prop · GY03105 · 2011-03-16 00:00:00 — har inte heller visat det unika i sitt fornlämningsbestånd genom statistik, undersökning eller komparativ studie med andra medlemsstater. Kommissionen efterlyser också mer information om den svenska allemansrätten. svarade i huvudsak följande. Det är uppenbart att någon form av skydd för fornlämningar behövs i . Skyddet måste omfatta en reglering av användningen av metallsökare. Den svenska regleringen är inte heller unik i sin ambition att skydda forn- lämningar utan andra medlemsstater har en liknande skyddslagstiftning. Det kan dock finnas skäl att ifrågasätta om det nuvarande generella förbudet mot användningen av metallsökare är helt ändamålsenligt. Regeringen är därför beredd att på nytt ompröva omfattningen och utformningen av förbudet. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att skyndsamt utreda en alternativ reglering till det generella förbudet. Inriktningen bör då i första hand vara att förbjuda användandet av metallsökare på och invid fasta fornlämningar samt att förbjuda sökandet efter arkeologiska föremål. I särskilt utsatta regioner, t.ex. och , bör generella förbud övervägas. Även andra lösningar ska övervägas, med utgångspunkten att det generella förbudet modifieras och att det svenska regelverket ska vara förenligt med unionsrätten. ska redovisa sitt uppdrag . Regeringens avsikt är att lagändringarna ska kunna träda i kraft senast . a) säkerhet för personalen i tunnelbana och pendeltågstrafik (ärendenummer /4819) Kommissionen anförde i en formell underrättelse att ett nytt klagomål inkommit angående pendeltågstrafiken i och att det förelåg brister i arbetsmiljölagen som drabbar arbetstagarna. skulle återigen ha avslutat ett ärende utan åtgärd på grund av att pendeltågstrafiken överlåtits från till De svenska arbetstagarna uppgavs på grund av dessa brister fortfarande berövas rätten att bibehålla sanktioner avseende hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i samband med företagsöverlåtelser. svarade att förlorade upp- handlingen av pendeltågstrafiken till Stockholmståg KB . pågående tillsynsärende mot om bristfälliga uppställningsplatser för pendeltågen förföll i samband där- fann inte skäl att öppna ett nytt tillsynsärende mot Stockholmståg KB då verksamheten övergick. tillsynsåtgärder bedömdes nödvändiga mot det nya företaget för att få till stånd förbättringarna i arbetsmiljön. Regeringen klargjorde att den svenska lagen inte innebär några hinder mot att , när en verksamhet har bytt innehavare, snabbt upprepar tidigare ställda krav genom ett nytt föreläggande mot den nya innehavaren av verksamheten. Om det bedöms nödvändigt kan krav dessutom meddelas med omedelbar verkan, som inte automatiskt skjuts upp vid ett eventuellt överklagande. de två av kommissionen påpekade fallen ansåg dock , av olika skäl, att de uppställda kraven mot tidigare innehavare inte behövde upprepas mot de nya innehavarna för att garantera säkerheten Kommissionen anförde följande i en kompletterande formell under- Ett föreläggande som utfärdats mot en juridisk person som byter identitet av organisatoriska skäl förfaller enligt svensk rätt automatiskt, vilket kan leda till att åtgärder som syftar till att skydda arbetstagarnas säkerhet i enlighet med unionens arbetsmiljölagstiftning kan komma att fördröjas. Avsaknaden av åtgärder för att förbättra risksituationen för arbetstagarna kan inte tillskrivas , som med stöd av 7 kap. 1 och 7 §§ arbetsmiljölagen (AML) gjorde inspektioner och meddelade sanktioner , utan den svenska lagstiftningen, enligt vilken ett föreläggande mot en juridisk person förfaller, om denne som i detta fall byter identitet av organisatoriska skäl. Utredningen noterar att om förbud eller förelägganden meddelade av AMV har överklagats till regeringen, träder beslutet inte i kraft förrän regeringen i egenskap av överinstans har fattat sitt beslut, vilket ibland kan ta . Det finns inga bestämmelser som garanterar att arbetstagarna inte hamnar i ett juridiskt vakuum i väntan på att meddelar ett nytt föreläggande. svarade i huvudsak följande . Det finns i en rad regler och mekanismer som på olika sätt säkerställer att arbetsgivare, arbetstagare och arbetstagarrepresentanter omfattas av lagar och andra författning så att arbetsmiljörätten kan genomdrivas i praktiken samt att det säkerställs en effektiv tillsyn och kontroll. Vad gäller tillsynen i enskilda fall måste rättssäkerheten tillgodoses med kommunicering och överklagandemöjligheter. Kommuniceringen kan dock ske snabbt och i brådskande fall underlåtas. Vad gäller överklaganden finns det möjlighet att låta de angripna besluten gälla när så krävs. När en verksamhet överlåts från en arbetsgivare till en annan måste det beslutas om ett nytt föreläggande. har valt att inte ändra detta eftersom problemen inte tycks vara så stora och eftersom det annars skulle krävas komplicerade lösningar. Handläggningstiden i det aktuella Connex- ärendet berodde på omständigheterna i det enskilda fallet. Kommissionen vidhöll i ett motiverat yttrande att brister i säkerställande av en ändamålsenlig kontroll och tillsyn av att direktivet genomförs i praktiken. Av artikel 4 i ramdirektivet framgår att medlemsstaterna ska se till att en ändamålsenlig kontroll och tillsyn säkerställs så att direktivets bestämmelser kan genomföras i praktiken. Kommissionen har enligt regeringens uppfattning inte kunnat visa att ett regelverk som innebär att förelägganden automatiskt gäller en ny arbetsgivare krävs för att tillsynen ska anses ändamålsenlig. Utgångs- punkten måste vara att regelverket garanterar att konstaterade arbetsmiljöbrister åtgärdas inom rimlig tid. Regeringen anser att det svenska regelverket väl uppfyller krav på ändamålsenlig tillsyn och kontroll. De två ärenden som ligger till grund för kommissionens bedömning kan inte tas till intäkt för i vilken utsträckning som tillsynen ska anses vara ändamålsenlig. Enligt vad som framkommit av regeringens utredningar och av uppgifter är problem med upprätthållande av respekten för kraven på arbetsmiljön i samband med ägarbyten av företag i praktiken sällsynt förekommande. Om problem uppstår har möjlighet att snabbt agera med föreläggande och förbud mot en ny ägare av verksamheten. Om beslut överklagas har möjlighet att förordna att beslutet ska gälla om det behövs. Sammantaget finns det tillräckliga rättsliga förutsättningar i den svenska rättsordningen för att ett effektivt tillsynsarbete ska säkerställas i enlighet med ramdirektivet. Att bibehållandet av bestämmelser som innebär att förelägganden mot arbetsgivare förfaller automatiskt när adressaten byter identitet inte hindrar ett korrekt genomförande av ramdirektivet bekräftas dessutom av rapporten från den senaste utvärderingen som utförts av kommissionens eget arbetsmiljöorgan, SLIC. b) För sent genomförande av direktiv /47/EG om anpassning till följd av tekniska framsteg av rådets direktiv /324/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar beträffande aerosolbehållare (ärendenummer /0529) Kommissionen skickade en formell underrättelse till och hävdade att inte genomfört direktiv /47/EG om anpassning till följd av tekniska framsteg av rådets direktiv /324/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar beträffande aerosolbehållare, eller i vart fall inte anmält genomförandet till kommissionen. svarade och anförde då att aerosoldirektivets tekniska krav på aerosolbehållarna genomförs främst genom föreskrifterna MSBFS 2009:2 och 2009:3från myndigheten för samhälls- skydd och beredskap (MSB). Även direktivets krav på provning av aerosolbehållare är genomförda eller kan genomföras av MSB. Utöver redan genomförda åtgärder planeras för att MSB kommer att anta ytterligare föreskrifter som genomför direktivets krav på märkning och varningsinformation avseende aerosoler som inte klassificeras som brandfarliga, som behövs för att fullt ut ska anses ha genomfört direktivet. Kommissionen har i motiverat yttrande efterlyst de av regeringen aviserade föreskrifterna som skulle antas av MSB. Aerosoldirektivet är till viss del genomfört i . Emellertid har det till följd av att ingen enskild myndighet haft förordnande att genomföra hela direktivet, det samlade genomförandet tyvärr försenats. Regeringen har beslutat om en ändring i förordningen (2008:245) om kemiska produkter och biotekniska organismer som innebär att MSB bemyndigas att meddela de föreskrifter som behövs för att ska kunna genomföra aerosoldirektivet i sin helhet. Föreskrifterna beslutades av MSB och träder i kraft . Därmed anser regeringen att aerosoldirektivet i sin helhet kommer att vara genomfört i . c) Rätten till flyttningsbidrag i (ärendenummer /4003) Kommissionen anförde i en formell underrättelse att det faktum att s.k. flyttningsbidrag endast beviljas för anställningar i , är en otillåten begränsning enligt artikel 39 EG då systemet utgör ett hinder för den fria rörligheten. Flyttningsbidrag kan enligt förordning (1999:594) om flyttningsbidrag beviljas arbetslösa i form av respenning eller pendlingsstöd. Syftet med bidraget är att få en ökad rörlighet bland arbetslösa. Respenning beviljas arbetslösa som söker arbete på annan ort och utgår för kostnader i samband med anställningsintervjuer (ersättning för resa och logi) och efter erhållet arbete för flyttkostnader (ersättning för bohagstransport). Pendlingsstöd beviljas personer som erhållit arbete utanför normalt pendlingsavstånd. Stödet ges antingen för dagpendling eller veckopendling. För samtliga stödformer uppställs kravet att personen bedöms inte kunna få arbete nära hemorten. För veckopendling uppställs därutöver ytterligare två krav (s.k. dubbla syften), nämligen att personen bor på en ort med hög arbetslöshet i yrket och har fått arbete i en region där det råder arbetsbrist i yrket. Utöver dessa krav uppställs en rad olika krav i förordningen för erhållande av de olika bidragsformerna samt maxbelopp (det senare endast för pendlingsstödet). Det finns inga bestämmelser som säger att stödet endast får/kan beviljas för anställningar i , men detta följer av en etablerad praxis hos Arbetsförmedlingen och framgår även i ett av myndigheten publicerat faktablad. Ärendet har sin bakgrund i ett klagomål till kommissionen enligt vilket en person som erhållit anställning i nekats pendlingsstöd. Arbetsförmedlingens tillämpning av bestämmelserna om flyttningsbidrag, dvs. att bidrag enbart lämnas för anställning i , kan innebära ett visst hinder för den fria rörligheten för arbetstagare. Begränsningen bör dock anses vara förenlig med unionsrätten med hänsyn till att systemet med flyttnings- bidrag är ett arbetsmarknadspolitiskt instrument och med hänsyn till de arbetsmarknadspolitiska skäl som ligger bakom flyttningsbidragen. Vidare är det medlemsstaterna som själva beslutar om medel och villkor för arbetsmarknadspolitiken. har i mål C-208/05 uttalat att främjandet av sysselsätt- ningen utgör ett legitimt socialpolitiskt mål. Det övergripande målet för den svenska arbetsmarknadspolitiken är att bidra till en väl fungerande arbetsmarknad, öka sysselsättningen och minska utanförskapet i . Med anledning av vad kommissionen har anfört har regeringen tillsatt en utredning för att se över hur reglerna om flyttningsbidrag bör förändras. Utredarens uppdrag ska redovisas . Kommissionen vidhöll sin inställning i ett motiverat yttrande . svarade att regeringen inte förnekar att den av Arbetsförmedlingen tillämpade praxisen, att enbart bevilja flyttningsbidrag för anställningar i , utgör ett hinder för den fria rörligheten för arbetstagare. Regeringens avsikt är därför att säkerställa att Arbetsförmedlingens praxis ändras i enlighet med vad unionsrätten kräver. Regeringen bedömer att de erforderliga ändringarna kommer att kunna träda i kraft . Kommissionen har i en kompletterande skrivelse återkommit till regeringen med begäran om ytterligare information om det exakta administrativa förslag som regeringen har för avsikt att anta för att ändra förordning (1999:594) om flyttningsbidrag och en mer utförlig tidsplan om dess antagande och formella ikraftträdande. svarade att det inte är möjligt för regeringen att till kommissionen lämna detaljerna i ett sådant förslag, men bifogade en tidsplan för det översynsarbete som pågår. beslutade regeringen om ändringar i förordning Arbetsförmedlingens ändrade tillämpning, träder i kraft . Regeringen anser därmed att det svenska systemet är i överensstämmelse med unionsrätten. a) Felaktigt genomförande av direktiv /70/EG om ramavtalet om visstidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP (ärendenummer /4835) Kommissionen anförde i en formell underrättelse att avsaknaden i svensk rätt av en tydlig övre tidsgräns för flera på varandra följande visstidsanställningar rörande allmän visstidsanställning och vikariat och den fullständiga avsaknaden av åtgärder för att förhindra missbruk av visstidsanställningar för säsongsarbete och för arbetstagare som har fyllt , innebär att kravet att förhindra missbruk av varandra följande visstidsanställningar enligt klausul 5 i bilagan till direktiv /70/EG om ramavtalet om visstidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP inte har uppfyllts. Regeringen svarade sammanfattningsvis följande . Regeringen kan inte godta kommissionens uppfattning att kravet att förhindra missbruk av på varandra följande visstidsanställningar enligt klausul 5 i bilagan till visstidsdirektivet inte har uppfyllts. Anställningsskyddslagen innehåller flera olika medel mot missbruk, bl.a. krav på objektiva skäl för användandet av visstidsanställningar, regler om automatisk övergång till tillsvidareanställning och företrädesrätt till återanställning. Reglerna är sanktionerade genom möjlighet för arbetstagare att få skadestånd och en domstolsförklaring om att en lagstridig visstidsanställning ska gälla tills vidare. Sammantagna ger därför reglerna enligt regeringens uppfattning ett tillräckligt effektivt skydd mot missbruk genom användandet av flera på varandra följande visstidsanställningar. Det svenska regelsystemet uppfyller därför kraven i klausul 5 i visstidsdirektivet. Bilaga 3 Beslut i ministerrådet som inte stött (Nej - och nedlagda röster) En målsättning för regeringens EU-arbete är att genom tidigt agerande och aktivt deltagande i förhandlingarna i rådets förberedande instanser försäkra sig om resultat som gagnar svenska och europeiska intressen. Vid ett fåtal tillfällen uppkommer dock en situation då det inte är möjligt att stödja rådets beslut. Listan omfattar inte omröstningar om tillämpning av handelspolitiska skyddsåtgärder. har röstat nej till 2 förslag som förelagts rådet för beslut och lagt ner sin röst i 3 fall. Timmerförordningen (995/2010) Röstningen ägde rum i konkurrenskraftsrådet och beslutet krävde en kvalificerad majoritet. Den berörda förordningen innebär att det är förbjudet att placera olagligt avverkat timmer eller träprodukter på EU:s marknad. Verksamhets- utövare ska ha ett system för tillbörlig aktsamhet för att försäkra sig om att de produkter de handlar med inte härrör från olagliga avverkningar. Vidare i förädlings- och handelskedjan finns det krav på att alla handlare ska kunna visa vem de handlat med och vad de köpt/sålt. ställer sig fullt ut bakom syftet med förordningen, dvs. att begränsa olaglig skogsavverkning globalt. ifrågasatte dock om den ökade administrativa bördan som förordningen innebär för ett stort antal företag inom EU står i proportion till i vilken utsträckning den kommer att kunna begränsa olagliga skogsavverkningar globalt. Förordningen riskerar att få oproportionerligt stora konsekvenser för tredjeland och kan därmed bli handelsstörande. ville inför jordbruks- och fiskerådet att rådet skulle fatta beslut om att godkänna statligt stöd till landets lantbrukare för inköp av jordbruksmark, enligt artikel 108.2 tredje stycket i EUF- fördraget. För att artikel 108.2 tredje stycket i EUF-fördraget ska vara tillämplig krävs att beslutet är motiverat pga. exceptionella omständigheter. som inte ansåg att kriteriet exceptionella omständigheter var uppfyllt röstade tillsammans med tre andra medlemsstater mot begäran. Beslutet innebar att begäran avslogs. b) Nedlagda röster Rådets beslut /405/EU av om bemyndigande att upprätta ett fördjupat samarbete om tillämplig lag för äktenskapsskillnad Röstningen ägde rum i Jordbruks- och fiskerådet (RIF- rådet ansvarigt i sak) och beslutet krävde kvalificerad majoritet. Det handlar om tillåtande av fördjupat samarbete om tillämplig lag för äktenskapsskillnad och hemskillnad. avstod från att rösta, tillsammans med bl.a. och . Anledningen till det var att under förhandlingar har ifrågasatt behovet av enhetliga lagvalsregler om äktenskapskillnad och motsatt sig regler som innebär att svenska domstolar ska tillämpa ett annat lands lag i vissa mål eftersom det kan innebära att rätten till skilsmässa inskränks i vissa fall. 2 Fisket i Nordostatlanten och rådets förordning om fastställande av en kontroll- och tillsynsplan för det område som omfattas av konventionen om framtida multilateralt samarbete om fisket i Nordostatlanten och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2791/1999 Röstningen ägde rum i jordbruks- och fiskerådet. Beslutet krävde en kvalificerad majoritet. Förslaget till förordning avser fastställande av en kontroll- och tillsynsplan för det område som omfattas av konventionen om framtida multilateralt samarbete om fisket i Nordostatlanten (NEAFC). Knäckfrågan har gällt artikel 48 och vilka beslut om ändringar som skulle ske enligt det ordinarie beslutsförfarandet och vilka som skulle delegeras till kommissionen enligt delegerade akter, detta i sin tur berodde på om frågorna kunde betraktas som essentiella eller icke har ansett att de är essentiella och därför inte kan delegeras till kommissionen. Kommissionen har protesterat mot detta, bl.a. av effektivitetsskäl. Frågan om delegerade akter enligt Lissabonfördraget är fortfarande föremål för interinstitutionell tolkning, och i avvaktan på denna behövs beslut fattas i enskilda rättsakter. 2010/11:105 lade ner sin röst och angav en röstförklaring som sa att Bilaga 3 anser att det är nödvändigt med en snabb hantering av denna typ av förordningar för att EU ska kunna fullfölja de internationella åtaganden man har ålagt sig. Det är åsikt att rådsbeslut om implementering av internationella överenskommelser redan är bindande och därmed ska ses som icke-essentiella. Därför anser att artikel 48 kan delegeras till kommissionen. Däremot vill inte gå emot ett enigt råd och därmed la ner rösten. Förhandlingsmandat inför årsmötet med Internationella kommissionen för bevarande av atlantisk tonfisk Beslutet krävde en kvalificerad majoritet. Rådets fastställande av EU: s förhandlingsmandat inför årsmötet för ICCAT. Den Internationella kommissionen för bevarande av atlantisk tonfisk (ICCAT) är en av de viktigaste regionala fiskeriorganisationerna avseende fångstvärde och medlemskap. Det årliga mötet beslutar dels om administrativa och finansiella angelägenheter, dels om kvoter och andra förvaltningsåtgärder för de fiskbestånd som omfattas av konventionen, främst tonfisk och tonfiskliknande arter men även bl.a. hajar och svärdfisk. Den blåfenade tonfisken, som utgör en mindre del av ICCAT-fångsterna, har rönt internationell uppmärksamhet beroende på dess höga pris och prekära beståndsläge . EU står för den största andelen av kvoten och har kritiserats för bristande efterlevnad av regelverket. har ingen andel av EU:s kvoter i ICCAT och har inget intresse av att förvärva någon andel. lämnade ursprungligen ett stöd till ett kommissionsförslag som hade högre sannolikhet för att återuppbygga beståndet inom föreskriven tid. Förslaget var mer långtgående än ett senare ordförandeförslag som övriga medlemsländer var beredda att godta. lade då ner rösten för att inte gå emot ett annars enhälligt råd. Agenda för ny kompetens ......... 27, 140, 145, 171, Europeiska terminen (årscykeln) 32 Flaggskeppsinitiativ... 31, 141, 171, 177, 197, 232 Digital agenda för ......... Fri rörlighet för tjänster ............ Fri rörlighet för varor................ Företags samhällsansvar (CSR).. 52 instrumentet (ENPI) ............... (Demokratiska republiken) Nej - och nedlagda röster .......... Small Business Act................... 39, 48, 71 Stabilitets- och tillväxtpakten ..... Ung och aktiv i ............. Unga på väg.............................. Utrikes- och säkerhetspolitik...... 48, 75 Skr. 186, 220, 228 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , Adelsohn , , , , , , , , Hatt Regeringen beslutar skrivelse 2010/11:105 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen