prop · GY03167 · 2011-09-13 00:00:00 — Målet är dock att samtliga nya program ska integrera jämställdhet. För att stärka kompetens på jämställdhetsområdet har anställdas befattningsbeskrivningarna anpassats, redan anställd personal har erhållit vidareutbildning och anställda inom landprogram och humanitära insatser har fått stöd av specialister. Målet är att det ska finnas en jämställdhetsexpert vid åtminstone varje regionkontor, men även landkontor har utsett fokalpunkter för jämställdhet eller skapat jämställdhetsteam. Även vid humanitära insatser finns en jämställdhetsrådgivare. Man har också utvecklat en jämställdhetsmarkör för att kunna spåra utgifter på jämställdhetsområdet. De interna organisationsförändringarna har ännu inte fått fullt genomslag varför det inom vissa områden är svårt att göra en koppling till resultat på landnivå. Intern expertis kommer ta tid att bygga upp. Med nya resultatramverk, vilket är kopplat till strategiska plan, samt handlingsplan för jämställdhet, vilken är kopplad till jämställdhetspolicyn, bör resultat enklare kunna mätas och rapporteras. anser att har en god intern och extern effektivitet. interna effektiviteten har dock varit föremål för diskussion i styrelsen, vilket kom att leda till omfattande reformer, inklusive på organisationsbedömningen att har god global närvaro, stark legitimitet och deltar aktivt i nationell och global samordning, vilket har påverkat den externa effektiviteten positivt. anses i viss mån brista v.g. informationsutbyte och harmonisering med andra stora aktörer inom samma verksamhetsområde som . har ett gott samarbete med och är en av de viktigaste givarna. I styrelsen och annan dialog med samt genom finansiellt stöd har fokuserat på barns rätt till skydd, I dialog och stöd har bl.a. framhållit vikten av att vidareutvecklar sitt påverkansarbete och andra insatser för flickors och kvinnors deltagande, sexuella och reproduktiva rättigheter, för att förhindra våld mot kvinnor och flickor samt för att öka flickors rätt till utbildning. uppgick det svenska basbudgetstödet till . Utöver basbudgetstöd bidrar , genom Sida, med stöd direkt till verksamhet i olika länder (multi-bi stöd). uppgick detta till . beräknas basbudgetstöd till uppgå till . 4.2.2Redovisning av resultat för att främja jämställdhet är rapportering av interna och externa resultat på jämställdhetsområdet uppe för diskussion i . Vid en översyn 2010 av genomförandet av den strategiska planen rapporterades resultaten utifrån ett jämställdhetsperspektiv i förhållande till de fem fokusområdena. Redovisningen nedan baserar sig främst på dessa två informationskällor. På global nivå har stärkt sitt samarbete med för avskaffande av diskriminering av kvinnor och på landnivå ger stöd till konventionsstaternas rapportering till kommittén om efterlevandet av kvinnokonventionen. hänvisar alla landprograms resultatrapporter till hur har bidragit till genomförandet av kommitténs rekommendationer. För att förbättra resultaten vad gäller barns överlevnad och utveckling har ökat fokus på kopplingen mellan kvinnors hälsa och barns hälsa samt överlevnad. Inom hiv och aids har inriktat stödet på såväl preventiva som kurativa åtgärder och tillgång till service, så som förebyggande av mor-till-barn-smitta. I nådde man t.ex. 49 000 personer i en kampanj för att förhindra mor-till-barn-smitta. För att förstå bristande resultat på området näringstillförsel har i ett stort antal länder bidragit till jämställdhetsanalyser av familjers omvårdnad av barn och annan barnomsorg. För att på bästa sätt bidra till minskad barn- och mödradödlighet har utvecklat ett antal innovativa program. T.ex. i en provins i södra , där risken att dö till följd av graviditet eller förlossning är bland de högsta i världen, har ett program med motorcykelambulanser med sidovagn hjälpt kvinnor att få förlossningsvård på hälsoklinik. Inget dödsfall inträffade bland de 170 kvinnor som använde servicen 2009. Initiativet vidareutvecklas och servicen ska etableras till samtliga provinser i södra . I syfte att öka antalet flickor som går i har genom dialog, program- och projektstöd bidragit till en mängd initiativ och åtgärder vilka resulterat i bl.a. avskaffande av skolavgifter, utbildning av kvinnliga lärare, åtgärder mot könsrelaterat våld och uppbyggnad av sanitetsfaciliteter. hade exempelvis bidragit till att 93 länder genom sina nationella utbildningsplaner ska åtgärda skillnader mellan flickors och pojkars tillgång till utbildning (87 länder 2008). Vidare har t.ex. bidragit till att 800 unga kvinnor har utbildats till lärare i fyra provinser i norra . I nordvästra har bidragit till att 460 kvinnliga lärare arbetar i och att fler än 30 000 flickor har fortsatt efter tid i flyktingläger. I provinsen i västra bidrog 2009 till att 376 flickskolor med 500 kvinnliga lärare öppnade och 125 000 flickor började skolan. har intensifierat sina insatser och sitt påverkansarbete för skydd av barn, inklusive förebyggande av könsrelaterat våld. hade 66 av landkontor genomfört program mot attityder och normer som riskerar att öka könsrelaterat våld och utnyttjande (56 länder 2008). Exempelvis nådde ut till cirka fyra miljoner personer i en kampanj mot våld i . inledde ett pilotprojekt i syfte att stärka fokus på jämställdhet i humanitära insatser. Inom ramen för det humanitära samordningen leder tillsammans med UNFPA gruppen för könsrelaterat våld. Ansvaret inkluderar kapacitetsstöd till nationella samarbetspartners inom området. Exempel på program inom jämställdhetsområdet: utbildnings- och jämställdhetsprogram i driver tillsammans med det afghanska ett utbildnings- och jämställdhetsprogram i . Programmet pågår och syftar till att öka antalet flickor i samt förbättra läskunnigheten bland flickor och kvinnor. Programmets totala budget är drygt 120 miljoner miljoner US-dollar, varav , genom Sida, har bidragit med . Barn i börjar i allt högre grad att gå i skolan men fortfarande står utanför. Av de barn som går i skolan är flickor. Programmets mål är att 1,8 miljoner flickor får bättre förutsättningar till utbildning och att 370 000 analfabeter lär sig läsa och skriva. Programmet har bidragit till att antalet flickor som börjar skolan ökat med . För att nå uppställda mål har stött att skapa grunden för mer barnvänliga skolor genom att vidareutbilda lärare, bygga skolor och vatten- och sanitetsfaciliteter samt tillhandahålla skolmaterial. Skolor har också etablerats i avlägsna och svårtillgängliga områden. Att så många som hälften av barnen i dessa skolor är flickor beror främst på att skolorna ligger nära barnens hem samt att man har gjort särskilda satsningar för att öka antalet kvinnliga lärare. Jämställdhet har integrerats vid framtagande av ny läroplan vilket bl.a. gjort att bilder och texter har ändrats i nya läroböcker. Cirka 50 000 lärare har fått vidareutbildning och av dessa var kvinnor. Utbildningsprogrammet har också innehållit kurser för flickor och kvinnor i läs- och skrivkunnighet. deltog cirka 200 000 kvinnor och flickor i en nio månaders kurs som hölls vid 7 000 kurslokaler. En majoritet av kurserna leddes av kvinnor. Sidas bedömning är att insatsen har uppnått uppställda mål för perioden 20062008. Bedömningen är vidare att stödet är långsiktigt hållbart då programmet genomförs i nära samarbete med det afghanska och utan att bygga upp parallella strukturer. 2010/11:167 Programmet har också lyckats hitta balans mellan tillgång till utbildning och kvalité på utbildningen. har via Sida gett stöd till utbildningsprogram i . 4.2.3Sammanfattande bedömning av resultat Sammantaget bedöms ha ett gott jämställdhetsramverk på plats, vilket bör skapa förutsättningar för att jämställdhet integreras i verksamhet på alla nivåer. har redan visat exempel på goda resultat av projekt och program som specifikt inriktats på att förbättra kvinnors och flickors situation, men det är ännu för tidigt att göra en generell bedömning av hur väl tillämpat den nya jämställdhetspolicyn och handlingsplanen. Landkontoren behöver fortsatt starkt stöd från och ledning för att bygga upp den kompetens som krävs för att bidra till nationell kapacitetsuppbyggnad och resultat för flickor och kvinnor på landnivå. har mycket god global närvaro och anses ha stark legitimitet. Dessa goda förhållanden bör kunna dra än mer nytta av, exempelvis för att vidareutveckla sitt påverkansarbete för flickors och kvinnors deltagande, sexuella och reproduktiva rättigheter och för att förhindra våld mot kvinnor och flickor. bör också kunna ytterligare förstärka jämställdhetsanalyser av humanitära insatser. möjligheter att bidra till goda jämställdhetsresultat på landnivå kommer att förbättras om tidigt etablerar ett nära samarbete med FN:s nya organisation för jämställdhet, UN Women. (for Women, UNIFEM) blev /2011 en del av FN:s nya organisation för jämställdhet, UN Women. Eftersom skrivelsen bygger på redovisning av resultat från den verksamhet som har erhållit svenskt stöd ingår UNIFEM i denna redovisning. UNIFEM arbetade med att bygga nationell kapacitet att utforma program för att främja jämställdhet och kvinnors makt och inflytande. Organisationen fungerade också som en katalysator inom FN-systemet för att integrera ett jämställdhetsperspektiv i FN:s verksamhet, inklusive Ett perspektiv på mänskliga rättigheter genomsyrade Med utgångspunkt i UNIFEM:s strategiska plan 2008-2013 har UNIFEM arbetat för att förbättra sin interna stärkte UNIFEM personalens kapacitet att kontrollera och rapportera resultat. Insatser för att förbättra UNIFEM:s system för resultatstyrning och möjligheterna att spåra resultat har Arbetet syftade till att förbättra kvantitativa och kvalitativa resultatanalyser som är jämförbara och där resultaten kan till budget och utgifter. Eftersom UNIFEM upphörde vid /2011 tas detta arbete inte vidare. Däremot kommer Skr. 2010/11:167 erfarenheterna från arbetet med intern effektivitet inom UNIFEM att utgöra en grund för arbetet med att utveckla en väl fungerande verksamhet inom UN Women. 4.3.1Svenskt samarbete med UNIFEM anser att UNIFEM var en högst relevant organisation för det svenska utvecklingssamarbetet. Den interna effektiviteten bedöms ha varit mindre god, trots att UNIFEM tagit avgörande steg mot en tydligare och mer effektiv resultatstyrning. UNIFEM:s externa effektivitet bedöms ha varit relativt god. Organisationens verksamhet på landnivå har givit relativt goda resultat, särskilt i frågor om att bidra till ett jämställdhetsperspektiv i nationella, regionala och lokala planeringssystem. UNIFEM bedömdes arbeta strategiskt och vara en relevant aktör i fält. har haft ett gott samarbete med UNIFEM och har varit en av organisationens största givare. har samarbetat med och påverkat organisationens verksamhet genom arbete i styrelsen, bilateral dialog och finansiellt stöd. Fokus för har varit förbättrad resultatstyrning. var det svenska basbudgetstödet till UNIFEM . Utöver basbudgetstöd bidrog , mestadels genom Sida, med öronmärkt stöd (s.k. multi-bistöd) till UNIFEM. Det svenska öronmärkta stödet till UNIFEM uppgick till . Som anges i avsnitt 2.2.2 upphörde UNIFEM att existera i samband med att UN Women etablerades . Det svenska basbudgetstödet till UN Women beräknas 2011 uppgå till . 4.3.2Redovisning av resultat för att främja jämställdhet UNIFEM redovisade resultat av sin verksamhet mot uppställda mål och indikatorer i den strategiska planen 20082013. Den rapportering som finns tillgänglig redovisar inte resultat av verksamheten på en aggregerad nivå. Redovisningen nedan redogör därför för enskilda exempel på hur UNIFEM arbetar för att främja jämställdhet, och de kortsiktiga resultaten därav. Målet för UNIFEM:s strategiska plan 20082013 var att länder, även sådana i kris eller konflikt, ska genomföra nationella åtaganden för ökad jämställdhet och kvinnors inflytande. För att uppnå detta mål skulle UNIFEM arbeta med att: -främja kvinnors ekonomiska säkerhet och rättigheter, -minska förekomsten av våld mot kvinnor, -minska spridningen av hiv och aids bland kvinnor och flickor -öka jämställdheten i demokratisk samhällsstyrning. För att främja kvinnors ekonomiska säkerhet och rättigheter arbetade UNIFEM bl.a. för att öka andelen nationella strategier för fattigdomsminskning som innehåller jämställdhetsåtaganden. 2009 bidrog UNIFEM till stärkta åtaganden kring jämställdhet i 15 Skr. 2010/11:167 nationella och regionala strategier för fattigdomsminskning samt strategier för sysselsättning, givarkoordinering och miljönormer. I bidrog UNIFEM exempelvis till att åtaganden om kvinnors deltagande i beslutsfattande processer, en minskning av mödradödligheten, en ökning av kvinnors ekonomiska potential och integrering av jämställdhet i planerings- och budgetprocesser återfinns i nationella strategidokument. UNIFEM arbetade också för att öka antalet lagar för att garantera kvinnors äganderätt och rätt till arv samt öka det sociala skyddet för kvinnor som arbetar inom den informella sektorn. bidrog UNIFEM till att 20 lagar och policyer som avancerar kvinnors möjligheter och rättigheter antogs i 13 länder (15 länder 2008). Exempelvis bidrog UNIFEM till att lagar för att hantera sexuellt ofredande på arbetsplatsen introducerades i , , och ett antal länder i . Vidare bidrog UNIFEM till att lagstiftning om lika möjligheter till arbete introducerades i och och att mer effektiva policyer kom till för att skydda kvinnor som arbetar i den informella sektorn i . gav UNIFEM också stöd till insatser för att stärka det sociala skyddet för arbetande kvinnor i , , , , , och . UNIFEM bedrev även ett arbete för att öka antalet lagar, policyer och strategier som syftar till att minska förekomsten av våld mot kvinnor. bidrog UNIFEM till att åtaganden för att bekämpa våld mot kvinnor inkluderades i nationella strategier för fattigdomsminskning i 3 länder (5 länder 2008). UNIFEM bidrog också till att 16 lagar och 5 policyer (8 respektive 7 2008) som relaterar till olika former av våld mot kvinnor godkändes. I bidrog UNIFEM till antagandet av en lag som innebär att våldtäkt och våld mot kvinnor kriminaliseras. För att minska spridningen av hiv och aids till kvinnor och flickor gav UNIFEM bl.a. stöd till nätverk av hiv-smittade kvinnor för att uppmärksamma jämställdhetsfrågor och kvinnliga rättighetsfrågor. UNIFEM arbetade även med kopplingarna mellan hiv och våld mot kvinnor och gav stöd för att integrera jämställdhet i nationella aids- planer. bidrog UNIFEM exempelvis till att jämställdhet integrerades i nationella hiv-strategier i , och . bidrog UNIFEM till att 33 lagar och policyer (27 lagar och policyer 2008) som stärker kvinnors deltagande i politiska processer antogs. UNIFEM bidrog också till att 4 länder har tagit fram nationella handlingsplaner för genomförandet av 1325 om kvinnor, fred och säkerhet, att 5 länder har introducerat starkare föreskrifter om jämställdhet i sina konstitutioner (varav en har ratificerats), och att 11 länder har tagit fram nationella jämställdhetsplaner eller jämställdhetspolicyer. UNIFEM bidrog även till framtagandet av en regional jämställdhetspolicy för Afrikanska unionen och för i . Exempel på projekt inom jämställdhetsområdet: UNIFEM:s jämställdhetsprojekt i Promoting Gender Equality in National Development Policies and Programmes in genomfördes . Projektets totala budget var , varav bidrog med . Utöver och UNIFEM bidrog () till projektet. Det långsiktiga målet för projektet var att jämställdhet ska ses som en förutsättning för hållbar utveckling i den nationella politiken i . Detta skulle nås genom att ta fram och genomföra en kraftfull och effektiv jämställdhetspolicy som inbegriper både män och kvinnor. En långsidig effekt av projektet är att det har skett en positiv förändring i hur centrala beslutsfattare i hanterar jämställdhetsfrågor. Projektet har lett till ett starkare nationellt ägarskap och politiska åtaganden för att främja jämställdhet. Regeringens nya verksamhetsplan European Integration: Freedom, Democracy, Well- being 20092013 har jämställdhet som en prioritering. antogs en nationell jämställdhetsstrategi för 20102015 och en handlingsplan för 20102012. Strategin innehåller åtta sektorer där jämställdhet integreras, bl.a. arbetsmarknad, utbildning, hälsa, migration och kvinnligt deltagande i politiska processer. Det är första övergripande strategi för att främja jämställdhet och mänskliga rättigheter. Projektet har också bidragit till stärkt kapacitet hos den nationella statistikbyrån då insamling och analys av könsuppdelad statistik förbättrats. Jämställdhetsindikatorer har antagits för att följa genomförandet av den nationella utvecklingsstrategin 20072010. Projektet bedöms ha haft ett mycket gott utfall. Trots en instabil politisk situation i 20092010 lyckades UNIFEM gå längre än uppsatta mål. Det positiva utfallet bedöms bl.a. berott på hög professionalism hos UNIFEM och ett bra samarbete med regeringen på nationell och lokal nivå samt med andra givare och organisationer inom det civila samhället. 4.3.3Sammanfattande bedömning av resultat Sammantaget bedöms UNIFEM:s resultat på jämställdhetsområdet vara goda. Även om resultat inte redovisas på en aggregerad nivå rapporterar UNIFEM goda resultat på projekt- och programnivå. svarade organisationen upp mot fler förfrågningar om programstöd och tekniskt stöd än tidigare (98 länder jämfört med 82 länder 2008), vilket har lett till en ökning av andelen lagar, strategier och policyer som integrerar åtaganden för ökad jämställdhet och kvinnors inflytande. Den strategiska planen 20082013 innehöll mål och indikatorer vilket har inneburit förbättrade möjligheter för UNIFEM att mäta och rapportera resultat. arbetade UNIFEM med att öka kompetensen hos den egna personalen att rapportera resultat. Arbetet med förbättrad Skr. 2010/11:167 resultatrapportering hann dock inte få fullt genomslag. UNIFEM var en relativt liten organisation med begränsad budget och fältnärvaro. Organisationen hade en tendens att sprida sina resurser för tunt och för brett. Beslutet om en ny för jämställdhetsfrågor, UN Women (se avsnitt 2.2.2) innebär en viktig och nödvändig reformering av FN:s arbete för jämställdhet och kvinnors ställning. En av UN Womens prioriteringar är att stärka kapaciteten på landnivå. Världsbanksgruppen består av fem institutioner, denna redogörelse fokuserar på tre av dessa: Internationella återuppbyggnads- och (), Internationella utvecklingsfonden () och Internationella finansieringsbolaget (IFC). och verksamheter syftar till att minska fattigdomen i medel- respektive låginkomstländer genom lån, gåvor, garantier samt analys- och rådgivningstjänster. IFC syfte är att främja en hållbar ekonomisk tillväxt genom investeringar och rådgivning till den privata sektorn. (och ) har operationella riktlinjer för jämställdhetsarbetet baserade på dess strategi för jämställdhets- integrering, sammantaget kallas dessa för bankens jämställdhetspolicy. Enligt denna policy ska arbete med jämställdhetsintegrering huvudsakligen ske genom dess landsstrategier. Världsbanksgruppens jämställdhetsarbete har utgått från en fyraårig handlingsplan för jämställdhet, med särskilt fokus på kvinnors som ekonomiska aktörer (Gender Equality as Smart Economics: A Gender Action Plan 20072010, GAP). Handlingsplanen inrättades för att komma till rätta med jämställdhets- integreringen i de ekonomiska sektorerna (dvs. infrastruktur, privatsektorutveckling, finans och jordbruk) eftersom jämställdhetsintegreringen i dessa sektorer var betydligt lägre än i sociala sektorer. Handlingsplanen har fyra målområden: -stärka jämställdhetsintegreringen i bankens operationella verksamhet inom de fyra ekonomiska sektorerna -förbättra policyer och program i samarbetsländerna som stärker kvinnors tillgång till ekonomiska resurser och möjlighet att delta i marknader -inhämta statistik och göra studier på kvinnors ekonomiska deltagande -öka jämställdheten i samarbetsländer genom riktade projekt på landnivå. Till handlingsplanen finns finansiella medel kopplade som används för dessa olika typer av insatser för jämställdhet inom stödde genomförandet av GAP fick jämställdhetsarbetet en ökad betydelse inom har jämställdhet framförhandlats som ett av fyra särskilda teman för IDA:s verksamhet under den kommande treårsperioden (IDA16). Det har även tagits ett beslut om att bankens 2012 ska handla om Skr. 2010/11:167 utveckling och jämställdhet. stödjer arbetet med denna rapport Banken antog även en ny handlingsplan för reproduktiv hälsa för att öka ansträngningarna för att nå millenniemålet om minskad mödradödlighet. I den senaste uppföljningsrapporten av jämställdhetsintegreringen i bankens verksamhet kan utläsas att andelen jämställdhetsintegrerade projekt ökade i samtliga sektorer mellan räkenskapsåren 20062008. Jämställdhetsintegreringen ökade mest i utformningen av projekt och program inom jordbruksverksamhet (från 2009) och inom dess privatsektorverksamhet (från 2009). Detta tack vare handlingsplanen GAP. Generellt kan konstateras att en ökad andel av landsstrategier, projekt och program inkluderar ett jämställdhets- perspektiv i utformningen. Vad gäller genomförande, uppföljning och utvärdering är trenden däremot oklar. I samband med påfyllnadsförhandlingen av har nya jämställdhetsmål för IDA:s verksamhet definierats. av IDA- finansierade projekt ska anlägga ett jämställdhetsperspektiv (jämfört ) och alla IDA:s landsstrategier ska bygga på och förhålla sig till en jämställdhetsanalys inom nästa treårsperiod (jämfört med då andelen var ). Det är mycket positivt att dessa nya mål, som höjer ambitionsnivån på området, har inrättats. Målen kommer förhoppningsvis att bidra till att , oavsett samarbetslandets prioritering av jämställdhet, i högre utsträckning strävar efter att män och kvinnor ska kunna dra lika stor nytta av bankens projekt. anser att är en mycket relevant aktör för svensk utvecklingspolitik med mycket god intern och extern effektivitet. Världsbanksgruppen utgör en av de viktigaste plattformerna för svenskt utvecklingssamarbete. har ett brett samarbete med Världsbankgruppen. Samarbetet med och påverkan på bankgruppen sker främst genom ett aktivt arbete i exekutivstyrelsen, guvernörsstyrelsen, genom bilateral dialog samt genom finansiella bidrag och påfyllnadsförhandlingar av . drar även nytta av bankens omfattande analytiska kapacitet och viktiga funktion som kunskapsbank. verkar aktivt för en högre ambitionsnivå på jämställdhets- området i samtliga av ovan nämnda fora, i dialog på landnivå samt genom den rådgivningsgrupp om jämställdhet och kvinnors ekonomiska aktörskap som biståndsminister är medlem i. har exempelvis varit mycket pådrivande för att 2012 ska handla om jämställdhet och för att jämställdhet blivit ett särskilt tema för IDA16:s verksamhet. fattade regeringen beslut om en organisationsstrategi för svenskt samarbete med Världsbanksgruppen. Jämställdhet är en av strategins fem prioriterade områden. samarbete omfattar även påverkan och finansiellt stöd för att förbättra Världsbanksgruppens arbete med kvinnors rättigheter. är en stor bidragsgivare till . uppgick det svenska stödet till till . Detta är huvudsakliga bidrag till och kan jämföras med basbudgetstödet till FN:s fonder och program. Utöver det finansiella stödet till bidrar , mestadels genom Sida, med stöd till fonder för olika ändamål som förvaltas och/eller implementeras av (s.k. multi-bi stöd). Det svenska multi-bi stödet till uppgick till . beräknas det svenska stödet till uppgå till . ger även finansiellt stöd till ett antal strategiska initiativ och innovativa, katalytiska och metodutvecklande insatser på jämställdhetsområdet inom , exempelvis för genomförandet av handlingsplanen för jämställdhet GAP, 2012 och Adolescent Girls Initiative i . 4.4.2Redovisning av resultat för att främja jämställdhet Resultaten av arbete följs kontinuerligt upp i bankens styrelse. Resultaten på jämställdhetsområdet presenteras på olika sätt.