prop · GZ031d29 · 2011-09-20 00:00:00 — Gemensam programplanering innebär att enskilda länder i går samman för att gemensamt prioritera, planera och genomföra stora forskningsprogram som adresserar viktiga samhällsproblem. Rådet beslutade om gemensamma program inom tre ytterligare områden: klimatförändringar, jordbrukssektorn och tillgång till livsmedel, kulturarv och diet och hälsa. presenterade kommissionen flaggskeppsinitiativet Innovationsunionen (2010/11:FPM20). Meddelandet innehåller 34 olika förslag som tillsammans syftar till ett strategiskt tillvägagångssätt där innovation och forskning och utveckling ingår som en överordnad politisk målsättning. Innovationsunionen diskuterades en första gång vid konkurrenskraftsrådets möte och förslaget om unionen antogs sedan vid mötet . I ligger fokus på kärnområdena mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen. Arbetet inom utbildningsområdet har koncentrerats kring utbildning för demokratiskt medborgarskap och mänskliga rättigheter samt interkulturell förståelse. Ett arbetsprogram för åren 20102014 har antagits. gjorde Direktoratet för utbildning och språk en översyn av arbetet inom styrkommittén för utbildning (CDED) och styrkommittén för högre utbildning och forskning (CDESR). Detta resulterade i att en ny kommitté (, CDPPE) som ska hantera alla utbildningsfrågor, inklusive forskning, ska bildas. Den nya strukturen planeras träda i kraft . Nordiska ministerrådets globaliseringsarbete som initierades av de nordiska statsministrarna har varit intensivt och haft hög prioritet. för utbildning och forskning (MR-U) ansvarar för fem av fjorton globaliseringssatsningar. I fokus står framförallt toppforskningsinitiativet som är den största nordiska forsknings- och innovationssatsningen . Toppforskningsinitiativet ingår som spjutspetsprojekt i globaliseringssatsningen övergripande plan för utvecklingen av det nordiska forsknings- och innovationsområdet (NORIA) som kommer att utvärderas . för utbildning och forskning har vidare antagit strategin Kunskap för grön tillväxt och välfärd som ger en översikt över de prioriterade målen för utbildnings- och forskningssamarbetet för 20112013. En utvärdering av ramprogrammet Nordplus har genomförts och bereder nu arbetet med huvudinnehåll och inriktning för nästa programperiod (20122016). och utveckling () spelar en betydelsefull roll när det gäller analys av utbildningspolitik. Kärnan i verksamheten på utbildningsområdet utgörs av jämförande studier, analyser, statistik och indikatorer. deltar i Programme for International Student () som är ett av flaggskeppsprojekt som syftar till att undersöka i vilken grad deltagande länders utbildningssystem bidrar till att femtonåriga elever, som snart kommer att ha avslutat den obligatoriska skolan, är rustade att möta framtiden. Genom olika prov undersöks elevernas förmågor inom tre kunskapsområden; matematik, naturvetenskap och läsförståelse. Resultaten från den senaste mätningen, som genomfördes , presenterades och redovisas närmare i avsnitt 4.2.1. Programme for the International Assessment of Adult Competencies (PIAAC), som inrättades 2008, är ett OECD-initierat program som avser att mäta den vuxna befolkningens 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 kunskaper och kompetens i ett antal länder. deltog tillsammans med 24 andra länder i en pilotstudie . Huvudstudien kommer att genomföras 20112012 och en internationell jämförande rapport ska publiceras . Programmet kommer att möjliggöra jämförelser mellan länder och ge indikatorer på vuxnas kunskaper och kompetens. Genom samarbete med är avsikten att resultaten även ska kunna användas till indikatorer inom EU-samarbetet. deltar i studien and Assessment Framework for . Slutrapporten planeras till 2012, men lämnade sin rapport över arbete med uppföljning och utvärdering. Sammantaget pekar på ett flertal framgångsfaktorer och uppmärksammar pågående reformarbete i positiva ordalag. De råd som ges handlar till stor del om ytterligare förbättringar och om att få större systematik i arbetet med utvärdering och bedömning. har beslutat att delta i studien 2013 (The Teaching and Survey) som är en studie som vänder sig till lärare och skolledare och ur olika perspektiv fokuserar på deras arbete. har regeringens uppdrag att svara för genomförandet av studien i . Teststudier genomförs och huvudstudien planeras till 2013. är för utbildning, vetenskap, kultur och kommunikation. Varje medlemsland ska enligt konstitution ha en nationalkommission. Denna ska utgöra en länk mellan landets regering och . nationalkommission är Svenska . Svenska arbete baseras på den svenska Unescostrategin (20082011), som i sin tur utgör grunden för hela det svenska engagemanget i . äger beslutande församling, generalkonferensen rum. Under generalkonferensen drev att bör stärka sitt arbete med yttrande- och pressfrihet, att bör arbeta mer med jämställdhetsintegrering samt att bör integrera utbildning för hållbar utveckling i arbetet med 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utbildning för alla, som är ett av millennieutvecklingsmålen. Vidare var , tillsammans med de övriga nordiska länderna, drivande bakom förslag som syftar till en bättre målrelaterad styrning av organisationen. har två Unescosamråd med berörda departementet och myndigheter genomförts med syfte att stärka samordningen och genomförandet av svensk Unescostrategi. Svenska har fortsatt att driva arbetet med press- och yttrandefrihet både i och i , genomfört en nationell om tre av kulturkonventioner samt arrangerat ett seminarium om Open Access om tillgång till vetenskaplig information på Internet. Samarbetet med (Sida) har ökats för att förbättra samstämmigheten mellan den svenska Unescopolitiken och de bidrag som utgår till från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Detta samarbete sker i enlighet med Unescostrategin och politik för global utveckling. Bolognaprocessen är ett europeiskt samarbete mellan 47 länder på högskoleområdet. Syftet är att främja rörlighet, anställningsbarhet och konkurrenskraft. Besluten i kommunikén från det senaste ministermötet i Leuven-Louvain la Neuve ligger till grund för arbetsprogrammet för det fortsatta arbetet fram till nästa ministermöte i . Arbetsprogrammet fokuserar främst på frågor inom den sociala dimensionen, mobilitet, erkännande, anställningsbarhet och relationen mellan det gemensamma europeiska området för högre utbildning och övriga världen. högtidlighölls vid ett ministermöte i av Bolognaprocessen och det gemensamma europeiska området för högre utbildning etablerades. 2.6.2Svensk utbildning i internationell jämförelse Uppföljning av EU:s gemensamma utbildningsmål I detta avsnitt redovisas utfallet för och för EU som helhet i förhållande till fastlagda riktmärken. enades EU-ländernas utbildningsministrar om en fortsättning av utbildningssamarbetet och ett ramverk med strategiska mål för detta (Utbildning 2020). Därmed fastställdes fem riktmärken som ska vara vägledande för uppföljningen av arbetet. Riktmärkena är följande: -Andelen 1824-åringar som inte har en fullföljd gymnasieutbildning och som inte studerar ska vara . -Andelen personer i åldern med eftergymnasial utbildning ska uppgå till . -Andelen lågpresterande i PISA-testen i läsförmåga, matematik respektive naturvetenskap ska uppgå till högst . -Andelen barn i åldern fram till skolstart som går i förskoleverksamhet ska uppgå till . -Andelen vuxna som deltagit i någon form av utbildning ska De två förstnämnda riktmärkena ovan som berör unga vuxna med låg utbildning respektive personer med eftergymnasial utbildning hör till de övergripande mål som stats- och regeringscheferna antog . Dessa redovisas i de årliga s.k. reformprogrammen. De mål som regeringen antagit för svensk del till 2020 är att unga vuxna med låg utbildning ska uppgå till respektive att andelen med en eftergymnasial utbildning ska uppgå till mellan . Riktmärkena avser EU som helhet och inte enskilda medlemsländer. En del länder förutsätts kunna bidra till utvecklingen i genom att överträffa riktmärket. I det följande redovisas hur ligger till i förhållande till de antagna riktmärkena för hela EU utifrån senast publicerade uppgifter. Det anges också hur EU- länderna som helhet ligger till. EU-mål: Färre unga vuxna med låg utbildning Andelen svenska 1824-åringar utan fullföljd gymnasieutbildning och som inte befann sig i utbildning låg 2009 på , vilket också är strax över EU:s riktmärke (diagram 2.1). Utfallet har förändrats en del , vilket till stor del kan förklaras av förändrade definitioner/tidsseriebrott. kommer att ändra sättet att mäta i förhållande till riktmärket. Genomsnittet inom EU som helhet har successivt förbättrats något, men andelen uppgick trots det till 2009. Bland män finns genomgående en större andel lågutbildade än bland kvinnor, såväl i som i EU. Diagram 2.1 Andel av unga i åldern som inte har gymnasieutbildning och som inte studerar (2009) EU-mål: Högre andel med eftergymnasial utbildning Andelen i befolkningen som har en minst tvåårig eftergymnasial utbildning har ökat i och uppgick till , en bit över EU:s riktmärke. I detta mått ingår också utbildningar som inte hör till högskolan. Dessa utbildningar har ökat påtagligt , framför allt kvalificerad yrkesutbildning och yrkeshögskola. Även i i övrigt har andelen med eftergymnasial utbildning ökat kraftigt, och uppgick till . Se diagram 2.2. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 2.2 Andelen i åldern med minst två års eftergymnasial utbildning (2009) EU-mål: Fler 15-åringar med godtagbar baskompetens Ett tredje mål för EU-samarbetet är att färre ungdomar (högst ) ska prestera på låg nivå i läsning, matematik respektive naturvetenskap. internationella kunskapsmätningar, , genomförs . Enligt den senaste mätningen, 2009, uppgick andelen svenska 15-åringar med svag läsförmåga till , vilket utgjorde en försämring jämfört med tidigare mätningar. För de 18 EU-länder där det finns motsvarande statistik uppgick den genomsnittliga andelen till . Se diagram 2.3. Såväl i som i de flesta andra EU-länder är andelen svaga läsare betydligt större bland pojkar än bland flickor. Diagram 2.3 Andelen lågpresterande 15åringar i läsning (2009) Källa: , . När det gäller matematik hörde av de svenska 15-åringarna till de lågpresterande 2009, också det en försämring jämfört med tidigare mätningar, och en bra bit från EU:s riktmärke (diagram 2.4). Motsvarande andel i EU-länderna 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 var marginellt högre, . I de allra flesta länder var andelen svaga i matematik större bland flickor än bland pojkar, men bland de svenska eleverna var könsskillnaderna små. Diagram 2.4 Andelen lågpresterande 15åringar i matematik (2009) till , vilket också är riktmärket för EU. Även EU-genomsnittet har successivt ökat och uppgick till . Se diagram 2.6. Diagram 2.6 Andelen barn upp till skolstart som deltar i förskoleverksamhet Källa: , . I naturvetenskap presterade av de svenska 15-åringarna på en låg nivå 2009, även detta en försämring jämfört med tidigare och högre än EU:s riktmärke (diagram 2.5). Den genomsnittliga andelen inom EU var något bättre, . Genomgående var andelen lågpresterande i naturvetenskap något lägre bland flickor än bland pojkar. Diagram 2.5 Andelen lågpresterande 15åringar i naturvetenskap (2009) Källa: , . EU-mål: Högre andel barn i förskola Andelen barn i åldern från och upp till skolstart som går i förskoleverksamhet har ökat successivt . EU-mål: Fler vuxna i olika former av utbildning Ett ytterligare riktmärke för utbildningssamarbetet rör vuxnas deltagande i utbildningar. Det kan gälla såväl utbildning inom utbildningsväsendet som t.ex. personalutbildning. hörde med sina till de länder som 2009 hade den allra högsta andelen, tillsammans med övriga nordiska länder. Den genomsnittliga andelen i EU-länderna var 2009, en andel som varit i stort sett . Utvecklingen såväl i EU som helhet som i är osäker på grund av tidsseriebrott. Det kan dock konstateras att ligger långt över riktmärket i detta avseende och att kvinnor i högre grad än män har utbildat sig, se diagram 2.7. Diagram 2.7 Andelen vuxna () som deltagit i utbildning (2009) Anm: Preliminära data. RiR 2009:10 Psykiatrin och effektiviteten i det statliga stödet har granskat vissa statliga insatser som påverkat landstingens resurser för vården av psykiskt sjuka. Syftet var att få en tydligare bild av samspelet mellan staten och landstingen när det gäller resurserna till psykiatrin, både de tillfälliga statliga ekonomiska bidragen och tillgången på personal med högre utbildning, särskilt psykiatriker och andra läkare. De statliga aktörer som berördes av granskningen var främst regeringen och (Social-, Utbildnings- och Finansdepartementen) samt . Vidare berördes och de lärosäten som ger relevanta utbildningar, främst universitet med läkarutbildning. rekommenderade regeringen att överväga att omfördela stödet till utvecklingen av vården av psykiskt sjuka och förstärka läkarutbildningen i psykiatri. Tillfälliga resurstillskott bör ersättas med långsiktiga åtgärder som ligger inom det statliga ansvarsområdet och som stöder psykiatrin utan att försvaga landstingens ansvar. Regeringen rekommenderades också att se över läkarutbildningens organisation och finansiering för att skapa ökad tydlighet i ansvarsförhållanden, dimensionering, styrning och uppföljning. I regi hölls ett seminarium med särskilt fokus på utbildnings- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 frågor och prioriteringar i vården. Deltagare var ett trettiotal företrädare för bl.a. , , , Ut- bildningsdepartementet, myndigheter, Kommuner och Landsting och läkarkåren. Dokumentationen vid seminariet skickades för kännedom till såväl som liksom till samtliga seminariedeltagare. höll och Utbildningsdepartementen ett seminarium om främst utbildningsfrågor inom psykiatrin. Underlag var dels , dels en rapport från som särskilt behandlade psykiatrins ställning i grundutbildningen för läkare respektive sjuksköterskor. Regeringen avser att göra en översyn av den nuvarande utbildningen och allmäntjänstgöringen som sammantaget leder fram till läkarlegitimation. Ärendet med ovan nämnda granskningsrapport är därmed slutbehandlat. RiR 2009:28 Studenternas anställningsbarhet regeringens och högskolans insatser har granskat regeringens, samt universitets och högskolors insatser för att främja studenternas anställningsbarhet. Enligt högskolelagen (1992:1434) ska universitet och högskolor samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet. Ett krav på all högskoleutbildning är att den ska utveckla studenternas beredskap att möta förändringar i arbetslivet. En utgångspunkt för granskning var den s.k. Bolognaprocessen, där anställningsbarhet är ett av tre övergripande mål. konstaterade bl.a. i granskningen att arbetsmarknadsanknytningen i utbildningarna skiljer sig åt mellan olika lärosäten, att det finns brister i lärosätenas uppföljningar av frågan samt att studenterna får otillräcklig information om arbetsmarknaden. Regeringen anser att det saknas en samlad bild av lärosätenas arbete med arbetsmarknadsanknytning, både vad gäller omfattning och framgångsrika metoder. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att kartlägga arbetsmarknadsanknytningen. Det kan också finnas skäl för universitet och högskolor att förbättra informationen om olika utbild- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ningar, inte minst vad gäller kopplingen till arbetsmarknaden. Ärendet med ovan nämnda granskningsrapport är därmed slutbehandlat. RiR 2010:4 Klassificering av kurser vid universitet och högskolor regeringensstyrning och uppföljning har granskat konsekvenserna av regeringens styrning och uppföljning av klassificering av kurser vid universitet och högskolor. Enligt (RiR 2010:4) klassificerar lärosätena kurser på olika sätt och lärosätena har förändrat sin klassificering av kurser till utbildningsområden med högre ersättningsbelopp. menar att regeringen inte har gett tillräcklig vägledning till lärosätena om hur de ska klassificera kurser, som uppföljning inte har varit ändamålsenlig. Regeringen vill därför påpeka att de principer för resursfördelning som fastslogs genom beslut om propositionen Högre utbildning för ökad kompetens (prop. 1992/93:169, bet. 1992/93:UbU14, rskr. 1992/93:363) fortfarande gäller. Klassificeringen av kurser ska enligt nämnda proposition ske utifrån ämnesinnehåll. Klassificering ska därmed vare sig ske utifrån resursåtgång, undervisningsmetod eller om en kurs ingår i ett utbildningsprogram som i övrigt har en annan klassificering. Klassificeringen av kurser måste ske på ett likartat sätt för att åstadkomma rättvisa villkor, men är någon helt likriktad klassificering inte möjlig. Uppföljningen av hur klassificeringen sker är därför av största vikt. Regeringen avser att ge i uppdrag att tillsammans med universitet och högskolor utveckla uppföljningen av kursklassificeringen. Ärendet med ovan nämnda granskningsrapport är därmed slutbehandlat. Statliga myndigheter ska utveckla miljöledningssystem och rapportera sina resultat till regeringen och enligt förordning (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter. I enlighet med förordningen har det inkommit rapporter från myndigheter inom område. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Kunskap ger den enskilda människan möjligheter att växa och påverka sin situation. En god utbildning öppnar perspektiv och ger goda livsförutsättningar. En hög utbildningsnivå är också nödvändig för att som nation ska kunna konkurrera på världsmarknaden och säkra välståndet. Undervisningen i skolväsendet ska bedrivas av välutbildade lärare som förmedlar kunskaper och värden och som genom utmaningar motiverar eleverna att lära sig mer. Vi står nu inför den största reformperioden i svenskt skolväsende sedan den allmänna folkskolan infördes . Stora insatser görs för att höja lärarnas kompetens och läraryrkets status. Lärarutbildningen görs mer specialiserad mot de ämnen och årskurser läraren ska undervisa i. Behörighetskraven skärps, och legitimation för lärare och förskollärare införs för att säkerställa att den som undervisar barn och ungdomar har rätt kompetens. Resultatuppföljningen förbättras genom obligatoriska nationella prov i i ett stort antal ämnen. ges möjlighet att kombinera kritik mot brister med vite, såväl till kommunala som fristående skolor. Förskolan blir en del av skolväsendet och dess pedagogiska uppdrag stärks. Förskolan och den pedagogiska omsorgen ger barn möjlighet till social träning, lek, gemenskap och lärande. Verksamheterna ger också föräldrar möjlighet att kombinera arbete och föräldraskap. Den svenska förskolan håller generellt en hög kvalitet. Skolinspektionen har dock konstaterat brister i fråga om det pedagogiska uppdraget. Regeringens reformer syftar till att utveckla och säkerställa en förskola av hög och jämn kvalitet. ska ge en god grund för fortsatt utbildning, ge alla elever möjlighet att nå de nationella målen och utvecklas så långt som möjligt. Skolan ska även förbereda eleverna för aktiva livsval. Resultaten i har sjunkit oroande . Det finns många skäl till detta och regeringen vidtar därför en rad åtgärder för att förbättra kunskapsresultaten. Fritidshemmet utgör ett komplement till utbildningen i skolan och ska även erbjuda eleverna en meningsfull fritid och rekreation. Det är viktigt att verksamheten utformas så att barnen utvecklas och känner sig trygga. Gymnasieskolan ska förbereda eleverna för högre studier eller inträdet i arbetslivet. Den nya gymnasieskolan, som införs , bejakar att ungdomar har olika framtidsplaner. Eleverna på de högskoleförberedande programmen ska bli bättre förberedda för vidare studier genom att kraven höjs, utbildningarna renodlas och det centrala ämnesinnehållet ges ett öka fokus. För elever som går på yrkesprogram är det inte längre obligatoriskt att läsa in högskolebehörighet, vilket gör att de får mer tid till fördjupning i yrkesämnena. har de rätt att läsa in behörigheten om de så önskar. Nya kurs- och ämnesplaner, tidigare betyg och fler nationella prov gör skolan mer inriktad mot kunskap. Rätten till stöd stärks och arbetsron främjas i den nya skollagen. Svensk vuxenutbildning har gett människor en andra chans till en utbildning. För många människor som invandrat till från länder utan skoltradition har vuxenutbildningen kommit att bli den enda chansen till en utbildning. Att höja statusen på vuxenutbildningens yrkesutbildningar och 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 individanpassa den än mer står i fokus för regeringens politik för en vuxenutbildning av fortsatt hög kvalitet. har antalet utbildningsplatser varit det primära för reformer inom högskolan, snarare än ökad utbildningskvalitet. Högre utbildning av hög kvalitet lägger grunden för framtidens forskning och bidrar till bildning och välutbildad arbetskraft. Därför prioriterar regeringen reformer som syftar till att höja kvaliteten. Resurserna till forskning har höjts kraftigt och kvalitet i forskningen premieras. Både grundforskning och tillämpad forskning behövs för att ska utvecklas starkt på såväl lång som kort sikt. men skapar också möjligheter för föräldrars deltagande i arbetslivet och ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. Förskolan har en viktig roll, inte minst när det gäller att ge stöd till barn som kommer från mindre privilegierade hem, och kan på så sätt skapa mer likvärdiga förutsättningar för barnen inför skolstarten. Regeringen har därför genomfört ett reformarbete för att stärka förskolans pedagogiska uppdrag. Den pedagogiska förstärkningen sker med bibehållen respekt för förskolans identitet där omsorg, fostran, lek och lärande bildar en helhet. Ny skollag och reviderad läroplan Den nya skollagen, som började tillämpas 3.1Förskola och annan pedagogisk , innebär en viktig nystart för Det är i barndomen som många av de värderingar grundläggs som vi bär med oss genom livet. Tryggheten, den första samvaron och den tidiga bekantskapen med omvärlden påverkar oss inte bara för stunden, utan finns närvarande långt efter det att vi har tagit steget ut i vuxenvärlden. Föräldrarna känner sina barn bäst. Därför är det också föräldrarna som bäst kan avgöra vilka behov barnet har efter föräldraledigheten. Varje familj ska ha möjlighet att välja den verksamhetsform som passar just den familjen och dess barn. Det förutsätter att det finns en mångfald av olika verksamhetsformer att välja emellan. Alla verksamheter ska präglas av hög kvalitet och erbjuda barnen såväl pedagogisk stimulans som trygghet och omsorg. Den svenska förskolan utgör en av de viktigaste delarna i välfärden, och 458 000 barn tillbringar sin vardag i förskolan. Det finns en stor variation mellan olika pedagogiska inriktningar och ägandeformer, vilket ökar föräldrars möjlighet att välja en förskola som passar deras barn. Förskolan är en av de mest uppskattade verksamheterna den ligger i topp i Svenskt kvalitetsindex och är internationellt erkänd för sin höga kvalitet och tillgänglighet. Förskolan ska ge barnen en god grund för framtida lärande, Förskolan har blivit en egen skolform som omfattas av övergripande mål som är gemensamma med skolan. Samma reglering gäller för kommunala och fristående förskolor, och det ställs krav på att alla förskolor genomför ett systematiskt kvalitetsarbete. Dessutom kan vite utdömas till de kommunala och fristående huvudmän som inte rättar till påtalade brister. Förskolechefens roll har tydliggjorts och förskollärarna fått ett tydligt ansvar för det pedagogiska innehållet i verksamheten. trädde också en omarbetad läroplan för förskolan i kraft. I den har målen förtydligats för barnens språkliga, kommunikativa och matematiska utveckling samt för naturvetenskap och teknik. På så sätt har ambitionerna för lärandet höjts och det har blivit tydligare vad varje barn har rätt att få med sig av förskolans verksamhet. Målen är satta på sådant sätt att lärandet ska ske i lekfulla former och med hänsyn till varje barns intressen och behov av trygghet och omsorg. Alla barn i förskolan ska möta personal som är kvalificerad för yrket.