prop · GZ031d25 · 2011-09-20 00:00:00 — Mot denna bakgrund har en promemoria utarbetats inom . Promemorian har remissbehandlats. En sammanställning över remissyttrandena finns tillgänglig i (S2011/2036/FST). Förslaget om höjt bostadsbidrag till unga utan barn samt förslaget om höjt bostadsbidrag i form av en sänkt nedre gräns för barnfamiljers bostadskostnader har beretts under hand med . 3.7.1Höjt bostadsbidrag i form av särskilt bidrag för hemmavarande barn Regeringens förslag: Bostadsbidrag i form av det särskilda bidraget för hemmavarande barn ska höjas med till för ett barn, med till för två barn och med till för tre eller fler barn. Bestämmelserna ska träda i kraft . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker förslaget. ombudsmän, (JO), , Förvaltningsrätten i , Datainspektionen, , , , , , Kommuner och Landsting, , , Inspektionen för socialförsäkringen, och Akademikers tillstyrker eller har inga invändningar mot eller synpunkter på förslaget. tillstyrker förslaget om höjt särskilt bidrag men pekar på det faktum att eftersom det endast är möjligt att erhålla särskilt bidrag för hemmavarande barn för en boförälder som har barnet folkbokfört hos sig, innebär förslaget att en för- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 älder vars barn bor växelvis inte alltid omfattas av det. Den skillnad i belopp mellan föräldrar vars barn bor växelvis som finns beroende på vem av föräldrarna som barnet är folkbokfört hos, kommer att öka med förslaget. Utredningen om ekonomi och föräldrasamarbete vid särlevnad (S 2009:04) påpekar i likhet med att det finns en skillnad i möjligheten att få särskilt bidrag mellan föräldrar med barn som bor växelvis då barnet enbart kan vara folkbokfört på en adress. Detta anser utredningen är en konfliktdrivande faktor för särlevande föräldrar som kommer att förstärkas genom förslaget om höjt särskilt bidrag för hemmavarande barn. Sacos studentråd tillstyrker förslaget men anser att för studenter med barn ska det vara möjligt att i efterhand stämma av bostadsbidraget halvårsvis i stället för enbart per kalenderår som . Kommuner och Landsting är positiv till förslaget men efterlyser underlaget till beräkningen av besparingen i försörjningsstödet. Skälen för regeringens förslag: För att stärka ekonomin för de barnfamiljer som har den sämsta ekonomin och därmed öka deras marginaler föreslås en höjning av bostadsbidraget i form av det särskilda bidraget för hemmavarande barn. Förslaget innebär att det särskilda bidraget för hemmavarande barn höjs med till för ett barn, med till för två barn och med till för tre eller fler barn. Förslaget att höja det särskilda bidraget gynnar hushållen med de lägsta inkomsterna. Det gynnar också ekonomiskt utsatta barn oavsett hushållskonstellation. Ett höjt särskilt bidrag medför att hushåll med högre inkomster än kommer att bli berättigade till bostadsbidrag. De omkring 12 000 hushåll som tillkommer kommer dock endast att få låga belopp. Kostnaderna för förslaget beräknas till i ökade kostnader för bostadsbidrag. minskar kostnaderna för bostadstillägg till pensionärer och personer med sjukersättning med . minskar också kommunernas kostnader för ekonomiskt bistånd med 90 miljoner. Nettokostnaden för förslaget beräknas därför till totalt . 3.7.2Höjt bostadsbidrag till unga utan barn Regeringens förslag: Bostadsbidrag i form av bidrag till bostadskostnader till hushåll utan barn ska höjas så att bidrag lämnas , i stället för , av den del av bostadskostnaden som överstiger men inte , och , i stället för , av den överskjutande bostadskostnaden . Bestämmelserna ska träda i kraft . Skälen för regeringens förslag: För att stärka ekonomin för de unga utan barn som uppbär bostadsbidrag och därmed öka deras marginaler föreslås att den procentuella ersättningen för deras bostadskostnader höjs. Unga utan barn med bostadsbidrag får en ersättning som motsvarar av bostadskostnader mellan och , och av bostadskostnader . Den nya procentuella ersättningen föreslås i stället bli av bostadskostnaden. Förslaget beräknas även i genomsnitt medföra något minskade marginaleffekter för berörda hushåll. Vissa av dessa hushåll som är beroende av ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen (2001:453) för sin försörjning, kommer med ett höjt bostadsbidrag inte längre vara berättigade till ekonomiskt bistånd och marginaleffekten kommer därmed att minska från till , vilket är en betydande minskning. Förslaget omfattar alla unga utan barn med bostadsbidrag, knappt 45 000 personer, och den genomsnittliga höjningen av bostadsbidraget blir . Förslaget innebär att andelen berörda individer med inkomster av medianen minskar . Kostnaderna för förslaget beräknas till . 3.7.3Höjt bostadsbidrag i form av en sänkt nedre gräns för barnfamiljers bostadskostnader Regeringens förslag: Bostadsbidrag i form av bidrag till bostadskostnader ska för barnfamiljer höjas på så sätt att den nedre gränsen för de bostadskostnader för vilka det lämnas bidrag till, sänks från till . Den nya bostadskostnadsgränsen ska gälla även för de föräldrar som är och som inte får bostadsbidrag i form av särskilt bidrag. Bestämmelserna ska träda i kraft . Skälen för regeringens förslag: För att stärka ekonomin för de barnfamiljer som har de lägsta inkomsterna utan att drivkrafterna till arbete försvagas i allt för stor utsträckning, föreslås att den nedre gränsen för bostadskostnader vid vilken bidrag betalas ut sänks. Barnfamiljer med bostadsbidrag får inget bidrag för bostadskostnader . Den nya gränsen blir med förslaget . Den nya gränsen för bostadsbidrag bör gälla även för föräldrar som är och enbart har barn som bor sig. En del av de barnfamiljshushåll som är beroende av ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen (2001:453) för sin försörjning, kommer med ett höjt bostadsbidrag inte längre vara berättigade till ekonomiskt bistånd och marginaleffekten kommer därmed att minska från till . Denna sänkning av den nedre gränsen för vilken bostadskostnad som är bidragsgrundande når alla barnfamiljer med bostadsbidrag, knappt 510 000 personer. Av alla ensamstående med barn är det som berörs av förslaget. För en klar majoritet av barnfamiljerna innebär förslaget en höjning av bostadsbidraget med . Förslaget innebär att andelen berörda individer med inkomster av medianen minskar . För personer i de två lägsta inkomstdecilerna ökar den ekonomiska standarden med . Kostnaderna för förslaget är 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Regeringen bedömer även att detta förslag tillsammans med höjt bostadsbidrag till unga utan barn kommer att medföra en viss ökad administrationskostnad hos . Se vidare under utgiftsområde 10 anslag 2.1 administration. 3.8.1Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken I paragrafen görs en följdändring med anledning av att 97 kap. 19 § upphävs. Den upphävda paragrafen innehöll en undantagsregel, som är behövlig. Den nedre gränsen för de bostadskostnader som ligger till grund för beräkning av bidraget till bostadskostnader sänks från till . I paragrafen höjs bidragsbeloppen. 26 och 27 §§ I paragraferna höjs de procentsatser enligt vilka bidraget till bostadskostnader beräknas för hushåll utan barn. Tabell 3.6 Anslagsutveckling 1:1 Allmänna barnbidrag 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Anslaget används för allmänna barnbidrag. De allmänna barnbidragen består av barnbidrag, flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag. Anslaget omfattar även tilläggsbelopp vid familjeförmåner med hänsyn till EU-regler (Rådets förordning nr 883/04 om samordning av de sociala trygghetssystemen i EU). Allmänna barnbidrag lämnas fr.o.m. månaden efter barnets födelse eller när rätten till barnbidrag annars uppkommit. Bidraget utges t.o.m. det kvartal då barnet fyller eller t.o.m. den månad då rätten upphör av någon annan anledning. är nivån på barnbidraget per barn och månad. Utgiftsutvecklingen inom anslaget är främst beroende av bidragets nivå och antal barn . Om antalet bidragsberättigade barn förändras med 5 000 påverkar det anslagsbelastningen med ca . trädde en lagändring i kraft (prop. 2009/10:99) som innebar en höjning av flerbarnstillägget med för det andra barnet (till ), för det tredje barnet (till ), för det fjärde barnet (till ) samt för det femte och varje ytterligare barn (till ). Höjningen innebär en årlig kostnadsökning på ca . Under uppgick utgifterna för de allmänna barnbidragen till . Det innebär att utgifterna detta år understeg anslaget med . Av de totala utgifterna för anslaget utgjorde barnbidraget , flerbarnstillägget , förlängt barnbidrag och EU-förmåner . Fördelningen har varit stabil med undantag för höjningen av flerbarnstillägget 2010 som innebar 1 procents förändring från barnbidrag till flerbarnstillägg. För innevarande budgetår beräknas utgifterna till , vilket är lägre än anvisat anslag. De allmänna barnbidragen syftar till att ge alla barnfamiljer lika förutsättningar till en god ekonomisk levnadsstandard. Barnbidraget är ett generellt stöd och lätt att överblicka samt enkelt och förhållandevis billigt att administrera. Bedömningen av anslagsbehovet utgår från () senaste befolkningsprognos . är utgiften för anslaget högre jämfört med . Detta kan förklaras av att nivåerna för flerbarnstillägget höjdes fr.o.m. samt att antalet barn har ökat. Prognosen över antal barn har dock skrivits ned av SCB, vilket motiverar en nedskrivning av utgiften för anslaget även om trenden med en nettoökning av antal barn beräknas att kvarstå. SCB räknar med en gradvis nettoökning av antal barn . Att det föds fler barn och att fruktsamheten har ökat bidrar till en ökning av antal flerbarnstillägg . Till följd av att färre barn förväntas passera förväntas dock antal barn med förlängt barnbidrag att bli färre. Utgiftsutvecklingen för EU-familjeförmåner har minskat något men förväntas öka med ca . Sammantaget innebär detta att kostnaden för anslaget kommer att öka . Tabell 3.7 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:1 Allmänna barnbidrag Förändring till följd av: till/från andra 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 24 anvisas för anslaget 1:1 Allmänna barnbidrag . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till 24 853 000 000, 25 189 000 000 respektive 25 . Tabell 3.8 Anslagsutveckling 1:2 Föräldraförsäkring 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2För 2012 avser 3 025 206 tkr statlig ålderspensionsavgift varav -162 017 tkr avser regleringsbelopp . Anslaget används för föräldraförsäkring. Föräldraförsäkringen omfattar föräldrapenning i samband med barns födelse, tillfällig föräldrapenning, graviditetspenning samt jämställdhetsbonus intjänad fr.o.m. . Ut- giftsutvecklingen inom föräldraförsäkringen är främst beroende av ersättningsnivån, antal födda barn och fördelning av ersättningsdagar mellan föräldrarna. Förändringar i födelsetalet påverkar redan på kort sikt användningen av både föräldrapenning, graviditetspenning och de tio s.k. pappadagarna inom den tillfälliga föräldrapenningen. På påverkas även tillfällig föräldrapenning för vård av barn. Tabell 3.9 Anslagets komponenter 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Föräldrapenning kan betalas ut i samband med ett barns födelse eller adoption under . Av de lämnas föräldrapenning på sjukpenningnivå eller grundnivå . För resterande lämnas föräldrapenning på lägstanivå. Utgiften för föräldrapenning utgjorde av den totala utgiften för de tre förmånerna inom föräldraförsäkringen. ökade utgiften med jämfört med . Utgiftsökningen beror på fler utbetalda dagar samt en högre medelersättning. utbetalades föräldrapenning för totalt 49,7 miljoner dagar vilket är fler än 2009. Ökningen av utbetalda dagar är främst en följd av det stigande antalet födda barn. föddes ca 116 000 barn vilket är det högsta antalet . Medelersättningen per ersatt dag har ökat till 2010 jämfört med året innan. Medelersättningen för kvinnor var per dag och för män per dag. Skillnaden mellan medelersättning bland män och kvinnor förklaras dels av inkomstskillnader, dels av att kvinnor använder nästan fyra gånger fler lägstanivådagar och nästan tio gånger fler grundnivådagar än män. Antalet dagar uttagna av män har ökat kontinuerligt sedan föräldrapenningen infördes. beskriver i sitt svar på regeringsuppdrag om föräldrapenningens utveckling (S2011/4363/FST) att andelen dagar utbetalda till män nådde . Tillfällig föräldrapenning består av ersättning för vård av barn, de s.k. pappadagarna i samband med barns födelse och kontaktdagar för barn som omfattas av 1 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Utgiften för tillfällig föräldrapenning var vilket motsvarar en ökning med ca jämfört med . Totalt betalades det ut ersättning med drygt 5,4 miljoner för dagar med tillfällig föräldrapenning varav ca 4,7 miljoner för vård av barn. Medelersättningen 2010 per ersatt dag var för kvinnor och för män. Användningen av tillfällig föräldrapenning är relativt jämnt fördelad mellan kvinnor och män. De dagar som används för vård av sjukt barn utgör den största delen av förmånen. Av betalades ut till män . I genomsnitt använde kvinnorna och männen . kan tillfällig föräldrapenning betalas ut under ett obegränsat antal dagar när ett allvarligt sjukt barn som inte har fyllt genomgår behandling mot sitt sjukdomstillstånd och att det utan behandlingen föreligger en fara för barnets liv. infördes en utvidgning av rätten till tillfällig föräldrapenning för ensamstående föräldrar. var utgiften och avsåg . Förmånen har utbetalats till 245 personer varav var män och kvinnor. I genomsnitt använde kvinnorna och männen . har en bestämmelse införts som innebär att tillfällig föräldrapenning kan betalas ut under per förälder och barn i samband med att ett barn som är har avlidit. Kostnaden för graviditetspenning är starkt knuten till antalet födda barn. Antalet födda är ca 4 000 fler än . Graviditetspenning betalades ut vilket är en minskning jämfört med . Andelen gravida som beviljades graviditetspenning var , vilket var en minskning med jämfört med . Medelantalet utbetalda dagar för de kvinnor som har fått graviditetspenning har varit närmast oförändrat och låg . Regeringen införde en jämställdhetsbonus i syfte att ge föräldrar bättre ekonomiska möjligheter och incitament till att fördela föräldraledigheten mer jämlikt samt att även förbättra förutsättningarna för en ökad jämställdhet på arbetsmarknaden. Jämställdhetsbonusen utges som en kreditering på skattekontot. Regeringen har i proposition 2010/11:146 Förbättringar inom familjepolitiken, föreslagit att jämställdhetsbonusen i stället betalas ut i så nära anslutning till uttaget av föräldrapenning som möjligt. Till följd av att detta beräknas anslaget Föräldraförsäkring ökas med 2012 i förhållande till beräkningen ekonomiska vårproposition. beräknas anslaget ökas med , med och med . Regeringens mål inom familjepolitiken betonar tydligt att familjepolitiken ska stärka föräldrars makt över sin livssituation och öka familjernas valfrihet. I proposition 2010/11:146 har regeringen därför föreslagit en möjlighet för föräldrar att fr.o.m. kunna ta ut föräldrapenning i under barnets första levnadsår. Rätten gäller de föräldrapenningdagar som kan överlåtas och inte de som är reserverade för respektive förälder. De nuvarande tio s.k. pappadagarna kvarstår. Vidare har regeringen i samma proposition föreslagit att jämställdhetsbonusen ska förenklas fr.o.m. . Förenklingen innebär att bonusen utbetalas tillsammans med föräldrapenningen i stället för att som ges som en kreditering på skattekontot. När den förälder som har tagit ut minst dagar tar ut föräldrapenning får båda föräldrarna i jämställdhetsbonus per dag. Regeringen vill ytterligare förbättra möjligheterna för ensamstående föräldrar att använda föräldrapenningen. Regeringen har därför givit i uppdrag att utreda möjligheterna för föräldrar som har ensam vårdnad om ett barn att kunna överlåta en del av föräldrapenningen till någon annan person som inte är förälder. ska vidare utreda möj- ligheten för den förälder som i praktiken är ensam om att ta hand om sitt barn att kunna ta del av alla föräldrapenningdagar. I syfte att förenkla reglerna inom den tillfälliga föräldrapenningen har regeringen också givit i uppdrag att utreda möjligheterna att ta bort anmälningsplikten för första vårddagen inom den tillfälliga föräldrapenningen. Dessutom ska utreda möjligheten för studerande att låta någon annan person vårda den studerandes sjuka barn med tillfällig föräldrapenning. Uppdragen ska redovisas . Regeringen har givit Inspektionen för socialförsäkringen i uppdrag att analysera tillämpningen av lagstiftningen inom sjukpenning och graviditetspenning i ärenden som rör kvinnor med graviditetsrelaterade besvär. Om analysen visar att det finns brister i tillämpningen ska förslag till åtgärder redovisas. Uppdraget ska redovisas . Utgiftsökningen till följd av beslut avser de reformer som regeringen har föreslagit i proposition 2010/11:146, Förbättringar inom familjepolitiken. Reformerna innebär en förenklad jämställdhetsbonus samt möjlighet för föräldrar till samtida uttag av föräldrapenning. Utgifterna för dessa reformer beräknas till 60 respektive . Anslagsökningen med sker till följd av att bonusen förenklas. Kostnaden ökar som en följd av att fler kommer att få bonus utbetalt när ansökningsförfarande och kravet på arbetsinkomst slopas. Förutom denna ökning tillkommer överföringen från inkomsttill utgiftssidan på statens budget som blir en följd av att skattekrediteringen ersätts med en utbetalning i samband med föräldrapenninguttag. Därtill kommer vissa kostnader för administration och handläggning, se UO10, anslag 2:1 administration. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 3.10 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:2 Föräldraförsäkring Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 35 anvisas för anslaget 1:2 Föräldraförsäkring . 2014 och 2015 beräknas 36 924 556 000, 38 315 501 000 Tabell 3.11 Anslagsutveckling 1:3 Underhållsstöd 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för underhållsstöd och förlängt underhållsstöd. Genom underhållsstödet garanterar samhället att ett barn till särlevande föräldrar får ett visst underhåll även när den bidragsskyldiga föräldern inte fullgör sin underhållsskyldighet. Underhållsstöd lämnas också för barn vars förälder ensam har adopterat barnet. Underhållsstöd kan utges som fullt underhållsstöd, utfyllnadsbidrag eller underhållsstöd vid växelvis boende. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Inom anslaget underhållsstöd finns det dels en bidragsmottagande förälder eller bidragsmottagande ungdom , dels en bidragsskyldig förälder. Den sistnämnda ska helt eller delvis återbetala samhällets kostnader för det underhållsstöd som betalats ut för barnet. Den största andelen av de bidragsskyldiga är män (). Antalet bidragsskyldiga har minskat medan könsfördelningen har varit i stort sett densamma. Utgiftsutvecklingen för underhållsstödet är beroende av omvärldsfaktorer som exempelvis antal separationer, antal barn, födelsetal och löneutvecklingen. Utgiftsstyrande faktorer som staten kan påverka är bl.a. underhållsstödets nivå, procentsatserna som bestämmer den bidragsskyldiga förälderns betalningsskyldighet samt storleken på det grundavdrag på inkomsten för egna levnadskostnader som får göras innan betalningsskyldigheten beräknas. Om antalet barn avviker med 1 000 påverkar det anslagsbehovet med ca . Inbetalningsgraden från bidragsskyldiga bedöms till av det debiterade beloppet exklusive inbetalningar från (). Om inbetalningsgraden avviker påverkar det anslagsbehovet med . Om timlöneutvecklingen ökar minskar utgifterna med . översteg utgifterna för underhållsstödet anvisade medel med . För innevarande budgetår beräknas utgifterna till , vilket är ca mindre än anvisade medel. Det belopp som de bidragsskyldiga föräldrarna har att återbetala för statens kostnader för underhållsstöd har minskat . Det innebär att statens utgifter för underhållsstöd ökar. Det totala antalet barn inom underhållsstödssystemet har dock minskat i samtliga kategorier vilket minskar utgifterna för anslaget. Antalet barn med fullt underhållsstöd har i genomsnitt minskat jämfört med . Antalet barn där underhållsstöd lämnas vid växelvis boende har minskat och antalet barn med utfyllnadsbidrag har minskat . Minskningen av antal barn med underhållsstöd kan huvudsakligen förklaras av de låga födelsetalen och . De årskullar som kommer in i systemet är mindre än de årskullar som lämnar systemet med anledning av att de uppnått en för hög ålder. Enligt SCB:s befolkningsprognos förväntas antalet barn i åldrarna öka 20122015 medan antalet ungdomar i åldrarna 1620 förväntas minska. I och med att minskningen bland ungdomarna är större än ökningen bland barnen bli nettoeffekten negativ under 20122014. förväntas emellertid nettoeffekten att bli positiv igen. Prognosen har dock skrivits ned något till följd av att antalet barn i befolkningen förväntas bli något lägre än vad som tidigare antagits även om trenden med ökat antal barn kvarstår. På grund av den väntade ökningen av barn i åldrarna kan minskningstakten av antalet barn med underhållsstöd sakta ner något . Ytterligare en orsak till färre barn i systemet är att särlevande föräldrar i större omfattning reglerar underhållet själva utanför underhållsstödssystemet. I praktiken kan detta ofta förklaras av att barn till särlevande föräldrar i allt större utsträckning bor växelvis och att underhållet då regleras genom att respektive förälder ansvarar för de kostnader som uppstår när föräldern har barnet hos sig. När det gäller andelen barn i de olika kategorierna av underhållsstöd minskar utfyllnadsbidrag och bidrag vid växelvis boende marginellt medan fullt underhållsstöd ökar. Denna utveckling innebär att utgifterna för anslaget ökar. Sammanlagt debiterat belopp för bidragsskyldiga har minskat . Anledningen till det är delvis den höjning av grundavdraget som trädde i kraft , dvs. det belopp som den bidragsskyldige får förbehålla sig för egna levnadskostnader innan betalningsskyldigheten beräknas. De bidragsskyldigas inkomster påverkar det debiterade beloppet och därmed inbetalningsgradens storlek. Då det är taxerade inkomster som ligger till grund för det debiterade beloppet finns det en tvåårig eftersläpning på denna effekt. Även försämringen av ekonomi som inträffade och en tämligen hög arbetslöshet som följd kan vara en bidragande faktor till ett sjunkande debiterat belopp. Att allt fler särlevande föräldrar reglerar underhållet utanför underhållsstödet innebär troligtvis också att det är föräldrar med en lägre betalningsförmåga som blir kvar i underhållsstödssystemet och som då debiteras ett lägre belopp än . Detta kan också vara en bidragande faktor till att de bidragsskyldigas debiterade betalningsbeloppet har minskat. De debiterade betalningsbeloppen har varit lägre än 2010, vilket har föranlett en nedjustering av betalningsbeloppen jämfört med tidigare antaganden. återbetalades av de debiterade beloppen, vilket är lägre än än . beräknas dock inbetalningsgraden från bidragsskyldiga att successivt öka. Bidragsskyldigas skulder hos KFM var i genomsnitt och bidragsskyldigas inbetalning av skulden till KFM var i genomsnitt , vilket är högre än då inbetalningarna var i genomsnitt .