prop · GZ031d21 · 2011-09-20 00:00:00 — Se även utgiftsområde 4 Rättsväsendet. 7.4.4Stödinsatser till personer med funktionsnedsättning Allt fler får del av insatser enligt socialtjänstlagen, LSS och personlig assistans med assistansersättning, vilket innebär att fler också får del av personligt behovsprövade insatser. För att säkerställa assistansreformens långsiktiga hållbarhet har regeringen gett berörda myndigheter i uppdrag att åstadkomma ökad säkerhet och enhetlighet i bedömningen av assistansersättning. En utredare har vidare fått i uppdrag att föreslå åtgärder för att motverka fusk, oegentligheter och överutnyttjande av ersättningen samt analysera grundorsakerna till kostnadsutvecklingen och på grundval av analysen föreslå åtgärder för att komma till rätta med kostnadsutvecklingen med utgångspunkt i de mål och den allmänna inriktning som föreskrivs i LSS (dir. 2011:26). Bostäder med särskild service uppfyller inte alltid de krav som kan ställas på bostäder som ska vara utformade så att personer med omfattande funktionsnedsättning får möjlighet att leva som andra. Iakttagelser i tillsynen och öppna jämförelser visar att det finns bostäder som har en sådan placering och utformning att de får en institutionell prägel. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 tillsynen visar även att det kan förekomma begränsnings- och tvångsåtgärder, främst i gruppbostäder. Personer med funktionsnedsättning som har insatser enligt socialtjänstlagen och LSS har svårt att få ett arbete. Daglig verksamhet har enligt för många blivit en ersättning för arbete och det rör framför allt unga med funktionsnedsättning. Utvecklingen visar att endast ett fåtal personer går från daglig verksamhet till ett lönearbete som allt fler ungdomar går direkt från gymnasiet till daglig verksamhet. Regeringen har genomfört ett antal olika satsningar för att främja sysselsättning och arbete för personer med psykisk funktionsnedsättning. Det har även genomförts en rad satsningar för personer med andra funktionsnedsättningar, se funktionshinderspolitiken. Särskilda statliga satsningar inom psykiatriområdet 20082010 har resulterat i att personalens kompetens har stärkts. Iakttagelser i tillsynen visar också att personalen oftast har adekvat kompetens. Regeringen genomför en satsning på hjälpmedel för personer med psykisk funktionsnedsättning i syfte att personerna genom ökad användning av tekniska hjälpmedel ska bli mer delaktiga i samhället. En studie som genomförts inom ramen för projektet visar att hjälpmedel till personer med psykisk funktionsnedsättning är mycket lönsamma för alla. För kommuner och landsting som bekostar hjälpmedel, tar det bara innan man får täckning för sina kostnader. Utveckling av insatser och kostnader Det fanns stora variationer mellan såväl län som kommuner, när det gäller antal personer med beslut om insats enligt LSS i förhållande till befolkningen. I och fanns 2009 de lägsta andelarna av befolkningen med LSS-insatser, . I fanns högsta andelen av befolkningen med LSS-insatser, . Antalet personer med insatser har ökat med cirka 6 300 personer . Kostnaderna för LSS uppgick till 2010 (35,2009). Även insatserna hemtjänst eller bostad med särskild service enligt socialtjänstlagen ökar (se tabell 7.1). Kostnaderna för insatser inom detta 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 område uppgick till 2010 (8,2009). Merparten av de personer som får insatser enligt LSS är män (). Tabell 7.6 Kommunens kostnader för insatser till personer med funktionsnedsättning, löpande kostnader Insatser enligt socialtjänstlagen/HSL Källa: , Kommunernas räkenskapssammandrag 2005- 2010. har, enligt , allt fler verksamheter lagts ut på entreprenad, vilket har bidragit till att kommunernas köp av insatser ökar (Lägesrapport ). köpte kommunerna insatser till personer med funktionsnedsättning för . De köpta insatserna utgör en väsentlig ökning innan. har kostnaderna för köpt verksamhet ökat i fasta priser (Lägesrapport ). Tillgång till insatser av god kvalitet Särskilda stimulansbidrag har bidragit till utvecklingsarbete Kommunerna har fått sammanlagt i statliga stimulansbidrag för att i samband med en ny vårdform förstärka sin verksamhet för personer med psykisk funktionsnedsättning inom ett antal prioriterade områden. har följt upp satsningen. (Insatser för personer med psykiska funktionsnedsättningar kommunernas användning av stimulansbidragen 20072010, ). anser bl.a. att samverkan mellan kommuner och landsting utvecklas positivt och myndigheten bedömer att det finns goda förutsättning att uppnå formaliserade och övergripande strukturer för samarbete. Kommunerna har vidare i hög grad satsat på kompetensutveckling för att utveckla sina arbetsmetoder och för att kunna tillgodose enskildas behov på ett professionellt sätt. Kommunerna strävar enligt efter att etablera ett mer evidensbaserat arbetssätt och har använt statsbidrag i detta syfte men det kommer att ta tid innan de nationella riktlinjer som finns inom området är implementerade. kommuner i allt högre grad uppmärksammat boende- och sysselsättningsområdet. har det skett en ökning av antalet boendeplatser som riktar sig till specifika målgrupper, vilket enligt tyder på att kommuner använt statsbidraget för att få till stånd mer individuellt anpassade lösningar. Statsbidraget har även bidragit till att stödja en positiv utveckling när det gäller flexibla och individanpassade lösningar på sysselsättningsområdet. Kommunerna har enligt hunnit olika långt i sitt utvecklingsarbete och vissa verksamheter behöver planeras och förberedas . Särskilda satsningar inom psykiatriområdet har stärkt personalens kompetens. genomförs en statlig satsning för att åstadkomma konkreta och varaktiga förbättringar för personer med psykisk sjukdom och psykisk funktionsnedsättning. Statsbidraget till kommuner och landsting, för att förstärka kompetensen hos personal som i sitt arbete kommer i kontakt med personer med psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning, har sedan det infördes bidragit till omfattande utbildningsinsatser i hela landet och att kompetensen hos personal har stärkts (Lägesrapport , ). Den positiva bild som presenterade föregående år bekräftas även i en delrapport (Delrapport personal som i sitt arbete kommer i kontakt med personer med psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning, ). Kompetenssatsningen är enligt omfattande över hela landet och når rätt målgrupper (i flertalet län är samtliga kommuner involverade tillsammans med ). De samlade utbildningsaktiviteterna över professions- och verksamhetsgränser har enligt inneburit framsteg mot målet gemensam kunskapsbas och bättre samverkan mellan socialtjänst och hälso- och sjukvård. Mycket talar enligt också för att kompetenssatsningen bidrar till målet att utveckla och upprätthålla en evidensbaserad praktik. anordnades enligt delrapporten i form av konferenser, kurser och handledningsgrupper med platser för totalt 44 000 deltagare, varav 6 500 utbildningsplatser avsåg mer omfattande utbildningar (eller högskolekurser om minst 7,5 Utbildningarna täcker in viktiga teman och satsningen som helhet visar på bredd, djup och stor variation. Framgångsfaktorer har varit en aktiv medverkan från patient-, intresse- och anhörigorganisationerna, krav på gemensamma utbildningar över professions- och huvudmannaskapsgränser och att många utbildningar lagt stor vikt vid att utforma aktiviteter utifrån lokala behov, aktuell kunskap och pedagogik (Lägesrapport ). Iakttagelser i tillsynen visar också att personalen både ansvariga chefer och personalen i verksamheterna oftast har adekvat kompetens (Tillsynsrapport ). Iakttagelser i tillsynen och öppna jämförelser om boendesituationen Begränsnings- och tvångsåtgärder i olika former har iakttagits i tillsyn , främst i gruppbostäder (Tillsynsrapport , ). I första hand handlar det enligt om olika former av frihetsinskränkningar, t.ex. att begränsa tillgången till gemensamma utrymmen i bostäder med särskild service, sätta upp grindar och hålla dörrar låsta när personalen inte är där. I ett par verksamheter har det förekommit nedläggning och fasthållning. I de granskade fallen handlar det enligt mestadels om att personal ställts inför mycket svåra situationer med människor som är påtagligt utåtagerande. bedömer att verksamheterna behöver kunskapsstöd för att kunna hantera och undvika de aktuella situationerna. har regeringens uppdrag att ta fram ett informationsmaterial som riktar sig till arbetsgivare för att användas som underlag vid bedömningar av vilka kunskaper och erfarenheter som kan behövas för arbete inom verksamheter som ger stöd, service och omsorg till personer med funktionsnedsättningar. Uppdraget ska redovisas . Andra iakttagelser i tillsynen 2010 är att det förekommer att bostäder med särskild service för personer med funktionsnedsättning byggs ihop med särskilda boendeformer för äldre. En koncentration av bostäder med särskild service och andra sociala verksamheter gör att bostadsområdet enligt kan få en institutionell prägel. Det förekommer även att det bor så många personer i en gruppbostad att det medför en ökad risk för att de personer som bor där stör varandra, att fler regler införs och att de 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 individuella behoven blir svårare att tillgodose. (Tillsynsrapport .) I tillsynen har iakttagits att enskilda personer med psykisk funktionsnedsättning placerats i HVB, i vissa fall med långa placeringstider upp till , utan att hemkommun planerar för att erbjuda ett fullvärdigt boende. (Tillsynsrapport .) Daglig verksamhet viktigt, men kan komma att ersätta arbete Personer med funktionsnedsättning, som har insatser från kommunerna enligt LSS eller socialtjänstlagen, har arbete i mindre utsträckning än andra (Lägesrapport , ). hade en förankring på arbetsmarknaden . Den kommunala stödinsatsen daglig verksamhet har för många blivit en ersättning för arbete och det rör framför allt unga personer med funktionsnedsättning. Orsaken till detta är enligt att svårigheter på arbetsmarknaden i särskilt hög grad drabbat personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Saker som påverkar är bl.a. funktionsnedsättningens art, bristande tillgänglighet och diskriminering på arbetsmarknaden. Det ska i sammanhanget sägas att daglig verksamhet enligt ofta ses som en viktig och positiv del av livet. Enligt forskningen ger daglig verksamhet en identitet, vänskap och samvaro med arbetskamrater, någonting att göra, struktur , glädje i att tillverka och en känsla av att bemästra något (Bostad med särskild service och daglig verksamhet En forskningsöversikt, 2011). En oroande utveckling är dock att endast ett fåtal personer går från daglig verksamhet till ett lönearbete som allt fler ungdomar går direkt från gymnasiet till daglig verksamhet. (Lägesrapport ). har utarbetat en vägledning för hur den dagliga verksamheten och dess samverkan med andra aktörer ska utformas. Detta för att den grupp som står nära arbetsmarknaden ska få ökade möjligheter till lönearbete. (På tröskeln, Daglig verksamhet med inriktning på arbete, ). 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Sysselsättning till personer med psykisk funktionsnedsättning Kommunerna kan enligt erbjuda någon form av sysselsättning till personer med psykisk funktionsnedsättning (Tillsynsrapport , ). Det finns dock enligt behov av att bättre anpassa sysselsättningen till de individuella behoven. Inom ramen för regeringens särskilda psykiatrisatsning (skr. 2008/09:185) har åtgärder vidtagits för att förbättra tillgången till arbete och sysselsättning för personer med psykisk funktionsnedsättning. Regeringen beslutade att ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att i samverkan med upphandla rehabilitering och andra typer av stödtjänster för personer med nedsatt arbetsförmåga på grund av psykisk funktionsnedsättning. Totalt har avsatts för detta ändamål 20092011. Bidraget används framför allt till arbetsledningsstöd som utgår till de upphandlade aktörerna per anvisad plats. Många sociala företag har visat intresse av att utöka antalet platser. För att ge Arbetsförmedlingen möjlighet att öka platsantalet och vidga utbudet av arbetsuppgifter har regeringen beslutat att förlänga uppdraget (dnr. S2006/9394/FS). Se även Hälso- och sjukvårdspolitik, avsnitt 4.6.4. har även haft i uppdrag att fördela medel till kommuner som upphandlat extern sysselsättning från privata aktörer i syfte att uppmuntra mångfald och valfrihet. ansökte 27 kommuner om bidrag (23 kommuner 2009). De sysselsättningsplatser som kommunerna fick bidrag berörde 514 personer. Skälen till att så få kommuner ansökt om ersättning är enligt bl.a. att kommunerna väljer att driva verksamhet i egen regi och att man inte är intresserad av alternativa driftsformer. Juridiska personer som tillhandahåller meningsfull sysselsättning till personer med psykisk funktionsnedsättning kan efter ansökan hos få ett verksamhetsstöd. Syftet med statsbidraget, som regleras i en särskild förordning (2009:955), är att förstärka och komplettera kommunernas och landstingens insatser för nämnda målgrupp. Statsbidraget (9,) har enligt uppföljning bl.a. använts till handledartjänster, kurser, utökat antal timmar och personer inom befintliga verksamheter och ombyggnadsarbeten inklusive material (Sysselsättning för personer med psykisk funktionsnedsättning, 2011). Utbudet har enligt uppföljningen ökat och blivit mer varierat. Antalet deltagare har också ökat. De 32 verksamheter som erhållit statsbidrag har enligt redovisat att uppskattningsvis cirka 240 personer tillkommit som nya deltagare. fördelades till 44 verksamheter. För att utveckla insatsen meningsfull sysselsättning för personer med psykisk funktionsnedsättning har tagit fram en modell som kan ligga till grund för fördelning av statsbidrag. Bidraget har avsatts för kommunernas arbete med att utveckla innehållet i meningsfull sysselsättning för målgruppen (prop. 2009/10:176). Stödet till föräldrar brister och behöver utvecklas LOV kan stödja utvecklingen Samverkan kring barn med omfattande funktionsnedsättningar fungerar inte tillfredställande enligt (Lägesrapport , ). Föräldrar till barn med funktionsnedsättning upplever i många fall social isolering och stress till följd av bristande samordning. Många familjer anser att stödet inte utformas utifrån familjens behov. Föräldrarnas möjlighet att påverka när de önskar avlastning är enligt begränsat (se även avsnitt 7.4.2. Stöd till närstående en rättighet). Det kan också brista i samverkan mellan de kommunala förvaltningarna (Lägesrapport ). Genom att stärka familjernas inflytande och ta tillvara både barnens och föräldrarnas erfarenheter och önskemål kan stödet enligt förbättras. Valfrihetssystem enligt LOV kan enligt förväntas öka möjligheterna för enskilda att få service och stöd som är anpassat efter deras önskemål. Myndigheten för handikappolitisk samordning, Handisam, har regeringens uppdrag att samla erfarenheter och sprida information om metoder och strategier för hur barn och ungdomar med funktionsnedsättning ska kunna påverka beslut som rör dem själva (se vidare under Inflytande och delaktighet). Personliga ombud kan öka människors självbestämmande och delaktighet Ett personligt ombud är en särskild resursperson som är till för att kvinnor och män () med mer omfattande psykisk funktionsnedsättning ska få den hjälp och det stöd de behöver från olika huvudmän. Ombuden ska stötta människor så att de själva kan ta tag i sin situation, s.k. egenmaktförstärkning. En annan funktion är att ställa krav på myndigheter så att personerna får de insatser de har rätt till och att insatser samordnas. ingår även att verka för att den enskilde ska få tillgång till arbete, rehabilitering eller meningsfull sysselsättning. Personliga ombud är enligt , som tillsammans med länsstyrelserna stödjer utvecklingen av verksamheterna, viktiga och ändamålsenliga för att på ett individuellt sätt ge stöd till personer psykisk funktionsnedsättning (Lägesrapport för verksamheter med personligt ombud 2010, ). Det är, enligt nu fler yngre personer som får insatser av personliga ombud än när ombudsverksamheten startade. Antalet med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar har också ökat. Det har enligt inte skett några större förändringar i verksamheten . Antalet kommuner med ombud är oförändrat medan antalet ombud har minskat med ett par ombud (prognosen visar på en ökning). Hjälpmedel i fokus för personer med psykisk funktionsnedsättning () har regeringens uppdrag att informera, utbilda och utveckla bra hjälpmedel för personer med psykisk funktionsnedsättning. Satsningen pågår 2011 under namnet Hjälpmedel i Fokus. Det övergripande målet är att personer med psykisk funktionsnedsättning genom ökad användning av tekniska hjälpmedel ska bli mer delaktiga i samhället. För att detta ska vara möjligt måste kunskapen om hjälpmedel öka liksom att det måste bli enklare att kunna ta reda på vilka produkter som finns att tillgå. Uppdraget och dess effekter ska slutredovisas . En fallstudie som HI gjort visar att tillgängligheten till kognitiva hjälpmedel för perso- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 ner med psykisk funktionsnedsättning är låg och att det tar tid att få de hjälpmedel man behöver (Tillgänglighet till kognitiva hjälpmedel, HI 2010). På huvudmännens hemsidor saknas som regel information till brukarna. Informationsstrategin för Hjälpmedel i Fokus utgår från en bred ansats; lokala informationskampanjer och informationsmaterial till politiker och beslutsfattare. prioriteras också information till nya intressenter som t.ex. Arbetsförmedlingen och Kriminalvården. HI har tagit fram ett informationspaket. Informationsmaterial har sänts ut till över 10 000 personer (bl.a. social- och omsorgschefer, hjälpmedelschefer, nämndpolitiker, biståndsbedömare). Man har även utbildat hjälpmedelsambassadörer som åker runt och visar hjälpmedel. (Hjälpmedel i fokus, delrapport HI). Hjälpmedel i Fokus erbjuder utbildningar till olika personalgrupper, där det ingår att åskådliggöra exempel från svårigheter i vardagen och hur hjälpmedel i sådana situationer kan användas. Utbildningarna har varit uppskattade och har gett tips om hur man kan använda hjälpmedel. Totalt har drygt 6 000 personer fått utbildning om hjälpmedel. Utvecklingsstöd har gått till 45 projekt där nästen har en huvudman inom offentlig sektor. Som exempel kan nämnas hjälpmedel inom och en utbildningssatsning där man lärt sig att bättre bemöta människor med ADHD-problematik. Projektet i Fokus har initierat en kostnadsnyttostudie av hjälpmedel för att kunna svara på frågor om nytta och kostnader (Hjälpmedel lönsamma, HI 2010). Sammantaget visar studien att hjälpmedel till personer med psykisk funktionsnedsättning är mycket lönsamma för alla. För kommuner och landsting som bekostar hjälpmedel, tar det bara innan man får täckning för sina kostnader. Brukarinflytande och kommuners information till personer med funktionsnedsättning Öppna jämförelser om hur kommuner arbetar för att personer med psykisk funktionsnedsättning och deras anhöriga ska kunna ha inflytande och påverka den verksamhet som bedrivs visar att det finns utrymme för fortsatt utveckling. Mer än hälften av kommunerna saknar t.ex. en 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 tryckt informationsguide eller riktad information på hemsidan till målgruppen. Närmare två tredjedelar av kommunerna saknar arbetsformer eller metoder för brukarinflytande. Samtliga kommuners hemsidor har granskats utifrån orienterbarhet, generell information och förekomst av alternativt format, t.ex. uppläst, lättläst och teckentolksformat. Resultaten visar att det går att hitta grundläggande information om stödet till personer med funktionsnedsättning förhållandevis snabbt. Uppläst information finns i störst omfattning av de alternativa format som granskats, över hälften av kommunerna har det på sin webbplats. Information på lättläst svenska och teckenspråk finns endast i begränsad omfattning. Barns möjlighet att komma till tals En studie som genomförts av 2009 visar att handläggare som beslutar om insatser enligt LSS, har bekymmer med att beakta barns och ungdomars synpunkter i sina utredningar. Detta eftersom barn och unga som tillhör målgruppen i LSS ofta har svårt att kommunicera verbalt. Det finns enligt ett behov av ett strukturerat utredningsförfarande vid bedömning av LSS-insatser. Det finns också behov av ett mer likartat arbetssätt i LSS-ärenden i hela landet (Lägesrapport , ). Regeringen har därför givit Handisam i uppdrag att i samarbete med Handikappförbunden och i samråd med samla erfarenheter och sprida information om metoder och strategier för hur barn och ungdomar med funktionsnedsättning ska kunna påverka beslut som rör dem själva. Uppdraget ska redovisas senast . Bakgrunden är att barn och ungdomar sällan själva får uttrycka sina åsikter i fråga om det stöd som faktiskt rör deras utveckling, välbefinnande och vardag. Det gäller såväl planering och utformning som beslut om och uppföljning av sådana insatser. Utvecklingen av assistansersättning till personlig assistans och bilstödet Assistansersättningen till äldre personer samt barn och unga ökar mest Assistansreformen har inneburit ökad valfrihet, större inflytande och bättre livskvalitet för många personer med omfattande funktionsnedsättningar (socialutskottets betänkande 2009/10:SoU21). Antalet personer med assistansersättning till personlig assistans fortsätter att öka men ökningstakten har påtagligt avtagit . har antalet personer som får assistansersättning ökat med cirka 4 400 personer och antalet timmar med i genomsnitt drygt och person. Av de som får assistansersättning är män och kvinnor. Även de totala kostnaderna för assistansersättningen ökar som en följd av att antalet personer, timmar och timkostnader ökar, men ökningen är inte lika hög . Tabell 7.7 Kostnader för assistansersättning, antal personer som har assistans och beviljade timmar i genomsnitt 20022010 Antal personer och antal beviljade assistanstimmar/vecka avser beviljad assistansersättning . Källa: Årlig statistik från . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Den åldersgrupp som ökat mest är personer som i ett tillkännagivande begärt en är eller äldre. Jämfört med 2002 har cirka redovisning av regeringen, så fort underlag finns 1 500 fler personer i denna åldersgrupp assistans- och vid behov förslag till åtgärder (bet. Den grupp som också ökat 2009/10:SoU21, rskr. 2009/10:300). mycket är barn och vuxna i åldern . har ökat med cirka 1 000 personer under samma Vissa behov kan tillgodoses med tekniska Ytterligare en grupp som ökat för- hjälpmedel i stället för dubbel assistans hållandevis mycket är personer som närmar sig En bestämmelse om dubbel assistans i LSS gäller pensionsåldern, dvs. Den innebär att rätt Drygt häften () av all assistans som till dubbel assistans endast föreligger om möjlig- betalas via assistansersättningen drivs av enskilda heterna att få bostadsanpassningsbidrag eller utförare, därav av kooperativ andra hjälpmedel först har utretts (prop. och av annan serviceorganisa- 2009/10:176). har i uppdrag att i samverkan med HI ta fram ett kunskapsunderlag Åtgärder för att uppnå ökad likvärdighet i som ska kunna vägleda vid ställningstaganden om dubbel assistans i för- hållande till bostadsanpassningar och hjälpmedel. Det finns lokala variationer i bedömningen av har därför haft i upp- drag att i samarbete med utarbeta ett bedömningsinstrument som kan Assistansreformens långsiktiga hållbarhet behöver användas när behovet av personlig assistans ska Ett syfte med att ta fram ett bedöm- om exempel på fusk, oegentligheter och över- ningsinstrument är att åstadkomma högre kvali- utnyttjande av assistansersättning. tet i beslutsfattandet och säkerställa en mer preliminära bedömningar som hade gjorts av rättssäker hantering av ansökningar om person- dessa oegentligheter vara av betydande ekono- haft i uppdrag att följa upp sina lokala för- 2010 i uppdrag att kartlägga och analysera säkringscenters beslut och rapportera hur arbetet kontrollen av användningen av assistansersätt- med att uppnå enhetlighet i bedömningarna