prop · GZ031d32 · 2011-09-20 00:00:00 — konstaterar i rapporten att arbetet med jämställdhetsintegrering på den regionala nivån har tappat fart och att det återstår mycket arbete för att jämställdhet ska vara integrerat i det regionala tillväxtarbetet. Engagemanget och arbetet med jämställdhetsintegrering varierar över landet. Rapporten visar också att roll- och ansvarsfördelningen för jämställdhetsintegrering behöver tydliggöras på regional nivå. Länsstyrelserna har, enligt , generellt sett kommit längre i jämställdhetsarbetet än vad berörda landsting, och samverkansorganen har. Det framgår också att det finns behov av utbildning och ökad kunskap om jämställdhet bl.a. på styr- och ledningsnivå inom organisationer som arbetar med hållbar regional tillväxt. Ökat fokus på lärande inom det regionala tillväxtarbetet Organisationer med ansvar för det regionala tillväxtarbetet i samtliga län har enligt uppdrag från regeringen , och de riktlinjer tagit fram, upprättat en plan för uppföljning, utvärdering, analys och lärande (lärandeplan) av det regionala tillväxtarbetet i länet. Lärandeplanerna har redovisats till () och visar att kvalitén och omfattningen varierar mellan länen. Framtagandet av lärandeplanerna har bidragit till ett ökat fokus på bl.a. strategiskt arbete med omvärldsbevakning, aktörsdialog och samverkan mellan finansiärer samt uppföljning och utvärdering av det regionala program- och strategiarbetet. Ett ökat mandat för länen att arbeta med lärande kan vidare ge ett mer samlat grepp regionalt kring analys, uppföljning och utvärderingsarbetet. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser har 2011 fått i uppdrag av regeringen att lämna förslag till hur lärandet inom den regionala tillväxtpolitiken kan utvecklas. Myndigheten ska bl.a. analysera hur länens lärandeplaner och följeforskningen inom strukturfondsprogrammen kan utvecklas. Uppdraget ska redovisas i en slutrapport till () . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Program och verktyg för hållbar regional tillväxt Medel för regional projektverksamhet har beviljats av länsstyrelser, samverkansorgan och regionala självstyrelseorgan. Samtliga insatser som inkluderas i redovisningen av regional projektverksamhet är finansierade av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder och är dessutom medfinansierade av olika aktörer. Insatserna är ofta medfinansierade av anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013. Andra medfinansiärer är bl.a. statliga myndigheter, samverkansorgan, landsting, kommuner och privata aktörer.8 I diagram 2.3 redovisas fördelningen av den totala finansieringen av regional projektverksamhet, som uppgår till , fördelat på den nationella strategins prioriteringar. Huvudsakliga prioriteringar har varit: -Innovation och förnyelse (dvs. Innovativa miljöer och Entreprenörskap) , . -Tillgänglighet (dvs. Regionförstoring och Ett utvecklat informationssamhälle) , . -Strategiskt gränsöverskridande samarbete , . -Kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud , 259 miljoner kronor.9 I diagram 2.4 redovisas den totala volymen av beslutade medel om regional projektverksamhet per anslag eller medfinansiär som uppgår till för 2010.10 Av finansieringen kommer bl.a.: 8 Uppgifterna är hämtade från rapporten och resultatvärdering av regionala företagsstöd och stöd till projektverksamhet som publicerade (rapport 0091). 9 Insatser inom dessa områden sker till stor del inom ramen för det nationella strukturfondsprogrammet (Europeiska socialfonden). 10 Beloppen nedan är avrundade. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 -, , från statliga medel (dvs. Anslag 1:1 Regionala tillväxtåtgärder och Staten övrigt). -, , från EU-medel.11 -, , från kommuner, landsting, samverkansorgan och regionala självstyrelseorgan. -, , från privat finansiering. -, , från övrig finansiering (bl.a. utländska finansiärer inom EU:s territoriella samarbetsprogram). 11 Med EU-medel avses främst medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 inklusive medel från program inom ramen för det europeiska territoriella samarbetet, Europeiska socialfonden perioden 20072013 och landsbygdsprogrammet 20072013. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Diagram 2.3 Total finansiering av regional projektverksamhet 2010 fördelat på nationella strategins prioriteringar, i tusental kronor och procent Ökat arbetskraftsutbud 49 255 Diagram 2.4 Total finansiering av regional projektverksamhet 2010 per anslag/medfinansiär, i tusental kronor och procent Landsting/Samverkansorgan/Regionala 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 De medel som avser statlig medfinansiering om innefattar anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder om och övrig statlig medfinansiering om . I tabell 2.6 redovisas de största finansiärerna inom övrig statlig medfinansiering vilka är universitet och högskolor, och . Tabell 2.6 De största medfinansiärerna inom övrig statlig finansiering 2010 Fördelningen av beslutade regionala projektmedel 2010 inom anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder kan sorteras efter de s.k. nationella ämneskategorierna, vilket möjliggör en mer finfördelad redovisning av insatserna. I tabell 2.7 framgår fördelningen mellan ämneskategorierna. Den totala insatsen är emellertid högre än angiva belopp eftersom insatserna medfinansieras av olika aktörer. I tabell 2.8 redovisas beslutade regionala projektmedel inom anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder, som 2010 uppgår till ca , fördelat på respektive län och nationella strategins prioriteringar. Området innovation och förnyelse har varit prioriterat. Tabell 2.7 Regional projektverksamhet finansierad av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder sorterat efter de s.k. nationella ämneskategorierna 2010 Främjande av samarbete, kunskaps- utveckling och kunskapsutbyte inom Utveckling av förutsättningar för innovation (t.ex. utbildnings- och kompetens- Främjande av miljövänliga tjänster, produkter och produktionsprocesser i små Övriga åtgärder för att stimulera entreprenörskap (t.ex. attitydpåverkande Insatser för utveckling av existerande Kapitalförsörjningsinsatser för små och Transport/regionförstoring (t.ex. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.8 Beslutade regionala projektmedel från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder 2010 fördelat på respektive län och den nationella strategins prioriteringar (avrundade belopp) EU:s strukturfondsprogram perioden 2013 För programperioden 20072013 har tilldelats medel från EU:s två strukturfonder: Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) och Europeiska socialfonden (ESF) (se utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv). Medlen från ERUF fördelas till ett antal program inom de två målen Regional konkurrenskraft och sysselsättning och Europeiskt territoriellt samarbete. Strukturfondsprogrammen för dessa två mål täcker geografiskt hela . Regionala strukturfondsprogram för regional konkurrenskraft och sysselsättning EU-ramen (ERUF) för de åtta regionala strukturfondsprogrammen 20072013 är ca . Dessa medel beräknas medfinansieras med nationella offentliga medel om ca . Näringslivets deltagande i programmen är av stor betydelse. Enligt en indikativ uppskattning kommer näringslivets medfinansiering att uppgå till ca . Den totala omslutningen för de åtta regionala strukturfondsprogrammen beräknas därmed uppgå till ca 22,6 miljarder 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 kronor (EU-medel, svenska offentliga medel samt privat medfinansiering). uppgår beslut om medel från ERUF i de åtta regionala strukturfondsprogrammen till ca och beslut om nationell offentlig medfinansiering uppgår till ca . Den beslutade privata medfinansieringen uppgår till ca . De första utbetalningarna av EU-medel till projektägare gjordes . uppgår utbetalningarna till ca , vilket motsvarar av EU- ramen. Utbetalningarna av nationell offentlig medfinansiering uppgår till ca och motsvarande siffra för de privata medlen är . I samband med framtagandet av de åtta regionala strukturfondsprogrammen för perioden 20072013 gav information till Europeiska kommissionen om beslutens indikativa fördelning mellan programmens områden. redovisas det ackumulerade utfallet till Europeiska kommissionen. De mest prioriterade och ekonomisk största områdena framgår av tabell 2.9. Totalt har ca beslutats inom områdena forskning och utveckling, innovation och entreprenörskap. Även inom transport har en stor andel av medlen beslutats. Inom områdena förnybar energi och energieffektivitet är beslutsfattandet relativt lågt, i förhållande till den indikativa fördelningen.12 Tabell 2.9 Indikativ fördelning 20072013 mellan de mest prioriterade områdena i de regionala strukturfondsprogrammen Miljoner kronor (avrundade belopp) Forskning och utveckling, innova- Förnybar energi och energieffekti- Turism, kultur och storstad I tabell 2.10 redovisas de beslutade medlen inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen fördelat på nationella strategins prioriterade områden. Tabell 2.10 Fördelning av beslutade medel 20072013 på vissa av den nationella strategins prioriterade områden i de regionala strukturfondsprogrammen t.o.m. 20101 Miljoner kronor (avrundade belopp) else, varav: Tillgänglighet, varav: 1Det prioriterade området kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud finansieras i huvudsak inom det nationella strukturfondsprogrammet (ESF). Se tabell 2.12 avseende det prioriterade området strategiskt gränsöverskridande samarbete. 2I dessa belopp ingår bl.a. medfinansieringen från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. 12 Insatser inom dessa prioriterade områden redovisas även inom området Forskning och utveckling, innovation samt entreprenörskap. Detta medför att insatserna inom områdena förnybar energi och energieffektivitet samt informationssamhället totalt sett är större än vad som anges ovan. Insatser för att öka det regionala utbudet av ägarkapital inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen Inom ramen för de åtta regionala strukturfondsprogrammen har det avsatts EU-medel till insatser som syftar till att öka det regionala utbudet av ägarkapital till nya och växande små- och medelstora företag. Totalt avses ca satsas i företag, varav ca från de åtta regionala strukturfondsprogrammen, ca från nationella offentliga aktörer och ca 1,1 miljarder från privata aktörer. Möjligheten att besluta om medel till projekt för att förbättra kapitalförsörjningen för företag är ett led i att ge finansiering i andra former än bidrag, såsom lån, garantier och riskkapital. Till och med slutet av 2010 har ca 1 000 förfrågningar om finansiering inkommit till fonderna och 92 investeringar för ca genomförts. av EU-medlen är därmed investerade. I de tolv fondprojekten utgör beslutade medel mellan av de totala projektmedlen. De största medfinansiärerna inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen De 20 största nationella offentliga medfinansiärerna inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen står för ca av den totala medfinansieringen på ca (se tabell 2.11). Störst medfinansiär är som via sitt dotterbolag tillsammans med Norrlandsfonden, Sjätte fonden och ingår som förvaltare/projektägare till de 12 riskkapitalfonder som etablerats inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen. Länsstyrelserna i , och och samverkansorganet i är stora medfinansiärer från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. Verket för innovationssystem är tillsammans med ett antal universitet stora medfinansiärer inom projekt som främjar forskning och utveckling samt innovation. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.11 De 20 största medfinansiärerna inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen för regional konkurrenskraft och sysselsättning, beslutade medel Mål och hittillsvarande resultat inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen Insatserna inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen förväntas enligt programdokumenten bidra till totalt 33 800 nya arbetstillfällen och 18 300 nya företag. Vidare förväntas 17 300 företag delta i insatserna. Målsättningen är att nära hälften av dessa arbetstillfällen och nya/deltagande företag ska tillfalla respektive ägas av kvinnor och den andra hälften av män när programperioden summeras. De redovisade resultaten av dessa är att de åtta regionala strukturfondsprogrammen har bidragit till ca 6 000 nya arbetstillfällen för kvinnor och ca 8 000 för män. De har även bidragit till ca 6 000 nya företag, ca 2 500 för kvinnor och ca 3 500 för män. Vidare har ca 18 000 företag deltagit i insatserna. Uppgifterna baseras på rapporter från projekten. gjorda utvärderingar visar dock att rapporterade resultat innehåller överskattningar. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 deltar i tretton program inom ramen för det europeiska territoriella samarbetet. Sex av dessa är gränsregionala program: Nord, Botnia- Atlantica, och Öresund-Katte- gatt-Skagerrak, Central Baltic och South Baltic. EU-ramen för dessa program uppgår till ca för 20072013. Av dessa är det endast (i ERUF-ram) som betalas ut genom statens budget. deltar i tre transnationella program: , och . Ra- men (ERUF) för dessa program uppgår till ca . Insatserna inom de gränsregionala och transnationella programmen ska bidra till ökad gränsöverskridande samverkan för att bl.a. stärka innovativa miljöer och främja nätverk och samverkan i näringslivet. Vidare förväntas programmen bidra till gränsöverskridande samverkanslösningar för att öka tillgången till samhällsservice, ökad tillgänglighet samt fördjupat samarbete kring miljöproblematiken i och . har beslut fattats om medel från ERUF i de nio gränsregionala och transnationella programmen om ca vilket motsvarar av EU-ramen. I programmen utgör beslutade medel mellan av de totala projektmedlen. De första utbetalningarna av EU-medel till projektägare gjordes först . uppgår utbetalningarna till ca , vilket motsvarar av EU- ramen. I de gränsregionala och transnationella programmen som deltar i har totalt 664 projekt beviljats medel. I dessa projekt deltar partners från i 541 projekt. Av dessa projekt bedöms av projekten bidra till den nationella strategins prioriteringar (se tabell 2.12). deltar även i programmet Kolarctic, som finansieras inom ramen för EU:s samarbete över sina externa gränser, ENPI (European Neighbourhood and ). Programmet syftar till att stärka samarbetet mellan och nordvästra . I omfattas och i viss mån av programmet. De första projektbesluten fattades 2010. har beslut fattats om , vilket motsvarar av EU-ramen. Tabell 2.12 De territoriella programmens bidrag till nationella strategin, antal projekt per riktlinje, Minimera gränshinder för gränspendlare och näringsliv med gränsöverskridande verk- Främja gränsöverskridande nätverk mellan företag Utveckla gränsöverskridande samverkanslösningar för att öka tillgången till viktiga Främja fördjupat samarbete över nationsgränserna för att stärka innovativa miljöer Bidra till att förbättra kommunikationer mellan de nordiska storstadsregionerna Främja satsningar på sjömotorvägar över för att effektivisera transporterna inom EU och stärka perifera regioners tillgänglighet Främja fördjupat samarbete över nationsgränser för ett hållbart och innovativt nytt- jande och utveckling av naturresurser, kultur och kulturarv Främja fördjupat samarbete kring miljöproblematiken i och utvärderas strukturfondsprogrammen kontinuerligt. Ett av syftena med utvärderingarna är att skapa förutsättningar för ett kontinuerligt lärande genom att erfarenheter och kunskaper förmedlas och sprids till de aktörer som deltar i genomförandet av programmen. Utvärderingsinsatser genomförs på både program- och projektnivå. Nedan sammanfattas resultaten t.o.m. . Utvärdering av insatser inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen har de åtta programmen utvärderats av följeforskare. presenterades den fjärde och sista utvärderingen från följeforskningen för respektive program. Syftet med dessa utvärderingar är att ge en samlad bild av hur de olika programmen utvecklats fram och att ge input till en dialog om hur programmens innehåll och genomförande kan stärkas och utvecklas inför den avslutande delen av programperioden. En övergripande slutsats är att programmen fungerar väl och drivs i linje med intentionerna men att det finns förbättringspotential. Utvärderingarna visar att det på programnivå finns stora skillnader både vad gäller genomförande och resultat. En slutsats är att om programmen ska ha en möjlighet att nå inte bara de kvantitativa programmålen utan också ha en långsiktig och strukturell påverkan så måste programmens insatser koncentreras till några få områden och även kopplas ihop med andra insatser och resurser med liknande mål på nationell och internationell nivå. Genomgående konstaterar följeforskarna att strukturfondsfinansieringen verkar ha haft stor betydelse för de flesta av projekten. Resultaten är dock osäkra, dels för att endast en mindre del av projekten är avslutade, dels för att många resultat kommer långt efter att projekten avslutats. Det förefaller som om den globala ekonomiska krisen 20082009 till viss del påverkat projektens resultat i negativ riktning. Den påverkade företagens intresse och möjligheter att delta i projekten. Följeforskarna anser att strukturfonderna skapar det största mervärdet i de projekt som är nyskapande. Här finns få andra befintliga aktörer 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 som skulle kunna gå in och ta på sig finansieringen. konstateras att resultaten från innovativa och strategiska forsknings- och utvecklingsprojekt, som möjliggjorts av strukturfondsprogrammen, tar tid och att det kan vara ett problem att projekten i de flesta fall avslutas . Följeforskarna slutsats är att det finns utrymme för ytterligare strategisk prioritering och förbättrad styrning av projekten. Trots detta anser de att flera av programmens projekt har en långsiktig potential. Följeforskarna har också studerat de horisontella kriterierna jämställdhet mellan kvinnor och män, integration och mångfald och förbättrad miljö. En slutsats som de drar är att det har skett tydliga förbättringar vad gäller integration av miljö- och jämställdhetsaspekter under innevarande programperiod, men att det trots detta behövs ökad styrning för integrering av de horisontella kriterierna i projekten. För att få ett verkligt genomslag är det nödvändigt att ge stöd till de utvecklingsansvariga så att kriterierna arbetas in redan under planeringsfasen av projekten. Utvärdering av insatser inom riskkapitalfonder I genomfördes, , de första tre riskkapitalfonderna finansierade av den europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF). Arbetet startade och den totala investeringen uppgick till i 62 bolag. Investeringarna har genomförts tillsammans med 49 privata samarbetspartners. Merparten av alla företag som erhållit investeringar har varit mikroföretag med 09 anställda. De tre riskkapitalfonderna startades inom dåvarande mål 2 i , och Mellersta , där regionala Almi-bolag startade dotterbolag som förvaltade partnerskapsfonder.13 utvärdering visar att fonderna genom sina investeringar bidragit till att öka volymen av riskkapital till små och medelstora företag i regionerna.14 Detta gäller särskilt 13 startade det helägda dotterbolaget , det helägda dotterbolaget och startade Region . 14 Utvärdering Pilotsatsning på regionala investeringsfonder, . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 investeringar i tidiga skeden. Utvärderarna anser att fonderna förefaller ha tillgodosett ett kapitalbehov som inte har kunnat tillgodoses. Bedömningen görs att fonderna på kort sikt har stimulerat tillförseln av kapital till regionerna samt att investeringar har kommit till stånd och även tidigarelagts. På kan dock utvärderarna ännu inte avgöra om fonderna kommer att generera avkastning på portföljnivå. har regeringen och fattat beslut om totalt ca till resurscentra för kvinnor med . Regeringen har bl.a. tilldelat riksorganisationen ska leva för perioden 20112012 till insatser som ska stimulera och stödja lokal utveckling i alla delar av landet med fokus på lokala servicelösningar samt hållbara miljö- och energilösningar på lokal nivå. 1:1 Regionala tillväxtåtgärder, grammen: Produktutveckling i små företag av varor och tjänster, Regionalt klusterprogram samt Lokalt och regionalt tillväxtarbete. Produktutveckling i små företag beviljade bidrag från produktutvecklingsprogrammet till 230 små företag om totalt . har undersökt betydelsen av insatsen för 147 av de 257 företag som beviljades medel 2007 (, Info 0238). Majoriteten av företagen uppger att produktutvecklingsbidraget har varit mycket viktigt för deras utvecklingsinsats. Den genomsnittliga omsättningen på den produkt som utvecklades hos de tillfrågade företagen beräknas öka från 2007 till 2013. har genomfört ett regionalt klusterprogram. Totalt omfattade programmet insatser för . Insatserna har riktats till klusterinitiativ som består av små och medelstora företag. Viktiga förutsättningar för programmet var dels att klusterinitiativen skulle vara regionalt förankrade och en strategisk del i det regionala tillväxtarbetet, dels att de skulle ha ett starkt företagsengagemang. har låtit utvärdera programmet (0093 Programutvärdering klusterprogrammet). Utvärderarna bedömer att målet för programmet är uppfyllt och att insatser inom programmet bl.a. har bidragit till ny kompetens, kompetensutveckling och nätverk för de inblandade företagen. Programmet har, enligt utvärderarna, dessutom bidragit till att öka samordningen mellan nationella och regionala insatser inom området. Lokalt och regionalt tillväxtarbete har genomfört ett program för lokalt och regionalt tillväxtarbete. Inom programmet har totalt beviljats. Syftet har varit att öka näringslivets konkurrenskraft samt att öka lärandet kring lokalt och regionalt tillväxtarbete. har låtit utvärdera programmet i syfte att se om det genom sin finansiering når projekt som stöttar tillväxtprocesser och skapar lärande (Slututvärdering programmet för lokalt och regionalt tillväxtarbete, ). Utvärderarna anser att programmet prioriterar strategiska projekt samt fångar upp och sprider erfarenheter och lärdomar från projekten till andra. De ser vidare en potential i att programmet utvecklar detta ytterligare för att stärka hållbart lokalt och regionalt tillväxtarbete. fattade regeringen beslut om ett treårigt verksamhetsbidrag till resurscentra för kvinnor på sammanlagt . den tidigare ettåriga projekt- och basfinansieringen till verksamheten. Genom regeringsbeslutet förtydligades mål och inriktning för verksamheten. Målet är att resurscentra för kvinnor ska bidra till jämställdhet i det regionala tillväxtarbetet genom att synliggöra kvinnors villkor och öka kvinnors inflytande. Verksamheten ska prioritera insatser inom följande områden: entreprenörskap och innovativa miljöer, kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet, strategiskt gränsöverskridande samarbete samt landsbygdsutveckling. fattade 17 beslut om verksamhetsbidrag för fördelat på 14 län, vilket omfattar 49 resurscentra för kvinnor. Den sammanlagda finansieringen för de verksamheter som och andra finansiärer beviljat uppgår till ca . Finansiärer av verksamheten är förutom även bl.a. EU:s strukturfondsprogram, Arbetsförmedlingen, universitet, länsstyrelser, landsting, samverkansorgan och kommuner. Med regionala företagsstöd avses bidrag i form av de s.k. selektiva regionala företagsstöden regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, sysselsättningsbidrag och såddfinansiering. Dessutom avses det generella regionala företagsstödet transportbidrag. Investeringar som erhåller regionala företagsstöd finansieras till största delen av företagen själva eller via den reguljära kapitalmarknaden. får ha nationella stödområden som omfattar av befolkningen. Indelningen framgår av förordningen (1999:1382) om stödområden för vissa regionala företagsstöd. Flertalet offentliga insatser för kapitalförsörjning till företag har gjorts inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Resultatindikatorerna för de selektiva regionala företagsstöden, förutom såddfinansiering, är förväntat antal nya arbetstillfällen uppdelat på kvinnor och män, genomsnittlig subvention per förväntad ny årsarbetskraft samt totalbeloppet