prop · GZ031d21 · 2011-09-20 00:00:00 — ningen och lämna förslag för att stärka säker- utvecklas, såväl avseende grundläggande behov heten i utbetalningarna av sådan ersättning. som andra personliga behov. Regeringen förde också en dialog med före- draget var uppgifter från myndigheten om att trädare för enskilda assistansanordnare i syfte att antalet indragningar av assistansersättningen vid hitta åtgärder mot oegentligheter och fusk med 2-års omprövningarna ökat . Detta som en följd av att det genomsnittliga För att öka säkerheten i utbetalningarna av antalet timmar för grundläggande behov bedömts bli lägre än . att behöver förbättrade admi- säkringskassan har redovisat uppdraget nistrativa rutiner, interna utbildningsinsatser 2011 och föreslagit åtgärder för att öka rätts- samt information till brukare. säkerheten och enhetligheten i besluten. Statskontoret även högre kvalitet i handlägg- ska bl.a. stärka kompetensen ningen för att öka säkerheten i utbetalningarna hos personalen och utveckla de försäkrings- (handläggning av assistans- medicinska rådgivarnas roll inom assistansersätt- ersättning, Statskontorets rapport 2011:16). ning, intensifiera arbetet med att stödja tillämp- Personlig assistans är ett personligt utformat ningen av reglerna så att assistansersättningen stöd till personer med omfattande funktions- bedöms på ett enhetligt sätt, utifrån rättspraxis nedsättningar som ges i olika situationer av ett närmare beskriva vad som avses med grund- begränsat antal personer för att uppnå valfrihet, läggande behov samt utveckla ett metodstöd. flexibilitet och kontinuitet i stödet. Mot bakgrund av de arbeten som pågår när stor samstämmighet att personlig assistans är en det gäller bl.a. ett bedömningsinstrument, har 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 funktionsnedsättning ska kunna ha inflytande över sitt eget liv (, och organisationer som företräder anhöriga och brukarna som har assistans m.fl.). För att säkerställa assistansersättningens långsiktiga hållbarhet som den enskildes rättigheter inom LSS värnas har regeringen tillsatt en utredning för att klara ut hur stor del av den totala kostnadsökningen inom den statliga assistansersättningen som utgörs av fusk, oegentligheter och överutnyttjande (direktiv 2011:26). Även grundorsakerna till kostnadsutvecklingen inom assistansersättningen ska analyseras bl.a. när det gäller hur stor del av kostnadsutvecklingen som kan hänföras till övervältring av kostnader mellan huvudmän och på grundval av analysen föreslå åtgärder för att komma till rätta med kostnadsutvecklingen med utgångspunkt i de mål och den allmänna inriktning som föreskrivs i LSS. En slutredovisning av uppdraget inklusive förslag ska redovisas till regeringen . Bilstöd utgår främst för anpassning och anskaffning av personbil, motorcykel eller moped. Fordonet ska fungera som ett hjälpmedel vid försörjning men också möjliggöra ett självständigt och oberoende liv för människor med funktionsnedsättning. minskade antalet personer som beviljades bilstöd. Däremot ökade kostnaderna. Det beror på att kostnaderna per person var högre än 2009. Förälder till barn med funktionsnedsättning utgjorde knappt hälften av alla som fick stöd. En trolig orsaken till detta är att grundbidraget till föräldrar till barn med varaktig funktionsnedsättning dubblerades för inköp av motorfordon . Tabell 7.8 Antal personer som beviljats bilstöd 20022010, fördelning av bilstöd mellan kvinnor och män samt fördelning av bilstöd mellan olika grupper Grupp 1, % Grupp 2, % Grupp 3, % Grupp 4, % Grupp 5, % Grupp 1: Person med funktionsnedsättning under som behöver ett fordon för att kunna försörja sig. Grupp 2: Person med funktionsnedsättning under som tidigare beviljats bidrag enligt grupp 1. Grupp 3: Person med funktionsnedsättning som inte tillhör grupperna 1 och 2 som fyllt men inte . Grupp 4: Förälder med funktionsnedsättning med barn . Grupp 5: Förälder till barn med funktionsnedsättning, om föräldern bor tillsammans med barnet. Källa: årsredovisning och officiella statistik. Bidragen kan delas in i tre delar; grundbidrag, anskaffningsbidrag och anpassningsbidrag. Den bidragsdel som ökat mest är anpassningsbidraget. utgjorde anpassningsbidraget den största utgiftsposten av de totala kostnaderna medan grundbidraget svarade för . I genomsnitt betalade ut per person till mottagare av anpassningsbidrag (hemsida). Statskontoret har haft regeringens uppdrag att se över de särskilda stöden till personer med dövblindhet (De särskilda statliga stöden till personer med dövblindhet, 2011:3). Det finns enligt Statskontoret brister i samordningen mellan stöden och det skulle behövas en förändring i politiken för statens stöd till målgruppen. Om man ser till de enskilda stöden, inom ramen för nuvarande stödstruktur kan det handla om förtydliganden av syfte och målgrupp, styrningar och återrapporteringar där det framgår hur stödet förhåller sig till andra statliga insatser. HI har genomfört ett informationssatsning inom området alternativ telefoni (även kallat elektronisk kommunikation). Satsningen har utförts i samverkan med () och har omfattat stöd och informationsspridning till landsting samt informationsspridning till brukare och potentiella brukare av alternativ telefoni. Enligt slutrapporten har Alternativ telefoni en stark koppling till den generella utvecklingen av och tillgången till it i övriga delar av samhället. Det är vidare enligt HI av stor vikt att landsting och andra myndigheter även fortsättningsvis utvecklar sitt arbetssätt och kontinuerligt värderar om alternativ erbjuds till dem som behöver sådant och om behoven tillgodoses på ändamålsenligt sätt. HI och PTS har därefter fått regeringens uppdrag att genomföra försöksverksamheter tillsammans med landsting som vill prova att förskriva alternativ telefoni (text- och bildtelefoner) på nya sätt. Uppdraget pågår och bekostas av PTS med totalt . pågår en treårig försöksverksamhet med assistanshundar. Syftet med försöksverksamheten är att öka antalet service- och signalhundar i aktiv tjänst med 5060 hundar och att utifrån detta underlag göra en utvärdering av hur en ökad användning av service- och signalhundar påverkar brukarnas behov av offentliga stödinsatser. Assistansersättningen har stor betydelse för personer med omfattande funktionsnedsättning. Den tillförsäkrar personer med omfattande funktionsnedsättningar goda levnadsvillkor och ett stort inflytande över såväl utförare som stödets utformning. Om denna reglering inte är tillräckligt effektiv finns det enligt socialutskottet risk för att behoven kan komma att prioriteras ned (2009/10:SoU21). Regeringen bedömer därför att det är nödvändigt att vidta åtgärder för att åstadkomma säkerhet och enhetlighet i bedömning av assistansersättning samt åtgärder för att motverka fusk, oegentligheter och överutnyttjande av ersättningen. Dessutom måste grundorsakerna till kostnadsutvecklingen analyseras. Personer med funktionsnedsättning har svårt att få sysselsättning och arbete. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 människornas delaktighet i samhället behöver området även fortsättningsvis prioriteras. Regeringen fördelar en rad statliga stöd inom funktionshindersområdet. Det är angeläget att dessa fortlöpande följs upp och utvärderas så att stöden kan används där de behövs mest. har efter förslag från regeringen beslutat om ändringar i ansvarsfördelningen mellan bosättnings- och vistelsekommunen (prop. 2010/11:49 Ansvarsfördelning mellan bosättningskommun och vistelsekommun). gäller att bosättningskommunen har ett utökat ansvar i förhållande till tidigare även om vistelsekommunens yttersta ansvar kvarstår. Vissa nya regler omfattar även LSS. Dessa innebär bl.a. vissa anpassningar till socialtjänstlagen vid tillfälliga vistelser i annan kommun och att kommuner som beslutat om boende i annan kommun enligt LSS ska behålla ansvaret. Det finns även nya regler som avser att ansvaret för bistånd enligt socialtjänstlagen och LSS-insatser ska vara sammanhållet. Se även avsnitt 7.4.2. har beslutat att barnperspektivet i LSS ska stärkas. När åtgärder rör barn ska barnets bästa särskilt beaktas. Barn ska få relevant information och ges möjlighet att framföra sina åsikter. Det har också införts registerkontroll av personal som utför vissa stöd- och serviceinsatser åt barn med funktionsnedsättning. Dessutom har bestämmelsen om individuella planer förtydligats så att när en insats enligt LSS beviljas ska den enskilde erbjudas en individuell plan med beslutade och planerade insatser. Därutöver har bestämmelsen om tillsyn i LSS förtydligats så att det klart framgår att tillsyn ska omfatta all verksamhet enligt lagen, även personlig assistans som utförs av enskilda. Samtliga här angivna bestämmelser gäller från (prop. 2009/10:176 Personlig assistans och andra insatser åtgärder för ökad kvalitet och trygghet). 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 ska enligt regeringsförklaringen vara ett stabilt fungerande välfärdsland. Välfärdens verksamheter och tjänster ska vara av god kvalitet och rikta sig till enskilda människor efter behov, oavsett bakgrund, bostadsort och kön. Den demografiska utvecklingen med en större andel äldre kommer att medföra en ökad belastning på de offentliga finanserna, bl.a. genom att kostnaderna för äldreomsorg och sjukvård ökar. förväntas andelen invånare i befolkningen öka från dagens till Antalet personer förväntas öka de kommande 20 åren och förväntas ha fördubblats till 2050. För att nivån på den offentligt finansierade välfärden ska kunna upprätthållas är det nödvändigt att sysselsättningsnivån är varaktigt hög och att det totala antalet arbetade timmar ökar. För att minska belastningen på de offentliga finanserna på lång sikt har regeringen tillsatt en utredning för att se över de statliga verksamheterna inom vård- och omsorgssystemet (Direktiv 2011:4). Ett av syftena är att stärka det hälsofrämjande arbetet för att minska det framtida vårdbehovet. För att möta den demografiska utmaningen behöver även förbättrings- och effektiviseringsåtgärder genomföras . En nyckel till framgång är enligt regeringens bedömning en kunskapsbaserad utveckling både inom vård och omsorg och inom folkhälsoområdet (för det senare se även området Folkhälsopolitik). Regeringen fortsätter därför med betydande satsningar för att utveckla verksamheterna inom områden dels för att få till stånd en mer kunskapsbaserad och effektiv vård och omsorg som bygger på samverkan och samordning, dels för att komma tillrätta med de brister som uppmärksammats bl.a. i tillsynen. Det sker genom både övergripande och riktade åtgärder. inriktas politiken bl.a. mot att fortsätta stärka kvalitén, delaktigheten och valfriheten samt öka effektiviteten i vården och omsorgen om äldre människor. Den inriktas också mot att förbättra situationen för utsatta barn och unga. Hemlöshet, värkning av barn och personer som utsätts för våld i nära relationer är andra viktiga områden som kommer att få fortsatt uppmärksamhet. Inom funktionshindersområdet har regeringen beslutat om en femårig sektorsövergripande strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken. Förbättrade insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga är av särskilt stor betydelse för att människor med funktionsnedsättning ska bli mer delaktiga i samhället och kunna bidra till en hög sysselsättningsnivå (se mer under området Funktionshinderspolitik). Inom det sociala området anser regeringen att det individuella stödet i ökad utsträckning bör vara utformat så att det möjliggör och skapar incitament till full delaktighet i samhället. 7.5.1Främja kunskapsutveckling och kvalitet inom området sociala tjänster Regeringen fortsätter att prioritera övergripande åtgärder som ska främja kunskaps- och kvalitetsutveckling inom området sociala tjänster. Det handlar om att skapa bättre förutsättningar för en socialtjänst baserad på kunskap. har regeringen ingått en ny överenskommelse med Kommuner och Landsting om utveckling av en evidensbaserad praktik och en bättre informationshantering inom . fortsätter även att i samverkan med Kommuner och Landsting utveckla öppna jämförelser av resultat, kvalitet, kostnader och effektivitet som kan ge underlag till förbättringsarbete. Valfriheten och fritt val av hjälpmedel är fortsatt prioriterade områden liksom den tillsynsreform som regeringen genomfört och som gäller från . Anmälningsskyldigheten inom och () har skärpts och utvidgats . Det är viktigt att bestämmelsen tillämpas på avsett sätt och regeringen kommer via att följa hur reformen utvecklas. Ökat självbestämmande genom valmöjligheter För regeringen är det av central betydelse att människor har möjlighet att påverka sin situation genom att själva kunna välja vem som ska utföra de tjänster som de har behov av. Genom individens ökade möjligheter att välja utförare förväntas även tillgängligheten, kvaliteten effek- tiviteten och mångfalden öka i de insatser som erbjuds. Det finns därför starka skäl att fortsätta främja ett stort antal utförare inom välfärdssektorn. Det gynnar både de personer som behöver välfärdens tjänster och den personal som arbetar där. Det breddar dessutom arbetsmarknaden för arbetstagare. Statliga medel beräknas avsättas för att fler kommuner ska införa valfrihetssystem. Enligt utredningen nationell samordnare för hemsjukvård (Kommunaliserad hemsjukvård, SOU 2011:55) ställer många utförare krav på en väl fungerande kommunikation mellan berörda parter. Regeringen vill liksom utredningen understryka att alla har ett ansvar för att kommunikationen fungerar liksom betydelsen av samordnade vårdplaner som samtliga följer. Huvudmännen bör vidare i LOV- förfrågningsunderlaget ställa de krav som är nödvändiga för välfungerande samverkan, exempelvis krav på personalens kompetens och fortbildning liksom på fungerande informationskanaler. För att främja innovation har regeringens uppdrag att driva pilotsatsningar med utvecklingscheckar. Den ena projektet avser utvecklingscheckar för att främja tillkomsten av nya lösningar i form av tjänster, varor eller nya arbetssätt inom äldreomsorgen. Det andra ska stimulera innovationskraften hos individer eller företag inom vård och omsorg och bidra till att andelen innovativa entreprenörer ökar inom dessa områden. Genom ett flertal uppdrag till en rad myndigheter (, , , Kammarkollegiet, Tillväxtanalys och ) följer regeringen noga utvecklingen av reformen och dess konsekvenser för såväl brukare som för marknaden och kommunerna. Regeringen avser också att ge i uppdrag att titta närmare på hur lagen om valfrihetssystem (LOV) har utvecklats i kommunerna. Myndigheten ska bl.a. analysera utvecklingen av utförare inom ur ett mångfaldsperspektiv, liksom etableringsmöjligheter för nya utförare. bör alla kommuner i landet ha beslutat om valfrihet för den enskilde enligt LOV, annars bör tvingande lagstiftning övervägas. Regeringen följer därför noga processen med införandet av LOV i kommunerna. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Öppna jämförelser för analys av resultat och effektivitet samt som verktyg för fria val Det bedrivs ett omfattande arbete med att utveckla öppna jämförelser och öka tillgången till data inom olika verksamhetsområden och hemsjukvården. har regeringens uppdrag att i samverkan med Kommuner och Landsting intensifiera arbetet med målet att det vid utgången av ska finnas lättillängliga, aktuella, ändamålsenliga och tillförlitliga jämförelser av kvalitet, resultat och effektivitet. redovisas jämförelser avseende äldreomsorg, missbruks- och beroendevård, stöd till personer med funktionsnedsättning samt den sociala barn- och ungdomsvården. kommer även jämförelser publiceras avseende ekonomiskt bistånd. har också fått i uppdrag att publicera öppna jämförelser avseende hemlöshet och brottsoffer. Dessa kommer att publiceras . För att de öppna jämförelserna ska bli ett verktyg för brukare vid fria val pågår en utveckling mot att så långt det är möjligt redovisa jämförelserna på enhetsnivå. Främja insatser som bygger på bästa tillgängliga kunskap Målet med en evidensbaserad praktik är att se till att alla som behöver vård, omsorg, stöd och service från får insatser av god kvalitet som bygger på bästa tillgängliga kunskap. Det strategiska arbetet syftar till att stärka möjligheter och förmåga att skapa och använda relevant kunskap och informationsteknik så att resurser kan riktas till områden där de gör bäst nytta. Utgångspunkten är lagstiftningens krav på en god kvalitet i sett ur ett brukar- och medborgarperspektiv. Enligt regeringens bedömning krävs ett målmedvetet engagemang hos huvudmännen och att statens fortsatta stöd utformas strategiskt för att nå målet. Regeringens avsikt är att ingå årliga överenskommelser med Kommuner och Landsting om hur arbetet ska bedrivas, samt att samordna initiativ på lokal och nationell nivå. För att stödja utvecklingen av en evidensbaserad praktik ska de kommande överenskommelserna identifiera utvecklingsområden samt fastställa gemensamma åtaganden och prioriteringar för att nå uppsatta mål. Det ska ske med beaktande av den ansvarsfördelning som 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 finns mellan stat och huvudmän. stödjer regeringen kommunerna i att skapa egna nätverk som ska främja utveckling av kvalitet och effektivitet i och angränsande områden inom hälso- och sjukvården. En nationell samrådsgrupp bereder och följer kontinuerligt upp överenskommelserna. Statskontoret har i uppdrag att utvärdera överenskommelsen om evidensbaserad praktik med årliga redovisningar och slutrapport . Strategi för bättre information Nationell eHälsa handlar om hur man med gemensamma ansträngningar från sektorns alla aktörer arbetar för att förbättra informationshanteringen inom och hälso- och sjukvården till gagn för den enskilde personen, personalen och beslutsfattarna inom hela sektorn. En effektiv informationshantering inom aktuella områden är en nyckel till bl.a. brukar- och patientsäkerhet och god kvalitet. Den ger ökade möjligheter till insyn och medinflytande för enskilda och till effektivisering av verksamheterna. Att eHälsa införs i vården och omsorgen är också en förutsättning för många av regeringens satsningar och prioriterade områden, t.ex. valfrihetsreformen och en ökad mångfald av utförare, öppna jämförelser och att insatser ska baseras på bästa tillgängliga kunskap. Inom vården och omsorgen om de mest sjuka äldre är det centralt för att insatser ska kunna samordnas mellan olika huvudmän och utförare. Det är dock viktigt att utvecklingen sker med full respekt för den personliga integriteten. Arbetet med strategin för tillgänglig och säker information inom vård och omsorg har således stor betydelse. Ledorden för det fortsatta arbetet är införande, användning och nytta. Se även området Hälso- och sjukvårdspolitik, avsnittet om politikens inriktning. En tillsyn som ger resultat Den statliga tillsynen är en viktig förutsättning för att lagar och föreskrifter ska omsättas i praktiken. Den bidrar även till att eventuella brister blir kända och kan åtgärdas. På det sociala området är tillsynen också ett av de viktigaste verktygen för att granska kvalitén i olika verksamheter. Enskilda personer, allmänheten. huvudmän och utförare har därför intresse av en tillsyn som är aktiv, tydlig och bedrivs systematiskt. I de verksamheter, som tillsynen inom det sociala området ska granska, befinner sig ofta människor som är i ett utsatt läge. Det är därför viktigt att tillsynen fungerar på ett legitimt, trovärdigt och rättssäkert sätt. Den tillsyn som på uppdrag av regeringen redovisat i Tillsynsrapport visar att upprepad tillsyn, inom t.ex. barn- och ungdomsvården, ger resultat. När redovisar en bred tillsyn inom ett specifikt område ger det också en bra bild av läget i landet inom detta område. Regeringen bedömer att det finns fortsatt stor utvecklingspotential i tillsynsarbetet och kommer att följa det fortsatta utvecklingsarbetet noga. Statskontoret har också regeringens uppdrag att följa upp och utvärdera tillsynsreformen. Uppdraget ska slutredovisas . Det pågår, som nämnts inledningsvis, även en översyn av de statliga verksamheterna inom vård- och omsorgssystemet. Utredaren ska se över hur staten genom sina myndigheter ska verka för ett effektivt och långsiktigt hållbart vård- och omsorgssystem. Utredaren ska bl.a. analysera roll och funktionalitet i vård- och omsorgssystemet och lämna förslag på hur myndighetsstrukturen kan effektiviseras. Uppdraget ska slutredovisas . (Direktiv 2011:4). 7.5.2Omsorg om äldre människor Delaktighet, välbefinnande och valfrihet är regeringens ledord för utvecklingen inom omsorgen om äldre människor. Alla äldre ska ha rätt att åldras med värdighet. De ska kunna känna trygghet, gemenskap och en delaktighet med samhället i övrigt. Målen för äldrepolitiken innebär bl.a. att äldre människor inte ska diskrimineras på grund av sin ålder, att de ska ses som individer med skilda intressen och bakgrunder samt att de ska mötas med respekt, behandlas väl och kunna känna välbefinnande. Det innebär vidare att äldre människor så långt som möjligt ska kunna bo kvar i sin bostad samt att de ska kunna flytta till en särskild boendeform om behoven är stora eller om hon eller han inte känner sig trygg. Målet innebär även att det ska finnas tillgång till vård och omsorg som är anpassad efter den äldre personens behov. Äldre människor ska kunna lita på att vården och omsorgen är av god kvalitet samt att det finns personal med lämplig utbildning och erfarenhet. God vård och omsorg rymmer också att få avsluta livet med värdighet. Perspektivskifte i synen på äldre Vi blir friskare, lever och har helt andra förutsättningar till ett aktivt och bra liv även när vi kommer upp . Regeringen anser därför att synen på åldrandet behöver förändras. Åldrandet måste ses som en naturlig del av livet och det är viktigt för alla att uppleva en känsla av sammanhang och mening genom hela livet. Varje människa ska få fortsätta leva sitt liv utifrån den han eller hon är ha möjlighet att vidmakthålla vanor, umgänge och kunna ägna sig åt sådant man tycker om och mår bra av. Detta även när behovet av stöd och hjälp inträder och ökar. Regeringens grunduppfattning är att omsorgen om de äldre ska utformas med människovärdet i centrum. Äldres personliga behov, rätt att vara olika och göra olika val, måste därför tillgodoses. Målet är att äldre ska kunna vidmakthålla självbestämmande och inflytande. Den nationella värdegrunden för äldre människor, som införts i socialtjänstlagen 2011 (se nedan), befäster detta synsätt. Många äldre tvingas acceptera och finna sig i situationer som många andra i yngre generationer inte skulle godta. Vissa känner kanske tacksamhet och vill inte vara till besvär. Denna tacksamhet kan lätt utnyttjas om de som tar besluten inte har den kompetens som krävs och inte möter äldre personer på ett värdigt sätt. Därför är bl.a. kunskapsbaserad vård och omsorg, en i lag fastlagd värdegrund, valfrihet och öppna jämförelser, kvalitetsuppföljningar och en effektiv och samordnad tillsyn med hälso- och sjukvården angelägna uppgifter för en vård och omsorg av god kvalitet där hänsyn tas till äldre människors behov av att vara delaktiga och känna välbefinnande. Viktiga strategiska och ekonomiska satsningar Utgångspunkten för regeringens satsningar är att kvaliteten i vården och omsorgen om äldre människor ska förbättras inom ramen för rådande kompetensfördelning mellan staten och kommunsektorn. Förbättringsområden berör allt från förebyggande arbete, sociala aktiviteter, 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 mathållning och rehabilitering till omvårdnad och det medicinska omhändertagandet. Men det avser också insatser för ökad samverkan, delaktighet, inflytande och välbefinnande. Många aktörer och yrkesgrupper på olika nivåer berörs och allas kompetens och insatser är viktiga att få med för att uppnå målen. Regeringen har genomfört breda och ekonomiskt omfattande satsningar inom området.