prop · GY03100d5 · 2011-04-13 00:00:00 — Fördelen med att använda en mikrosimuleringsmodell är att en sådan modell fångar upp interaktionseffekter och icke-linjära samband i transfereringssystemen. Nackdelen är att modellen inte innehåller alla poster på budgeten som bedöms vara känsliga för den makroekonomiska utvecklingen.14 Resultaten från FASIT-modellen (metod 2) har därför kompletterats med siffror från känslighetsberäkningarna på de områden som modellen inte täcker. 4.1Scenario med lägre tillväxt och högre priser (utbudschock) Det alternativa makroekonomiska scenariot baseras på antagandet att inflationen i och i omvärlden blir högre till följd av att exempelvis livsmedelspriser och energipriser stiger kraftigt. De högre priserna dämpar BNP- utvecklingen av flera skäl. Högre priser innebär bl.a. att hushållens reala disponibla inkomster minskar, vilket dämpar hushållens konsumtion. Dessutom leder högre energipriser till att investeringsutvecklingen hålls tillbaka. Det högre inflationstrycket medför att höjer reporäntan. Den högre reporäntan leder till att konsumtions- och investeringsefterfrågan dämpas ytterligare. En svagare internationell utveckling bidrar även till att exporten minskar. Sammantaget innebär detta att BNP utvecklas svagare som inflationstrycket är högre. Den ackumulerade effekten på BNP-tillväxten respektive prisnivån uppgår till -respektive (se tabell 4.1 och tabell U.4 i underbilagan). Tabell 4.1 Makroekonomiska variabler (urval1) vid ett alternativt makroekonomiskt scenario Avvikelse från ett hypotetiskt jämviktsscenario. Om inget annat anges redovisas den ackumulerade avvikelsen i procentenheter jämfört med den procentuella utvecklingen i jämviktsscenariot. I övriga fall redovisas den ackumulerade avvikelsen i samma enhet som nivån i jämviktsscenariot. -1,0 -1,4 -1,3 -0,7 -0,8 -1,5 -2,7 -3,8 -4,6 -5,1 Öppen arbetslöshet (andel av arbetskraften), nivå -1,2 -2,2 -3,0 -3,7 -4,1 -0,8 -0,8 -0,4 Prisbasbelopp, nivå, kronor -0,14 Öppen arbetslöshet, nivå, nivå, tusental personer Reporänta, nivå, 1 Urvalet består av variabler som är viktiga för utvecklingen av de takbegränsade utgifterna. Källa: Egna beräkningar. Den lägre efterfrågan bidrar till att sysselsättningsutvecklingen blir svagare och att arbetslösheten blir högre. , när effekten av utbudsstörningen är som störst, är arbetslösheten högre än vad som annars varit fallet. På kommer prisökningarna att dämpas och penningpolitiken kan bli mer expansiv, vilket leder till att BNP utvecklas starkare än i huvudscenariot. De långsiktiga effekterna på och arbetsmarknaden kommer därför att vara begränsade. 13Med känslighetsberäkning avses den förväntade förändringen av en utgift till följd av förändringen i den makroekonomiska variabel (de variabler) som direkt påverkar utgiftens utveckling. 14FASIT-modellen täcker av utgiftsmassan på transfereringsanslag vilket kan jämföras med känslighetsberäkningen som täcker av utgiftsmassan. 4.2Effekten blir att utgifterna ökar kraftigt sikt Den oförutsedda utbudsstörningen medför att de takbegränsade utgifterna beräknas bli högre år t (innevarande år) och mellan år t+1 (se tabell 4.2). År t+2 blir de takbegränsade utgifterna mellan . År t+3 blir utgifterna mellan . Utgiftsförändringen förutsätts helt och hållet ske via automatiska stabilisatorer och pris- och löneomräkning av förvaltningsanslag. Beräkningen innehåller inga diskretionära förändringar i utgiftspolitiken i syfte att stabilisera konjunkturen. 2010/11:100 BILAGA 4 Tabell 4.2 Effekt på de takbegränsade utgifterna av det alternativa makroekonomiska scenariot Totalt, andel av takbegränsade utgifter (%) Totalt, andel av takbegränsade utgifter (%) *Metod 1 bygger huvudsakligen på känslighetsberäkningar för transfereringsanslag. Beräkningarna är gjorda pris- och lönenivå. **Metod 2 bygger huvudsakligen på FASIT-modellen. Källa: Egna beräkningar. Diagram 4.1 Effekt på de takbegränsade utgifterna av det alternativa makroekonomiska scenariot Procent av takbegränsade utgifter Källa: Egna beräkningar. 2010/11:100 BILAGA 4 De arbetsmarknadsrelaterade utgifterna stiger redan första året till följd av högre arbetslöshet och fler personer i arbetsmarknadspolitiska program (se diagram 4.1).15 påverkas prisbasbeloppet och därmed ökar utgifterna för sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning, garanti- och ålderspension samt föräldrapenning. Utgifterna för flera av de rättighetsstyrda transfereringarna ökar även till följd av löneökningarna i ekonomin. påverkas även förvaltningsanslagen via pris- och löneomräkningen.16 förefaller ha blivit mindre känslig för makroekonomiska förändringar . Detta yttrar sig bl.a. i att budgetelasticiteten med avseende på förändringar av BNP som användes av utredningen var högre än den som används (0,75 resp. 0,55), även om denna siffra gäller det finansiella sparandet i den offentliga sektorn och inte bara de takbegränsade utgifterna. Dessutom byggde utredningens metod på ekonometriskt skattade samband som sannolikt innehöll effekter av diskretionär finanspolitik. Sammantaget visar genomgången av simuleringarna följande; -De simuleringar som gjorts inom ramen för denna bilaga stödjer en budgeteringsmarginal som ökar successivt i takt med att prognoshorisonten blir längre. -Resultaten pekar på att hela den makroekonomiska osäkerheten på utgiftssidan ryms inom ramen för nuvarande riktlinje förutom vid mycket stora utbudschocker. Då beaktas dock inte effekter av eventuella diskretionära konjunkturstabiliserande åtgärder. Budgeteringsmarginalen bör dimensioneras så att utgiftstaket kan även om den ekonomiska utvecklingen skulle avvika från den som förväntades då utgiftstaket bestämdes. En alltför liten marginal kan medföra att utgiftspolitiken blir procyklisk i en konjunkturnedgång genom att de automatiska stabilisatorerna inte tillåts verka full ut. En allt för stor marginal kan å andra sidan verka utgiftsdrivande eftersom utgiftstaket förlorar sin roll som utgiftsrestriktion. Sedan systemet med utgiftstak infördes -På kort sikt är det i första hand arbetshar taket aldrig överskridits. marknadsrelaterade utgifter som ökar. slår effekterna av högre priser och löner igenom på större delen av övriga transfereringar som t.ex. sjukförsäkring, pensioner och föräldraförsäkring. påverkas myndigheternas förvaltningsanslag via pris- och löneomräkningen. -Effekterna på de takbegränsade utgifterna blir inte lika stora som i Budgetprocess- Resultatet är inte oväntat eftersom budgetens utgiftssida 15Ökningen sker i jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdomar. Volymerna i jobbgarantin för ungdomar påverkas med 3-6 månaders fördröjning. Volymerna i jobb- och utvecklingsgarantin påverkas med fördröjning. 16Denna effekt uppkommer först eftersom pris- och löneomräkningen för ett visst år baseras på pris- och löneutvecklingen . har regeringen dock tvingats till utgiftsbegränsningar i syfte att klara taket. I första hand beror inte detta på att riktlinjen för budgeteringsmarginalen varit för liten, utan snarare på att den ursprungliga budgeteringsmarginalen successivt togs i anspråk för reformer. De simuleringar som har gjorts inom ramen för denna bilaga visar att det extra utgiftstryck via automatiska stabilisatorer som följer av en relativt allvarlig och utdragen ekonomisk kris ryms inom ramen för nuvarande riktlinje för budgeteringsmarginalen storlek. Det går till och med att argumentera för att marginalen för innevarande och nästkommande år är överdimensionerad. Då är endast den osäkerhet som är direkt kopplad till den makroekonomiska utvecklingen beaktad. Andra faktorer är inte beaktade, t.ex. att konsekvenserna av redan fattade beslut missbedömts eller att myndigheternas utnyttjande av anslagssparande ökar oväntat mycket. Detta behöver dock inte vara något större problem eftersom det tycks finnas en latent osäkerhetsmarginal (bias) i prognoserna som framgår tydligt vid genomgången av den historiska prognosprecisionen. Mönstret med systematiska överskattningar är extra tydligt i prognoserna och . över perioden 19972009 har de takbegränsade utgifterna inte underskattats under innevarande budgetår. I genomsnitt uppgår överskattningen till närmare en procent av utgifterna och variationen är förhållandevis liten. Med lite längre prognoshorisont är systematiken inte lika tydlig och variationen är betydligt större. Det förekommer också att utgifterna underskattats men aldrig med mer än 1,. Genomgången av historiska prognosfel och resultaten av de simuleringar som gjorts stödjer den profil för budgeteringsmarginalen som ges av dagens riktlinje, dvs. en marginal som ökar i takt med att prognoshorisonten blir längre. Däremot ger dessa data inte stöd för att marginalen ska vara så stor som för innevarande budgetår (t) och nästkommande budgetår (t+1). Resultaten talar snarare för en marginal i storleksordningen för innevarande och nästkommande år. För påföljande budgetår förefaller nuvarande riktlinje vara mer välavvägd. Det finns emellertid faktorer som talar emot att minska nivån på riktlinjen, i alla fall när det gäller innevarande och nästkommande år. För det första är den latenta osäkerhetsmarginalen sannolikt mindre då utgiftstrycket är högt (se avsnitt 3.1). Dessutom har överskattningen av transfereringsanslag ökat och mycket talar för att detta mönster är tillfälligt. Därför bör den latenta osäkerhetsmarginalen inte ges för stor vikt vid bedömningen av lämplig storlek på budgeteringsmarginalen. Vidare minskar antalet möjliga effektiva utgiftsbegränsande åtgärder i takt med att det aktuella budgetårets slut närmar sig. När det gäller åren t+2 och t+3 ger historiska prognosfel och simuleringarna stöd för den nuvarande riktlinjen. 2010/11:100 BILAGA 4 Resultaten av genomförd studie visar att riktlinjen för budgeteringsmarginalens storlek för innevarande och nästkommande år är i överkant i förhållande till den osäkerhet som budgeteringsmarginalen ska hantera. finns det argument för att inte minska budgeteringsmarginalens rekommenderade storlek . När det gäller efterföljande år förefaller nuvarande riktlinje vara väl avvägd. Gällande riktlinje är vid det här laget dessutom väl inarbetad. Slutsatsen är därför att den inte bör minskas. Budgeteringsmarginalen bör vara av de takbegränsade utgifterna för det innevarande året (t), för (t+1), för (t+2), och för det tredje året (t+3). Denna riktlinje ingår i för finanspolitiken (regeringens skrivelse 2010/11:79). 2010/11:100 BILAGA 4 Tabell U.1: Budgeteringsmarginalen, prognos/utfall Källa: Egna beräkningar. 2010/11:100 BILAGA 4 Tabell U.2: Reformer jämfört med föregående ekonomiska proposition * Beslut som tillkommit sent redovisas under nästkommande års ekonomiska vårproposition för att hålla nere antalet rader i tabellen. Källa: Egna beräkningar. 2010/11:100 BILAGA 4 Tabell U.3: Budgeteringsmarginalen, justerad för beslut/reformer som tillkommit efter prognostillfället Källa: Egna beräkningar. 2010/11:100 BILAGA 4 Tabell U.4 Makroekonomiska variabler vid ett alternativt makroekonomiskt scenario Avvikelse från ett hypotetiskt jämviktsscenario. Om inget annat anges redovisas den ackumulerade avvikelsen i procentenheter jämfört med den procentuella utvecklingen i jämviktsscenariot. I övriga fall redovisas den ackumulerade avvikelsen i samma enhet som nivån i jämviktsscenariot. BNP, löpande priser -1,0 -1,4 -1,3 -0,7 -0,8 -1,6 -1,9 -1,8 -1,0 -1,4 -0,2 -4,8 -6,8 -6,2 -8,0 -0,5 -1,0 -1,1 -1,9 -1,4 -0,2 -0,2 BNP, fasta priser -1,5 -2,7 -3,8 -4,6 -5,1 -2,1 -3,2 -4,3 -4,9 -5,7 -0,7 -6,1 -9,3 -10,1 -12,3 -1,0 -2,3 -2,3 -2,4 -2,7 -1,6 -3,2 -3,9 -4,1 -4,5 -0,3 -0,5 -0,8 -1,2 -1,5 Öppen arbetslöshet (andel av arbetskraften), nivå -0,2 -0,4 -0,1 -1,0 -1,8 -2,9 -3,7 -4,3 -1,2 -2,2 -3,0 -3,7 -4,1 -0,3 -0,5 -0,8 -0,9 -1,0 Summa arbetskostnad (lönesumma) -0,8 -0,8 -0,4 Prisbasbelopp, nivå, kronor -0,14 Inkomstbasbelopp, nivå, kronor Öppen arbetslöshet, nivå, tusental personer Arbetsmarknadsåtgärder, nivå, tusental personer BNI, nivå, mdkr Reporänta, nivå, årsgenomsnitt Ränta, statsskuldväxel 6 mån., nivå, årsgenomsnitt Ränta, statsobligation , nivå, årsgenomsnitt -0,3 -0,5 -0,8 -1,2 -1,5 Källa: Egna beräkningar.