prop · GZ031d30 · 2011-09-20 00:00:00 — -Arkitektur, formgivning och design ska ges goda förutsättningar för sin utveckling. -Kvalitet och skönhetsaspekter ska inte underställas kortsiktiga ekonomiska överväganden. 7.4.1Arkitektur, form och design har i uppdrag att arbeta med formgivning och design vid sidan av sitt uppdrag att aktivt främja och förmedla kunskap om arkitekturens roll i samhället och söka samarbete med andra myndigheter och aktörer. Myndigheten har också i uppdrag att vara en nationell mötesplats genom att samarbeta med andra aktörer som på olika sätt ansvarar för arkitektur-, formgivnings-, samhällsplanerings- och stadsutvecklingsfrågor. -Kulturhistoriska och estetiska värden i att tillsammans med , Formas och befintliga miljöer ska tas till vara och för- arbeta för att stärka -Intresset för hög kvalitet inom arkitektur, formgivning, design och offentlig miljö ska stärkas och breddas. -Offentligt och offentligt understött byggande, inredande och upphandlande ska på ett föredömligt sätt behandla kvalitetsfrågor. -Svensk arkitektur, formgivning och design ska utvecklas i ett fruktbart internationellt samarbete. Bedömningen av resultatet inom arkitektur, form och design utgår bl.a. från besökssiffror, utställningar och fördelade bidrag. Vidare redovisas insatser för barn och unga samt samverkan. För bildkonstområdet utgår resultatbedömningen från uppgifter om bl.a. inköpta konstverk, antal konstnärliga gestaltningar, antal inkomna konstansökningar samt fördelade bidrag. Vidare redovisas insatser för att öka intresset för och kunskapen om offentlig konst hos allmänheten och hos samarbetspartners samt samverkansinsatser. Bedömningen utgår även från insatser för att främja kvalitet och att förnya och utveckla verksamheten. förutsättningarna för en hållbar stadsutveckling. Myndigheterna har rapporterat detta uppdrag (dnr Ku2010/1096/KA). Myndigheterna betonar bl.a. betydelsen av det kulturella perspektivet för att uppnå en långsiktigt hållbar utveckling. Vidare samverkar med , och för att stärka helhetssyn och gestaltning i den byggda miljön. Myndigheterna har lämnat en första delrapport från arbetet , se nedan. har genomfört 19 utställningar och en omfattande programverksamhet, inte minst riktad mot barn och unga. Museet fortsätter att anpassa sin organisation och sina lokaler till det vidgade uppdraget. har ett antal nya kompetenser rekryterats till museet. Antalet besökare har ökat kraftigt, från 76 000 till 101 000 personer. har gett bidrag till 47 länshemslöjdskonsulenter och fem rikskonsulenter, samt samordnat hemslöjdskonsulentverksamheten, bl.a. genom seminarier och fortbildning för konsulenterna. Nämnden ger även bidrag till projekt inom hemslöjdsområdet samt till . främjar hemslöjden ur tre perspektiv; ett kulturarvsperspektiv, ett näringsperspektiv och ett kunskapsförmedlande perspektiv. har nämnden fortsatt sitt arbete med tillämpningen av konvention om skydd av det immateriella kulturarvet tillsammans med andra berörda myndigheter samt med digitalisering av hemslöjdens samlingar. Nämnden har varit pådrivande i arbetet med att skapa den treåriga kandidatutbildning i slöjd och kulturhantverk med inriktning mot ledarskap och entreprenörskap som inrättades vid , samt deltagit i arbetet med att stärka de kulturella och kreativa näringarna i samverkan med bl.a. . Hemslöjdsområdet är ur ett jämställdhetsperspektiv fortfarande kvinnodominerat. Könsfördelningen är dock jämnare inom barn- och ungdomsverksamheten och arbetar aktivt genom t.ex. för en ökad jämställdhet inom området. Föreningen är en opinionsbildande ideell medlemsförening med ett statligt uppdrag att främja svensk design nationellt och internationellt. Svensk Form har ändrade ekonomiska förutsättningar vilket inneburit att verksamheten anpassats och delvis omdefinierats. Svensk Form har tolv ideella regionalföreningar och ca 4 300 medlemmar. Verksamheten har koncentrerats på hållbar utveckling och internationalisering. Under 2011-2013 prioriterar Svensk Form internationell samverkan samt positionering av som designnation. Förstärkning har gjorts av designtidskriften som ges ut också på engelska. Regeringens insatser på området arkitektur, form och design har bidragit till att öka allmänhetens intresse för och medvetenhet om värdet av god design och arkitektur. Tvärsektoriellt arbete för att främja insatser för hållbara stadsmiljöer har prioriterats och bidragit positivt till samhällsutvecklingen. står inför en period av förändring i samband med att den s.k. kultursamverkansmodellen införs. Fördelningen av medel till länshemslöjdskonsulenter kommer successivt att överföras till landstingen. genomför därför en översyn av nämndens fortsatta verksamhet. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Föreningen utgör en viktig kunskapsplattform för designområdet i . Även utomlands bedrivs ett omfattande arbete med att främja svensk design internationellt och att synliggöra som designnation. har bl.a. till uppgift att verka för att konsten blir ett naturligt och framträdande inslag i samhällsmiljön genom att beställa och förvärva god samtidskonst till statens byggnader och andra lokaler för statlig verksamhet. En central del av verksamhet är att sprida kvalificerade uppdrag till konstnärer och på så vis skapa arbetstillfällen runt om i landet. anlitades totalt 36 konstnärer, vilket är ungefär lika många som året innan, för någon form av uppdrag. Konstverk av 193 konstnärer har köpts in till statliga miljöer. Alla verk köps av nu levande konstnärer genom allmän försäljning på gallerier och konsthallar över hela landet. har 1 748 konstverk placerats på statliga myndigheter, vilket är den högsta siffran . har regeringen gett i uppdrag att samverka med , och för att vidareutveckla och stärka en helhetssyn i planeringen och gestaltningen av offentliga miljöer. I uppdraget ligger att etablera samarbeten mellan planerare och plangenomförare, arkitekter, antikvarier, formgivare, designer och konstnärer samt andra professioner som arbetar med utveckling av den fysiska miljön, liksom en bred samverkan med berörda kommuner, fastighetsägare och boende. Av en delrapport, , (dnr Ku2011/1050/KV) framgår att myndigheterna tagit framett gemensamt styrdokument för arbetet samt en tidplan för genomförandet. Av redovisningen framgår vidare att totalt 24 intresseanmälningar har inkommit samt att samverkansavtal för totalt elva projekt har upprättats. I dessa projekt kommer totalt 20 arkitekter, formgivare och konstnärer att engageras som konsulter inom området konstnärlig gestaltning av offentliga miljöer. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 För att öka intresset för och kunskapen om offentlig konst hos allmänheten och hos samarbetspartner gjordes ett flertal informations- och konstpedagogiska insatser. Antalet konstvisningar och samtal har ökat väsentligt , från 57 till 82. Fördelning av uppdrag till manliga respektive kvinnliga konstnärer bevakas och antalet anlitade konstnärer som är kvinnor har ökat och motsvarar nu ungefär hälften av uppdragen. Staten bidrar till en nationell infrastruktur inom bild- och formområdet på flera olika sätt. Förutom anslagen till de statliga museerna på området lämnar verksamhetsstöd och utvecklingsbidrag till regionala museer med bild- och formverksamhet. Därutöver fördelar i bidrag till bl.a. främjandeorganisationer, utställningsarrangörer och konsthantverkskooperativ. Konstnärliga kollektivverkstäder kan också ansöka om stöd för inköp av utrustning. har fortsatt att arbeta utifrån den antagna strategin på bild- och formområdet där målet är att göra den samtida bild- och formkonsten tillgänglig för så många som möjligt som förutsättningar ges för hög kvalitet och mångfald i det konstnärliga arbetet. Området var även i fokus inom ramen för gemensamma uppdrag med om att skapa en långsiktig samverkan. har publicerat en särskild rapport om bild- och formområdet (Kulturen i siffror 2010:5). I rapporten redovisas bl.a. utställningsarrangörer inom samtida bild- och formkonst, vilka konstnärer som visas och utställningsarrangörernas ekonomi. Verksamheterna vid Riksutställningar, med samt behandlas under avsnitt 11. De statliga insatserna på området leder till att den offentliga miljön berikas med konst. Ansvaret för hur den gemensamma miljön ser ut bör dock delas av flera och det är av stor betydelse att olika perspektiv beaktas vid utform- ningen av gemensamma miljöer. Det arbete som redan inletts av , , och inom ramen för uppdraget om samverkan om gestaltning av offentliga miljöer är positivt i detta hänseende och bidrar till att utveckla nya arbetsformer och processer för att stärka arkitektonisk kvalitet i planering och utformning av offentliga miljöer. Genom en gestaltning av hus och offentliga miljöer som kan tjäna som förebild bidrar myndigheterna till att stärka intresset och förståelsen för de värden arkitektur, form och konst innebär för samhället. Regeringen bedömer att de insatser gjort inom bild- och formområdet har bidragit till att tillgängligheten till professionell bild- och formkonst i hela landet är tillfredsställande. 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 7 855 tkr prisnivå. 3Motsvarar 7 845 tkr prisnivå. 4Motsvarar 7 844 tkr prisnivå. Anslaget används för Statens konstråds förvaltningskostnader. har till uppgift att verka för att konsten blir ett naturligt och framträdande inslag i samhällsmiljön. I detta ligger att förvärva god samtidskonst till statens byggnader och andra lokaler för statlig verksamhet, medverka till att konst tillförs även andra gemensamma miljöer än sådana som brukas av staten och sprida kunskap om konstens betydelse för en god samhällsmiljö. Tabell 7.3 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 4:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas () till följd av beräknande samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 7.5.24:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 33 100 tkr prisnivå. 3Motsvarar 33 054 tkr prisnivå. 4Motsvarar 33 054 tkr prisnivå. Anslagets används för konstförvärv beslutade av . Anslaget får belastas med vissa kostnader för administration och genomförande av verksamheten. Från anslaget omprioriteras till för att finansiera för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande av kulturarvet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 4:1 . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till , respektive . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och 2014. Tabell 7.5 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 7.6 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Anslaget minskas () till följd av beräknande samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till , respektive . 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 11 355 tkr prisnivå. 3Motsvarar 11 340 tkr prisnivå. 4Motsvarar 11 340 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader samt för bidrag till rikshemslöjdskonsulenternas verksamhet, och projekt inom hemslöjdsområdet. svarar för nämndens medelsförvaltning och personaladministration. Tabell 7.8 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 4:3 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas () till följd av beräknande samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 4:3 . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till , respektive . 7.5.44:4 Bidrag till bild- och formområdet 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 28 199 tkr prisnivå. 3Motsvarar 28 160 tkr prisnivå. 4Motsvarar 28 160 tkr prisnivå. Anslaget används för bidrag till bild- och formområdet, såsom statsbidrag till kulturella ändamål, statsbidrag till vissa utställare inom bild- och formområdet, statsbidrag till konsthantverkskooperativ samt statligt utrustningsbidrag 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Vidare används anslaget för bidrag till folkparkerna och vissa samlingslokalhållande organisationer för konstförvärv. Tabell 7.10 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 4:4 Bidrag till bild- och formområdet Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Anslaget minskas () till följd av beräknande samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Anslaget tillförs för att möjliggöra förstärkt stöd till aktörer på bild- och formområdet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 4:4 Bidrag till bild- och formområdet . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till , respektive . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar de statliga ersättningar och bidrag som i huvudsak riktar sig till kulturskapare samt andra insatser som har direkt inverkan på kulturskapares villkor. Området behandlar särskilt myndigheten och dess ersättningar, stipendier och bidrag inom bild och form-, musik-, teater-, dans- och filmområdet samt nämndens internationella konstnärsutbytesverksamhet och bevakning av konstnärernas sociala och ekonomiska villkor samt löpande bevakning av trygghetssystemens utformning i förhållande till konstnärlig verksamhet. Vidare omfattas bl.a. författarfonds verksamhet, med i första hand fördelning av biblioteksersättning till konstnärer inom ordområdet samt den ekonomiska föreningen i (BUS) fördelning av den individuella visningsersättningen till bildkonstnärer. Tabell 8.1 Utgiftsutveckling inom Kulturskaparnas villkor, utgiftsområde 17 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Resultatredovisningen görs mot de nya målen för den nationella kulturpolitiken som beslutat (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145), se avsnitt 4.3. Bedömningen av resultatet inom kulturskaparnas villkor utgår från bl.a.: -fördelade bidrag inom de olika konstområdena, -arbetet med att bevaka och informera om konstnärernas sociala och ekonomiska villkor, -insatser för att stärka konstnärernas arbetsmarknad, -insatser avseende jämställdhet samt insatser på det internationella området. Bedömningen av resultatet utgår vidare från insatser för att främja kvalitet och för att förnya och utveckla verksamheten. bild/form, musik, teater, dans och film. Fördelningen mellan könen är fortsatt jämn på övergripande nivå, till kvinnorna och till männen. finns dock könsskillnader mellan konstformerna. Inom musiken kommer av ansökningarna från män. Inom dansen kommer av ansökningarna från kvinnor. Tabell 8.2 Antal ansökningar Antalet inkomna ansökningar till nämnden var ca 7 600 , vilket är en ökning med knappt 900 jämfört med . De områden där antalet ansökningar totalt sett har ökat mest är musik och dans. Räknat i antalet ansökningar är dock bild- och formområdet fortfarande störst. menar att det ökade antalet ansökningar kan bero på ett flertal faktorer men främst kan avläsas som ett ökat ekonomiskt behov från konstnärerna. har fortsatt sitt arbete med att genomlysa bidrags- och stipendiehanteringen. Rutinerna för att följa upp beviljade stipendier och bidrag har också skärpts och det har genomförts en omfattande retroaktiv uppföljning av bidrag som inte återredovisats till myndigheten. gör bedömningen att bidrag och stipendier har stor betydelse för mottagarnas ekonomi och arbetsmöjligheter. Utvärderingar som utförts av tyder även på att den enskilda konstnärens möjlighet att leva på sin konstnärliga verksamhet ökar som mottagare av stipendier och bidrag från . Arbetet med internationellt utbyte sker inom alla konstområden. På bild- och formområdet sker det internationella utbytet inom ramen för Iaspis och på dansområdet inom det Internationella dansprogrammet. ser en ökad vilja till internationellt utbyte och samarbete; har antalet ansökningar rörande internationellt utbyte ökat med 500. Av samtliga ansökningar rör direkt internationellt utbyte. bedömning är att de internationella stöden bidrar till möjligheter att skapa kontakter som kan vara av betydelse för kommande arbetsmöjligheter. För att möta det ökade trycket på internationell utbyte har nämnden själv prioriterat medel till detta område. Regeringen förstärkte förvaltningsanslag med . tillfördes ytterligare ca som en förstärkning av bevakningsuppdraget. publicerade den andra delen i den stora inkomstundersökningen - Konstnärernas inkomster ur ett jämställdhetsperspektiv - som behandlar konstnärernas inkomster ur ett jämställdhetsperspektiv och omfattar drygt 21 000 konstnärer. Rapporten visade bl.a. att andelen kvinnor inom de olika konstområdena ökade till mitten av . har utvecklingen planat ut. bestod gruppen konstnärer av kvinnor och män, men könsfördelningen varierar mellan konstområdena. Inom dansområdet är kvinnor medan musikområdet består till av män. Könsbalansen inom musikområdet har alltså inte förändrats . Störst ökning av andelen kvinnor har skett inom film- och ordområdena. Konstnärer är i jämförelse med övriga befolkningen högutbildade, men deras medianinkomst är trots det lägre än för befolkningen i genomsnitt. Bild och form är den konstnärsgrupp som har lägst medianinkomst och flest antal kvinnor. Musikområdet har näst högst medianinkomst och flest antal yrkesverksamma män. Rapporten visade även att andelen kvinnor i konstnärsgruppen som bedriver näringsverksamhet är större än i befolkningen i stort. Regeringen har även gett i uppdrag att i samverkan med och stödja projekt i syfte att främja ökad jämställdhet inom musiklivet (se även avsnitt 4.4.7). arbetar kontinuerligt med att informera om konstnärernas villkor i olika sammanhang. Myndigheten har bl.a. regelbundna mötet med Arbetsförmedlingen Kultur genom deltagande i Rådet för kulturarbetsmarknaden och den samarbetsgrupp där även ingår. utåtriktade arbete har ökat i och med deltagande i en rad regeringsuppdrag, däribland införandet av den s.k. kultursamverkansmodellen och arbetet med kulturella och kreativa näringar. Införandet av kultursamverkansmodellen ger nya möjligheter för kulturskapare i hela landet att arbeta och utveckla sitt konstnärskap. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ting i respektive län ska föra dialog med kulturskaparna inom ramen för arbetet med de regionala kulturplanerna. sitter med i det samverkansråd som ska främja en statlig helhetssyn på den regionala kulturverksamheten och har bl.a. till uppgift att bevaka kulturskaparnas villkor inom ramen för samverkansmodellen. Arbetet med att stärka kulturella och kreativa näringar bidrar också till att öka kulturskapares förutsättningar att leva på sitt konstnärskap, se avsnitt 4.4.4. och fick i uppdrag att gemensamt utveckla en långsiktig samverkan. Uppdraget omfattade utveckling av övergripande former för samverkan, kartläggning och analys av bidragens former och hantering samt samverkan på administrativ nivå. En slutrapport lämnades till regeringen (dnr Ku2011/14/KV) med förslag främst inom områdena dans, bild och form, musik samt inom det internationella området. har hållits informerad om arbetet och har deltagit vid två möten. Insatser för att stärka kulturskaparnas arbetsmarknad Centrumbildningarna spelar en viktig roll för att vidga kulturskaparnas arbetsmarknad. Centrumbildningarna är intresse- och förmedlingsorganisationer för de fria professionella utövarna inom olika konstområden och har till uppgift att skapa förutsättningar för fler arbetstillfällen för konstnärer samt förbättra villkoren för kulturskaparna. Centrumbildningarna verkar inom elva olika konstområden som omfattar ord, bild, musik, teater, dans, film och foto och samlar ca 8 000 kulturutövare. har regeringen tillfört extra till Centrumbildningarna. Enligt Statens kulturråds utvärdering av verksamheterna har Centrumbildningarnas insatser inneburit nya vägar att vidga arbetsmarknaden för kulturskapare, t.ex. genom samarbeten med regionala institutioner och näringsliv. användes de extra medlen bl.a. till projekt kopplade till . Alliansverksamheterna på teater-, dans- och musikområdena möter framgångsrikt kulturpolitiska och arbetsmarknadspolitiska målsättningar och är ytterligare ett sätt att stärka kultur- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 skapares möjligheter att leva på sitt konstnärskap. Bidraget till har höjts med och sammanlagt uppgick bidraget till alliansverksamheten till . Allianserna har ca 300 anställda inom teater, dans- och musikområdena. trädde ett nytt avtal mellan staten och bildkonstnärsorganisationerna i kraft som reglerar vilka villkor och ersättningsnivåer som ska gälla då statliga institutioner ställer ut verk som är i konstnärens ägo. Avtalet har medfört en modernisering av beräkningsgrunderna för all slags bildkonst och breddat ersättningen. Regeringen har framhållit betydelsen av att avtalet fungerar som en förebild för andra offentliga och privata utställare. Regeringen beslutade om ett bidrag på för informations- och utbildningsinsatser i anslutning till det nya avtalet om utställnings- och medverkansersättning. Övriga ersättningar och bidrag till konstnärer har till huvudsaklig uppgift att fördela den statliga biblioteksersättningen till upphovsmän av litterära verk - författare, översättare, tecknare och fotografer för användning av deras verk genom de svenska folk- och skolbiblioteken. uppgick den s.k. biblioteksersättningen till . Den största delen av ersättningen fördelas som s.k. författar- och översättarpenningar som baseras på antalet hemlån och referensexemplar. Antalet författar- och översättarpenningar uppgick till 4 359. Individuell Visningsersättning (IV) fördelas till bild- och formkonstnärer för att deras verk i offentliga institutioners ägo visas för allmänheten. Syftet med ersättningen är att ge yrkesverksamma konstnärer ekonomisk och arbetsmässig trygghet. Drygt 3 800 konstnärer söker IV och av dem får ca 3 500 ersättning mellan och .