategin fokuseras så här långt i hög utsträckning på att utveckla innovations- och näringspolitiska myndigheters verksamhet så att man i denna kan beakta ett bredare spektrum av innovation och innovationsprocesser. Det är viktigt att öka förståelsen av förutsättningar och drivkrafter för innovation. Som identifierats i strategin för ökad tjänsteinnovation har statistiken och de indikatorer som ligger till grund för mycket av innovationspolitiken dock ett antal luckor. Av den anledningen anser regeringen att () bör få i uppdrag att i samverkan med Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) och utveckla indikatorerna för innovation. är med anslagsökningar till satsningarna som beskrevs i propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr: 2008/09:160). Det är angeläget att för dessa medel fortsätta att bygga starka forsknings- och innovationsmiljöer inom de strategiska forskningsmiljöer som etablerades i och med propositionen. Detta innebär bland annat att fortsätta stärka flödet av kunskap mellan akademi, näringsliv och samhället i övrigt genom en nära samverkan inom de strategiska forskningsområdena. Samverkan och kunskapsflöde kan underlättas genom forskningsinstitutens medverkan inom relevanta områden. Universitet och högskolor kan ha en roll med sin närhet till företagskluster och sin förmåga att bidra till smart specialisering. Att formerna för att hantera öppna innovationsprocesser och gemensamma immateriella tillgångar utvecklas kan ytterligare förbättra förutsättningarna för samverkan. Insatserna för att öka nyttiggörandet av resultaten från offentligt finansierad forskning inom akademi och vid forskningsinstitut fortsätter, bland annat genom den verksamhet som bedrivs av . De nationella satsningarna på forskning och innovation ska även stärka position i det internationella forskningssamarbetet, i synnerhet i EU:s samarbete inom forskning och innovation. Arbetet med att förstärka samspelet mellan EU:s olika instrument (ramprogrammen för forskning, utveckling och demonstration samt konkurrenskraft och innovation och 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 strukturfondsprogrammen) och de nationella och regionala insatserna för forskning och innovation fortsätter därför i en bred dialog med olika samhällsföreträdare, bland annat på regional nivå. Detta sker bland annat som en central del i arbetet med den nationella innovationsstrategin. Behovet av att söka synergier mellan nationella, regionala och europeiska satsningar gäller även svensk medverkan och konkurrenskraft i (). EIT får en alltmer strategisk roll i det europeiska samarbetet genom att utveckla nya former för att integrera utbildning, forskning och innovation, den så kallade kunskapstriangeln. förbereder sitt förslag till ett gemensamt strategiskt ramverk för forskning och innovation på europeisk nivå. I förberedelserna lyfter fram komplementaritet, synergier och interaktion mellan insatserna för forskning och innovation som avgörande för önskade effekter på tillväxt och innovationsförmåga. Under det svenska ordförandeskapet i EU formulerades en strategi på EU-nivå för . är koordinator för området Forskning och innovation i denna strategi. De samarbeten som regeringen, tillsammans med , etablerat inom ramen för strategin med företrädare för regional nivå i , liksom med företrädare för såväl ministerier och myndigheter i som kan bidra till ökade synergier i insatser inom program på alla nivåer i nästkommande programperiod. Arbetet för att stärka internationella samarbeten inom de avtal om forskning och innovation som slutits med olika länder fortsätter . Regeringen är övertygad om att miljö- och klimatutmaningen kan vändas till en betydande möjlighet för . har redan kommit en bit på väg. Tack vare ambitiösa målsättningar, ekonomiska styrmedel och andra kompletterande åtgärder har lyckats förena miljö och företagsamhet och sambandet mellan tillväxt och negativ miljöpåverkan har brutits. har utsläppen av växthusgaser minskat som den ekonomiska tillväxten ökat med . Miljödriven näringslivsutveckling innehåller ett brett spektrum av möjligheter där företag kan vända såväl sitt eget miljöarbete, en produkts miljöpåverkan under produktionen eller den slutliga produkten, till en affärsmöjlighet. Innovativa svenska miljöteknikföretag erbjuder varor och tjänster som det finns stor efterfrågan på runt om i världen. Ny, grön teknik kommer att vara viktig och efterfrågas när länders energi- och transportsystem ska ställas om. Även den globala efterfrågan på teknik och systemlösningar för hållbar stadsutveckling, ett område där har hög kompetens, bedöms öka. Innovationsförmågan i behöver dock stärkas och kunskaper behöver i ännu större utsträckning tillvaratas och kommersialiseras. presenterade regeringen en bred nationell miljöteknikstrategi i syfte att ta ett samlat grepp för att stödja utveckling och skapa goda förutsättningar för export av svensk miljöteknik. Strategin bygger vidare på de satsningar på miljöteknik och främjande av svensk miljöteknikexport som regeringen genomfört . Men det är också dags att ta nya steg för att ge en ledande position inom miljöteknikområdet. Tillgången till naturresurser är en annan strategisk fråga både nationellt och på EU-nivå. Här har en unik position med rik tillgång till viktiga naturresurser som malm, , skog och vatten. Den ökande globala efterfrågan på mineralråvaror bedöms vara en långsiktigt trend och kommer att innebära utmaningar på ett område där regeringen redan arbetar för att främja en ansvarsfull och långsiktigt hållbar utvinning och produktion. geologiska undersökning har i en rapport till regeringen lämnat förslag till hur arbetet med en svensk mineralstrategi bör läggas upp. Regeringen har för avsikt att ta fram en mineralstrategi med tydliga och uppföljbara mål. Strategin bör vara väl sammanhållen och starkt förankrad hos intressenterna. Som ett led i detta arbete avsätter regeringen för en satsning på kvalificerad mineralinformation m.m. (se avsnitt 3.8.8). är ett annat exempel där regeringen genomför insatser. är ett unikt område på den europeiska kontinenten vad gäller dess rikliga tillgång på råvaror; såsom metall, och skog. Förutom god tillgång till råvaror har regionen också ett dynamiskt näringsliv och inte minst ett nätverk av universitet och forskningsinstitutioner som ligger i framkant inom utvinning och förädlingsteknologi. Mot denna bakgrund har det innevarande svenska ordförandeskapet i initierat en diskussion kring råvarufrågan. Denna fråga har också det inkommande norska ordförandeskapet lovat att föra vidare. Utvecklingen av politiken för en miljödriven näringslivsutveckling ska ske i samverkan med det svenska näringslivet. Dialoger mellan regeringen eller och representanter för näringslivet äger rum kontinuerligt. För att lyckas möta miljö- och klimatutmaningarna som vi står inför krävs också omfattande internationell samverkan. I det internationella arbetet inom t.ex. FN och har frågor kring grön ekonomi och hålllbar tillväxt fått stor uppmärksamhet . Regeringen anser att det är viktigt att stödja detta arbete, som siktar mot en global omställning. Ramvillkor för företag och konkurrens Goda ramvillkor för företag och företagande är av central betydelse för utvecklingen i landet. Genom öppna marknader med väl fungerande konkurrens skapas förutsättningar för ett livskraftigt, innovativt och dynamiskt näringsliv som kan anpassa sig till nya förutsättningar. Regeringen har genomfört en rad förbättringsåtgärder genom nya eller ändrade regler som utgör ramvillkor för företag, i syfte att göra det enklare och mer lönsamt att starta och driva företag samt att anställa. Av avsnitt 3.5.3 framgår att detta har gett resultat i internationella konkurrenskraftsmätningar, där flyttat fram sina positioner. Företag i har goda ramvillkor att verka inom. Även om förutsättningarna har förbättrats på många sätt, anser regeringen att det är prioriterat att fortsätta arbetet med att ytterligare förbättra ramvillkoren, inte minst de små företagen. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 att upprätthålla en konkurrenskraftig företagsmiljö för svenska företag, utländska etableringar och investeringar är det viktigt att kontinuerligt genomföra förbättringar i de regler och system som omger företag och företagande. Arbetet med att göra det enklare och mer lönsamt att starta och driva företag fortsätter med oförminskad kraft. Nedan följer ett urval av åtgärder för att skapa bättre ramvillkor för företag som regeringen lämnar i denna proposition. Förenklad expertskatt regeringen föreslår att reglerna om expertskatt förenklas. För att öka förutsebarheten i och tillämpningen av reglerna föreslår regeringen att det införs ett tillägg till nuvarande regler som är baserat på objektiva förhållanden. Tillägget innebär att en arbetstagare alltid ska anses uppfylla villkoren om en viss kompetens, m.m., om lön och annan ersättning för arbetet i överstiger två gånger prisbasbeloppet (). Sänkt moms för restaurang och catering regeringen föreslår att mervärdesskattesatsen för restaurang- och cateringtjänster (exkl. alkohol) sänks från . Förslaget innebär att samma skattesats, , kommer att vara tillämplig på restaurang- och cateringtjänster som på livsmedel och rumsuthyrning i hotellrörelse. Förslaget förväntas leda till positiva effekter på sysselsättningen, den samhällsekonomiska effektiviteten och för företagen i form av minskade administrativa kostnader. Förändringar i 3:12-reglerna regeringen lämnar fem olika förslag på ändringar i de s.k. 3:12-reglerna, bl.a. att nivån på schablonbeloppet i den s.k. förenklingsregeln höjs. Höjd räntefördelningsränta för att upprätthålla balansen i beskattningen av olika företagsformer föreslår regeringen en höjning av räntesatsen vid positiv räntefördelning för de enskilda näringsidkarna. Utvidgad avdragsrätt för utgifter för forskning och utveckling regeringen föreslår att utgifter för forskning och utveckling som har eller kan antas få betydelse för den huvudsakliga näringsverksamheten eller verksamheten i övrigt ska dras av. Utredning om förändrad hantering av mervärdesskatt vid import av varor regeringen avser att tillsätta en utredning i syfte att analysera förutsättningarna att förändra 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 hanteringen av mervärdesskatt vid import av varor, i syfte att uppnå bl.a. förenklingar för företagen. Målet för regeringens konkurrenspolitik är att skapa förutsättningar för en effektiv konkurrens som leder till tillväxt. Insatser inom konkurrensområdet för att öppna upp nya marknader för konkurrens, skapa konkurrensneutralitet mellan privata och offentliga aktörer och stärka konkurrenslagstiftningen och tillsynen är av stor vikt. Genom sådana insatser skapas förutsättningar för ökat företagande och ett innovativt näringsliv som i förlängningen skapar ökad produktivitet, nya arbeten och tillväxt. Konkurrens leder till effektivitet som stärker ekonomins förmåga att anpassa sig till nya förutsättningar. Konsumenterna erhåller fördelar i form av ökad valfrihet, ökat utbud och varor och tjänster med högre kvalitet och lägre pris. Moderna regler och effektiv tillsyn Det konkurrensrättsliga regelverket och tillsyn vilar på stabil grund. I takt med att marknader utvecklas och företagens ageranden förändras måste det dock säkerställas att regelverket är väl anpassat till rådande förhållanden. En effektiv tillsyn är en förutsättning för konkurrensreglernas genomslag. I tillsynen är det viktigt att har de instrument och befogenheter som krävs för att bedriva en effektiv tillsyn. Allvarliga konkurrensöverträdelser begränsar möjligheterna för nya företag att etablera sig och överleva och har negativa effekter för konsumenterna och även för samhällsekonomin. I syfte att effektivisera konkurrenstillsynen avser regeringen att behandla frågor och förslag rörande möjligheter att säkra elektronisk bevisning, det svenska eftergiftsprogrammet och prövningar av företagskoncentrationer. Effektiva upphandlingar är viktigt för en väl fungerande konkurrens. bedriver tillsyn över efterlevanden av upphandlingsreglerna. Otillåtna direktupphandlingar är en av de allvarligaste lagöverträdelserna inom Det kan nämnas att har inlett ett systematiskt arbete för att identifiera misstänkta lagöverträdelser. En rad ärenden med krav på upphandlingsskadeavgift för upphandlande myndigheter och enheter bereds . Se även utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, avsnitt 4. Öppna och väl fungerande marknader På öppna och väl fungerande marknader ska företag kunna konkurrera på likvärdiga villkor. Regeringen har genomfört en rad konkurrensfrämjande reformer som innebär att flera delar av ekonomin har liberaliserats och öppnats upp för nya företag. Många av de konkurrensfrämjande förslag till åtgärder som lämnade på uppdrag av regeringen har genomförts. Regeringen avser att fortsätta detta arbete. Genom öppna marknader med väl fungerande konkurrens skapas förutsättningar för ett livskraftigt och dynamiskt näringsliv vilket är en central förutsättning för ökad sysselsättning. Konkurrens stimulerar innovation och effektivitet som stärker ekonomins förmåga till anpassning till nya förutsättningar. Hur en väl fungerande konkurrens ska uppnås inom avfallsområdet är och har varit föremål för diskussioner. Regeringen har beslutat att tillkalla en särskild utredare för att göra en översyn av avfallsområdet där det bland annat ingår att utreda och föreslå hur ansvaret för insamling och omhändertagande av näringslivets hushållsavfall bör organiseras (dir. 2011:66). Utredaren ska beakta tidigare utarbetade förslag, konkurrensaspekter samt att utformningen medger en effektiv samordning med övrigt avfall som uppkommer i verksamheterna. Uppdraget ska redovisas . För att målen ska uppnås med de reformer som lett till marknadsöppnanden är det viktigt att följa dessa marknader och vid behov göra justeringar eller förbättringar av de genomförda reformerna. Uppföljning av och insamling av statistik om de nya marknaderna utgör viktiga underlag för beslut om justeringar och förbättringar. Regeringen ger därför i uppdrag att utvärdera konkurrensförhållandena i kommunernas valfrihetssystem med stöd av LOV.