prop · GY03145 · 2011-06-20 00:00:00 — Fokus i arbetet är demokrati, delaktighet och mänskliga rättigheter och projektet ska utveckla forum där projektdeltagare och läsare/betraktare möts i syfte att skapa en med- borgardialog. Målsättningen är att de samverkande aktörerna genom engagemanget i LA Stories etablerar ett nätverk som kan bestå även efter projekttidens slut. Förebyggande av våld, trakasserier och mobbning Projektet är ett samarbete mellan Män för Jämställdhet, Riksorganisatio- nen för Kvinnojourer och Tjejjourer i (ROKS), Kvin- nojourers () och Amnesty och syftar till att arbeta före- byggande mot pojkar och unga mäns våld. I projektet har det tagits fram en pedagogisk modell för arbete med genusfrågor och pojkars och unga mäns engagemang i jämställdhetsarbete. Modellen visualiseras med hjälp av en serie korta filmsekvenser som bryter mot normer för manlighet och visar på erfarenheter av att använda makt och våld alternativt att utsättas Med filmerna som grund har det inom ramen för projektet även utarbetats ett utbildningsmaterial med inriktning på manlighet, våld Skr. 2010/11:145 och makt ur ett genus- och jämställdhetsperspektiv. distribueras och användas i skolor och inom andra ungdomsverksam- heter. Främjande av fysisk och psykisk hälsa Syftet med projektet är att hjälpa barn till missbrukande föräldrar. Genom uppsökande verksamhet ska man finna de barn som kan behöva stöd och sedan skapa grupper som träffas under ledning av en utbildad samtalsledarare. T.ex. ska barnen skapa och diskutera sina livsberättelser och samla dem i en bok; Musketörernas barn berättar. Det ska även erbjudas medling mellan barn och föräldrar där återetablerings- planer kan läggas upp för att återfå en god kontakt. Inom ramen för pro- jektet ska man även informera om problematiken i skolor i stadsdelen samt anordna sommarläger för barn och anhöriga. Föreningen , Tyst teater och ska utveckla nya former och metoder för kultur och tekniktillgänglighet för döva och dövblinda. Projektet ska resultera i ett slags upplevelseföre- ställning som projektmedlemmarna arbetar fram och framför genom tolkar och där specialeffekterna är anpassade efter dövas och dövblindas förutsättningar. Föreställningen ska filmas och göras tillgänglig på nätet och ska efterföljas av en interaktiv diskussion med involverade organisa- tioner. Tanken är att projektet på ska leda till bättre tillgäng- lighet på kulturinstitutioner genom att dessa nya idéer testas. Ökat tillträde till arbetsmarknaden Projektet, som drivs av föreningen i , ska bygga upp ett mentorsprogram för ungdomar som är nyanlända till . Syftet är att ge målgruppen ökade kunskaper om arbetslivet och skapa bättre möjligheter till etablering på arbetsmarknaden. med Virginska skolans individuella program med introduktionskurs för Frivilliga mentorer rekryteras genom det nätverk av yrkes- verksamma som föreningen har utvecklat i sin ordinarie verksamhet och som innefattar många olika yrkeskategorier. ingår att ta fram ett utbildningskoncept för både adepter och mentorer och målsättningen är att minst 20 mentorpar ska matchas ihop. Föreningen strävar efter att verksamheten ska kunna fortsätta drivas på reguljär basis efter att mentorsprogrammet utvecklats. finansiärer är skolan, kommunen och företag som vill ta ett socialt Information och tillämpning av BRAK Barns Rätt Att Kräva att vi vuxna lyssnar på dem i /ska i samarbete med kommun, i , och Folk- hälsoförvaltningen /öka kunskapen om FN:s kon- vention om barnets rättigheter samt utveckla NöjtBarnIndex (NBI) som metod. NöjtBarnIndex är en metod för att på lokal nivå mäta hur nöjda barn i olika åldrar är. Verktyget är improvisationsteater med fokus på barnets rätt att komma till tals i frågor som rör det och målet är att er- bjuda barn och lärare i skolan en dokumentärfilm som kan användas för att kommunicera kring barns tankar och känslor. Filmen kommer att spridas bl.a. genom Partnerskapet för , vilket är 11 kommuner som arbetar för att implementera i kommu- nernas styrprocesser samt för att öka ungdomars delaktighet och infly- tande. Föräldrastöd och främjande av ett stärkt föräldraskap Filmprojekt om Downs syndrom Syftet med projektet är att belysa olika frågeställningar och situationer som föräldrar med barn som har Downs syndrom ställs inför. Många nyblivna föräldrar upplever att de saknar information om vad det innebär att leva med ett barn som fått diagnosen. ska producera en film som ska skildra familjer som har barn med Downs syndrom från förskoleåldern genom skolåldern och ungdomstiden samt inom ramen för projektet distribuera filmen. Tanken är att filmen ska stödja föräldrarna i sitt föräldraskap. FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning FN:s konvention ett verktyg i påverkansarbetet Handikapprörelsens Idé- & KunskapsCentrum (I & KC) är en samverkans- och serviceorganisation gentemot länets handikapporganisa- tioner på såväl lokal- som regionalplanet. I projektet ska Idé- & Kun- skapsCentrum i samarbete med länets åtta kommuner, landsting och andra myndigheter verka för att dels öka medvetenheten om FN:s kon- vention om rättigheter för människor med funktionsnedsättning i Krono- bergs län och dels gemensamt diskutera och analysera de framtagna han- dikapplanerna och riktlinjerna så att de formuleras på ett sätt som gör de mer användbara i det dagliga intressepolitiska arbetet. Dessa dokument ska sedan prövas i två utvalda försökskommuner i . 4.2Verksamhet till förmån för barn beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelningen av cirka till verksamhet för barn , se tabell 12. innebär en minskning med jämfört med före- Skr. 2010/11:145 gående år. har sammanlagt 86 projekt till förmån för barn under beviljats bidrag, vilket innebär en minskning med 7 projekt jämfört med föregående år. Den största förändringen är halveringen av antalet projekt till projekt- ändamålet fritid/idrott från 16 till 8 projekt, vilket innebär att den nivån är i princip densamma som . Antalet projekt inom ramen för satsningen Fördel barn har ökat från 24 till 30 projekt. Tabell 12 Verksamhet till förmån för barn (tkr) Barn i utsatta situationer Förebyggande av brott/våld/mobbning I bilaga 2 redovisas samtliga organisationer som tilldelats medel samt beviljat belopp till dessa. 4.3Verksamhet till förmån för ungdomar 1225 år beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelning av till projekt för och av ungdomar, se tabell 13. Jäm- fört med föregående år innebär det en minskning med , eller . Även antalet projekt minskade , från 213 till 204 stycken. Den största minskningen har skett inom ändamålet Kultur medan de största ökningarna har skett inom de båda särskilda satsningar som Arvsfonden initierade , Fördel barn och Vi deltar. Tabell 13 Verksamhet för ungdomar 1225 år Förebyggande av brott/våld/mobbning Ungdomar i utsatta situationer I bilaga 2 redovisas samtliga organisationer som tilldelats medel samt beviljat belopp till dessa. 4.4Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelning av till verksamhet för personer med funktionsnedsätt- ning, se tabell 14. Det är en minskning med , eller , jämfört med . Antalet projekt minskade från 140 till 125. Den mest anmärkningsvärda förändringen är minskningen inom ända- målen Tillgänglighet och Hjälpmedel. Tabell 14 Verksamhet till förmån för personer med funktionshinder, tkr Förebygga brott, våld, mobbning ändrades gällande praxis så att det numera är tillräckligt att den verksamhet som kräver en förändring av en lokal eller anläggning är nyskapande och utvecklande på orten. Kravet på nyskapande är därmed något lägre än för projektstödet. Den genomförda förändringen har lett till att stödformen har haft en markant positiv utveckling (se tabell 15). Ökningen i lokalstöd har framförallt skett till mindre orter. Exempel på föreningar som fick stöd ur Arvsfonden för att bygga lokaler eller anläggningar är , , Norra , och Folkets Hus i . Tabell 15 Fördelning av lokalstöd Beviljade medel (mkr) utser och prisbelönar Arvsfondsdelegationen ett eller flera avslutade särskilt framstående projekt som förutom att de är lång- siktiga och nyskapande lyckas bra i att engagera och aktivera flera som kommer i kontakt med verksamheten. Projekten utses till årets Guldkorn. Priset årets Guldkorn 2010 delades ut till följande organisationer och projekt; och belönades med utmärkelsen i kategorin barn för sitt projekt i väntan. Syftet har varit att hjälpa barn som befinner sig i asylprocessen. Barnens föräldrar lever ofta i en oviss situation med svåra erfarenheter från hemlandet och av flykten och kan av den anledningen ha svårt att se barnens behov. Barnen får ta ett stort ansvar i familjen vilket de kan fara illa av. Barnen har fått delta i en gruppverksamhet under pedagogisk ledning med möjlighet att träffa jämngamla med liknande erfarenheter samt att lära sig om asylprocessen. Projektet har även erbjudit barnens föräldrar att träffas. RFSL blev årets Guldkorn 2010 i kategorin ungdom, för projektet . Egalia är en mötesplats och en fritidsverksamhet för homo- och bisexuella ungdomar samt unga transpersoner (unga hbt- personer) i åldern . Hit kan unga komma utan att få sin sexuella identitet och könsidentitet ifrågasatt. De vill erbjuda en trygg, kostnads- fri, ledarledd och drogfri mötesplats för att stödja unga hbt-personers komma-ut-process. Syftet med projektet är att förebygga unga hbt-perso- ners psykiska ohälsa, bryta målgruppens sociala segregation och utveckla deras deltagande i samhälls- och kulturlivet. Priset i kategorin personer med funktionsnedsättning tilldelades , för projektet . erbjuder personer med demenssjukdom och deras anhöriga, cafékvällar en gång . Träffarna innehåller kulturella inslag och syftet är att varje besökare ska känna sig sedd. Volontärer utbildas kontinuerligt till bords- värdar för att underlätta samtalen vid borden. Vid utformningen av pro- Skr. 2010/11:145 grammet har man varit noga med att lyssna till deltagarnas önskemål. Årets Guldkorn i kategorin lokalstöd tilldelades som drivs av för Levande Rollspel och Interaktiv Teater. Syftet har varit att uppföra en byggnad för olika kulturevenemang så som levande rollspel, medeltidsmarknader, naturutflykter och hant- verksdagar. Allt arbete har genomförts av ungdomarna själva med gamla arbetsmetoder. För att förbättra områdets användbarhet har man uppfört en sidobyggnad (bagarstuga) med järnspisar för att kunna tillreda mat, byggt en brunn samt uppfört en eldstad. Både värdshuset och bagarstugan är handikappanpassade. 5Fördelning av stöd genom särskilda satsningar Arvsfondsdelegationen kan avsätta medel ur Allmänna arvsfonden för ett visst ändamål genom en så kallad särskild satsning. Särskilda satsningar består av ett antal projekt som hålls samman genom en gemensam extern utvärdering och vissa andra specifika stödinsatser för de deltagande projekten. I övrigt gäller samma krav som för övriga projekt. beslutade Arvsfondsdelegationen att genom- föra två nya särskilda satsningar inom områdena barns och ungdomars inflytande och delaktighet under 20092012 (se nedan). Satsningarna lanserades och fördelades drygt 85 miljoner kro- nor till totalt 87 projekt inom ramen för de särskilda satsningarna. Tabell 16 Fördelning av stöd genom särskilda satsningar, tkr Satsningen Fördel barn syftar till att utveckla och pröva arbetsformer, modeller och metoder som främjar delaktighet och inflytande för barn från 0 till . Satsningen omfattar såväl lokalstöd som projektstöd. Inom satsningen ska projekt som verkar främjande och stärkande för barn i särskilt utsatta situationer eller som är i risk att hamna i utsatta situatio- ner prioriteras och samverkan mellan ideell sektor och offentliga aktörer En förhoppning är att Fördel barn ska leda till ökad kunskap och medvetenhet om barnets rättigheter och behov enligt barnkonventio- nen, såväl bland barn som bland vuxna. har 194 ansökningar om medel inom ramen för satsningen Av dessa har 47 ansökningar beviljats stöd om sammanlagt Inom ramen för de beslutade projekt som planeras sträcka sig över flera år är intecknade . Till största del har ansökningarna inkommit från ideella föreningar, Skr. 2010/11:145 men även offentliga huvudmän finns representerade. stöd har haft geografisk spridning även om storstadsområdena är över- representerade, och pågår mestadels inom barns vardagliga miljöer såsom förskola, skola, fritid och kulturliv men även inom vård och sjukhus- miljö. Arvsfondsdelegationen uppger i sin verksamhetsberättelse att fokus kommer att ligga på att få in ansökningar till projekt som riktar sig till yngre barn samt till barn som befinner sig i utsatta situationer. Ett arbete ska även bedrivas för att försöka få in projekt från underrepresenterade regioner inom satsningen. Vi deltar är en särskild satsning på ungdomsprojekt som utvecklar nya metoder, modeller och mötesplatser för dialog kring demokrati, delaktig- het och mänskliga rättigheter. 2012 och omfattar såväl lokalstöd som projektstöd. Projekt som ingår i satsningen ska bidra till att ungdomar mellan 12 år och får bättre möjligheter att påverka samhället och sin egen livs- Särskilt prioriterade är projekt av och med unga i utsatta situa- tioner och unga i stadsdelar eller glesbygd med ett utbrett utanförskap. har Arvsfondsdelegationen beslutat om fördelning av till nya projekt och knappt till fortsättning av pågående projekt . Eftersom flera av projekten beräknas pågå , är omkring intecknade inom ramen för satsningen fram till och Information om satsningen har spridits framför allt genom hölls en hearing med ett fyrtiotal företrädare för ungdomsorganisationer och myndigheter i syfte att pre- sentera resultaten av satsningens första år samt diskutera satsningens genomfördes även en informa- tionsträff med företrädare för föreningsliv och kommuner i . november arrangerades en inspirationsdag för samtliga projektledare inom satsningen där föreläsningar om värdegrunds- och barnrättsfrågor varvades med workshops och en ungdomspanel. inledde arvsfondskansliet ett samarbete med kring ett mentorsprogram som innebär att ett demokratiprojekt har möj- lighet att få en riksdagsledamot som . demokratiprojekt en eller flera ledamöter som mentorer. besökt sin i , mentorerna har också besökt projekten och deltagit vid olika evenemang. De projekt som beviljades stöd under satsningens andra år uppvisar en fortsatt stor bredd och variation med avseende på metoder, teman och Ungefär hälften av projekten har specifikt fokus på demokrati och deltagande, exempelvis genom att stimulera till partipolitiskt enga- gemang eller ökat valdeltagande bland ungdomar valet . Projekt som mer allmänt arbetar med demokrati, värdegrund och mänsk- liga rättigheter berör områden som idrott, IT och media, frågor som rör Skr. 2010/11:145 homo- och bisexuella ungdomar samt unga transpersoner (hbt-frågor), konst och kultur, religionsdialog och ickevåld. De nyskapande inslagen i projekten är att de prövar nya kombinationer av redan etablerade metoder, aktörer eller teman. När det gäller den geografiska spridningen så bedriver mer än två av tre projekt sin verksamhet i stora och mellanstora städer, majoriteten av dessa med inriktning på ungdomar i s.k. utanförskapsområden. Därutöver finns det nationella projekt som arbetar både i storstäder och på mindre orter. Endast ett av tio lokala projekt finns på småorter eller i glesbygds- områden, varför arvsfondens informationsinsatser främst kommer att inriktas på att få in flera ansökningar från dessa områden. 6Kommunikation, uppföljning, utvärdering och erfarenhetsspridning Arvsfondsdelegationen använder i större utsträckning än tidigare digitala kanaler för den externa kommunikationen för att minska användandet av trycksaker. Arvsfondsdelegationens verksamhet redovisades t.ex. i en digital verksamhetsberättelse. Den spreds på CD till ideella föreningar och organisationer, kommuner och . Verk- samhetsberättelsen publicerades också som en nedladdningsbar fil på webbplatsen. Ett usb-minne fyllt med presentationsmaterial och verk- samhetsinformation har producerats. Ett enkelt informationskort med tydlig hänvisning till communityn har också tagits fram. Arvsfondsdelegationens tillgänglighetsanpassade webbplats hade ungefär 11 300 besök i genomsnitt . Det är en ökning jämfört med . Unika besökare (dvs. 1 gång/person) var i genomsnitt 7 100 personer, en ökning med jämfört med . De dokument som laddats ned mest från webbplatsen är ansökningsblanket- terna för projektstöd och lokalstöd, den grafiska manualen samt informa- tionsfilmerna på teckenspråk. lanseras en mötesplats på nätet, en community, för arvs- fondsprojekt, ideella föreningar och andra som intresserar sig för Arvs- fonden. Ett omfattande utvecklingsarbete av mötesplatsen har fortsatt . publicerades sju utvärderingsrapporter. De finns att ladda ned från . Dessa rapporter laddades sammanlagt ned drygt 12 500 gånger . arrangerades fyra introduk- tionsdagar för nya projektledare och kommunala tjänstemän med före- ningsansvar. Deltagarna fick bland annat information om Arvsfondens verksamhet och om vilka krav Arvsfondsdelegationen ställer på projekt som fått stöd. En ny programpunkt har handlat om communityn och vilken nytta projekten kan ha av verk- De föreningsansvariga får också ett usb-minne med presentations- Skr. 2010/11:145 material att använda när de informerar föreningar i sin kommun om möj- ligheterna att söka stöd ur Arvsfonden. Utvärderingarna av introduk- tionsdagarna från de föreningsansvariga har varit positiva. genomfördes två informationsträffar i de län där ideella organisationer i minst omfattning söker stöd ur Arvsfonden. be- söktes i och besökte medarbetare från i för att infor- mera om Arvsfonden, vad man kan få stöd för och hur föreningar kan söka stöd ur fonden. Totalt deltog 220 personer på dessa träffar, varav de flesta representerade lokala föreningar. anordnades en inspirationsdag för dem som driver projekt inom satsningarna Fördel barn och Vi deltar. Föreläsningar var- vades med panelsamtal med barn och ungdomar, interaktiv teater och diskussioner med andra projektledare och handläggare som agerade sam- talscoacher. Arvsfondsdelegationen har bevakat nätbaserade mediers rapportering om projektverksamheten. Av 1099 artiklar om Arvsfonden och projektverksamheten gjordes 484 av lokalmedia. Totalt har antalet artiklar ökat jämfört med . bedömde 333 artiklar om Arvsfondsdelegationen som relevanta att publicera på Arvsfondens webbsida. Information om arvsfonden och om inspirationsträffar, Guldkornsutdel- ning, utvärderingsseminarier m.m. sprids även genom Arvsfondsdele- gationens digitala nyhetsbrev. Från nyhetsbrevet länkas läsaren vidare till webbplatsen, där det finns fördjupande information. I Arvsfondsdelegationens uppgifter ingår att ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av stöd som beviljats. Utvärderingsverksamheten bedrivs genom att delegationen anlitar eta- blerade utvärderare och forskare för att följa projekten. Därmed kan resultaten, förutom att synliggöra de kunskaper och erfarenheter som organisationer och föreningar skaffar sig i projekten, också tas tillvara inom forskningen. De forskare som anlitas representerar en rad olika forskningsdiscipliner som antropologi, statskunskap och socialpsykologi. Organisationer och föreningar som beviljas stöd ur Allmänna arvsfonden ska efter varje avslutat projektår redovisa projektet. Redovisningar från avslutade projekt granskas och kategoriseras i fyra olika grupper utifrån den egna slutredovisningen och i kompletterande diskussioner med kans- liet. Kategoriseringen avser inte att bedöma om projekten är bra eller dåliga, utan syftar till att ge kunskap om vilka spår, resultat eller effekter som arvsfondsmedlen har lämnat. Arvsfondsdelegationens kategorisering av projekt 2010 Kansliets genomgång av de 143 slutredovisningar som inkom utmynnar i följande kategorisering av i vilken omfattning verksamheten lever vidare eller projektens resultat används efter det att finansieringen ur Arvsfonden upphört. Genomgången sammanfattas i tabell 17 nedan. Kategori 1 Projekt som inte lämnar några spår Sju av de redovisade projekten lyckades inte genomföra den verksamhet de beviljats medel för. Enligt organisationernas redovisningar beror detta på interna svårigheter eller att de inte fått igång det samarbete med andra aktörer som varit avgörande för att projekten ska kunna genomföras. Kategori 2 Projekt som genomfört den verksamhet som planerats I denna kategori finns projekt som har gjort precis det som stod i projekt- Till kategori 2 hänförs 68 projekt. handlar om att med erfarenheter från målgruppen ta fram och sprida information och kunskap om exempelvis sexuella övergrepp mot barn, hedersrelaterat våld eller om vuxenlivet efter gymnasiesärskolan. projekt har genomförts men har vid redovisningstillfället inte lämnat några synliga spår i det fortsatta arbetet. Även om de aktiviteter som genomförts inom projektet inte längre finns kvar kan de verksamheter som bedrivits under projektets gång varit av stor vikt för dem som varit Exempelvis för de unga män som deltagit i killgruppsverksam- het och fått möjlighet att diskutera och ifrågasätta rådande normer om manlighet och jämställdhet. Kategori 3 Erfarenheterna från projekten lever vidare I denna kategori finns projekt där man exempelvis har tagit fram en metod eller en handlingsplan som används i organisationen, till vilken 25 projekt kategoriserats. Erfarenheterna tas tillvara men det kan vara svårt att få en uppfattning om i vilken utsträckning det sker. av de projekt som 2010 återfinns i denna kategori handlar om informa- tion, nya metoder och arbetssätt och att skapa arenor. I många av projek- ten går dessa hand i hand. Ett exempel på detta är projektet förhåll- ningssätt Drama för barn som vuxit upp med våld och hot i familjen som genomförts av Alla kvinnors hus. Projektet har utarbetat ett nytt sätt att arbeta med barn som dokumenterats i en metodhandbok vilken nu ingår i kvinnojourernas arbete. Kategori 4 Verksamheten lever vidare I denna kategori finns projekt där verksamheten lever vidare. sieras av organisationen själv alternativt helt eller delvis av kommunala, landstingskommunala eller statliga medel. Ett exempel är föreningen projekt om smärtlindring där man tagit fram ett standardiserat friskvårdsprogram som nu använ- der i sina årskontroller. Ett annat exempel är organisationen människohjälps projekt Barn i väntan som finns på flera platser runt om i landet och finansie- ras av kommunen, och kyrkan. Av de sammanlagt 43 projekt som lever vidare finansieras 25 av Skr. 2010/11:145 offentlig sektor som använder metoden, köper in tjänster eller ger eko- I andra fortsätter organisationen det arbete som påbör- jats. De verksamheter som bedrivs handlar i huvudsak om olika metoder som tagits fram men också om information och stöd. Majoriteten av projekten riktar sig till personer med funktionsnedsättning och har genomförts av funktionshindersorganisationer. Tabell 17 Projektens överlevnad. Uppföljningen av redovisade projekt visar att av projekten lever vidare i någon form (kategori 3 och 4) och att det i huvudsak finns tre bidragande faktorer till i vilken mån en organisation lyckas genomföra sitt projekt så att erfarenheter och kunskaper tas tillvara: -Att förankra sitt projekt både inom den egna organisationen och externt är en viktig förutsättning för att erfarenheterna ska kunna leva vidare. Förankring är viktig både på lednings- och verksam- hetsnivå såväl i den egna organisationen som hos aktörer man ska samarbeta med eller som kan vara tänkbara finansiärer i fram- tiden. Inte minst viktigt är att den tänkta målgruppen för projektet är med och påverkar utformningen av verksamheten. -Dokumentation är en annan avgörande faktor för att kunna ta till- vara erfarenheter och kunskaper. Att dokumentera och sätta ord på sitt arbete är värdefullt både för att utveckla den egna verksam- heten och för att sprida erfarenheterna vidare.