prop · GZ0323 · 2011-10-25 00:00:00 — Den samverkan som eventuellt kan appliceras här är den som framgår av 29 kap. 13 §, som säger att huvudmannen för skolverksamhet och den som är anställd i sådan verksamhet på socialnämndens initiativ ska samverka med samhällsorgan, organisationer och andra som berörs när det gäller frågor och rör barn som far illa eller riskerar att fara illa. Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Allmän information om analyserna Analysen i kapitel 3, avsnitt 3.1.5, baseras på LISA-databasen samt data från . Information om vårdnadshavare till barn med funktionsnedsättning som tar emot vårdbidrag hämtades från LISA-databasen. kompletterade med information om vårdnadshavare till barn i åldrarna som är berättigade till assistansersättning enligt . Som referenskategori definierades samtliga vårdnadshavare som har hemmavarande barn men som inte tillhör någon av de andra grupperna. Efter att observationer med ofullständig information tagits bort från materialet återstår cirka 39 000 vårdnadshavare som får vårdbidrag, 5 130 vårdnadshavare som har barn med assistansersättning samt 2,4 miljoner vårdnadshavare med barn som varken går att koppla samman med vårdbidrag eller assistansersättning.227 I samtliga analyser kontrolleras för vilken population föräldern tillhör (vårdbidrag, assistansersättning eller referenskategori), kön, ålder, utbildningsnivå, familjetyp (ensamstående eller inte), antal barn, födelseland, sektorstillhörighet och län. I variabeln sektor grupperades arbetare och tjänstemän enligt följande: Arbetare: (jordbruk och fiske, tillverkning och utvinning, energiproduktion, vattenförsörjning och avfallshantering och byggverksamhet) Tjänstemän: (handel och kommunikation, finansiell verksamhet och företagstjänster, utbildning och forskning, personliga och kulturella tjänster och offentlig förvaltning). 227Det finns barn som både har assistansersättning och vårdnadshavare som är mottagare av vårdbidrag. Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Sjukdagar, dagar med tillfällig föräldrapenning och dagar i arbetslöshet De allra flesta individer är varken sjukskrivna, arbetslösa eller har många dagar med tillfällig föräldrapenning. Med anledning av detta görs analyserna enbart på de individer som uppvisar minst en (1) nettosjukdag, en (1) dag i arbetslöshet respektive en (1) nettodag med tillfällig föräldrapenning. Det innebär att vi antar att sannolikheten för sjukfall, arbetslöshet och uttag av tillfällig föräldrapenning är lika mellan grupperna och den effekt som mäts är på det summerade antalet hela sjukdagar, arbetslöshetsdagar och dagar med tillfällig föräldrapenning. Tabellerna1a1c nedan består av deskriptiv statistik som innehåller medelvärden och standardavvikelser för respektive variabel och population. Tabellerna 1d och 1e visar resultaten från OLS-regressionerna. Måttet R2 som redovisas längst ned i tabellerna 1d och 1e är ett mått på hur väl modellen förklarar variationen i undersökningsvariabeln, till exempel variationen i antal nettosjukdagar. Förklaringsgraden är inte särskilt hög i någon av regressionerna (0,15 till 0,02), vilket indikerar att modellernas prediktionsvärde är svagt. På variabelnivå är dock resultaten i de allra flesta fall statistiskt signifikanta. Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Tabell 1a Deskriptiv statistik medelvärden. vårdbidrag (VB) 96,6 (110,6) 81 (98,9) 73,7 (96,1) 0,91 (0,28) 0,62 (0,49) 0,69 (0,46) 41,0 (6,62) 42,9 (7,01) 40,4 (8,51) 0,13 (0,34) 0,18 (0,38) 0,13 (0,34) 0,59 (0,49) 0,48 (0,50) 0,54 (0,50) 0,28 (0,45) 0,34 (0,47) 0,33 (0,47) 0,33 (0,47) 0,19 (0,39) 0,19 (0,40) 2,20 (0,98) 2,23 (1,09) 1,79 (0,85) 0,02 (0,13) 0,40 (0,49) 0,15 (0,36) 0,27 (0,44) 0,18 (0,39) 0,09 (0,29) 0,12 (0,33) 0,18 (0,39) 0,46 (0,50) 0,25 (0,44) 0,51 (0,50) 0,34 (0,47) 0,58 (0,49) 0,22 (0,41) 0,12 (0,32) 0,05 (0,21) 0,08 (0,28) Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Tabell 1b Deskriptiv statistik medelvärden. vårdbidrag (VB) 11,3 (17,8) 12,9 (25,6) 7,41 (9,28) 0,89 (0,32) 0,50 (0,50) 0,54 (0,50) 40,1 (5,95) 41,7 (6,04) 37,1 (6,13) 0,08 (0,27) 0,07 (0,26) 0,07 (0,26) 0,54 (0,50) 0,50 (0,50) 0,50 (0,50) 0,39 (0,49) 0,43 (0,49) 0,43 (0,50) 0,24 (0,42) 0,12 (0,32) 0,10 (0,30) 2,23 (0,90) 2,30 (0,94) 1,95 (0,80) 0,02 (0,14) 0,43 (0,50) 0,11 (0,32) 0,14 (0,35) 0,12 (0,33) 0,12 (0,33) 0,22 (0,42) 0,25 (0,43) 0,54 (0,50) 0,37 (0,48) 0,57 (0,50) 0,32 (0,47) 0,40 (0,49) 0,17 (0,37) 0,02 (0,15) 0,01 (0,09) 0,01 (0,10) Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Tabell 1c Deskriptiv statistik medelvärden. vårdbidrag (VB) 117,0 (103,5) 118,3 (108,13) 107,5 (96,9) 0,87 (0,33) 0,44 (0,50) 0,62 (0,49) 40,0 (7,03) 42,5 (7,28) 38,1 (8,82) 0,21 (0,41) 0,26 (0,44) 0,21 (0,41) 0,55 (0,50) 0,49 (0,50) 0,50 (0,50) 0,24 (0,43) 0,25 (0,44) 0,29 (0,45) 0,36 (0,48) 0,17 (0,37) 0,22 (0,42) 2,28 (1,12) 2,44 (1,21) 1,85 (0,97) 0,01 (0,09) 0,36 (0,48) 0,31 (0,46) 0,56 (0,50) 0,40 (0,49) 0,08 (0,27) 0,10 (0,30) 0,15 (0,36) 0,44 (0,50) 0,21 (0,41) 0,48 (0,50) 0,19 (0,39) 0,58 (0,49) 0,12 (0,32) 0,29 (0,46) 0,10 (0,30) 0,25 (0,43) Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Tabell 1d Resultat av OLS-regressioner, beroende variabler är summa netto sjukdagar > 0, summa nettodagar med tillfällig föräldrapenning > 0 och summa dagar i arbetslöshet > 0. 13,84*** 4,12*** 6,45*** vårdbidrag (VB) (1,27) (0,14) (1,59) 4,28*** 0,47*** 5,22*** (0,18) (0,02) (0,19) 0,04*** 0,003*** 0,01*** (0,002) (0,000) (0,003) 2,28*** 0,35*** 5,15*** (0,48) (0,02) (0,53) 9,08*** 0,38*** 8,45*** (0,64) (0,05) (0,63) 18,11*** 0,92*** 9,14*** (0,67) (0,05) (0,70) 13,49*** 0,56*** 7,23*** (0,53) (0,04) (0,58) 0,91*** 0,54*** 1,12*** (0,24) (0,02) (0,26) (8,56) (0,85) (14,5) 8,92*** 0,47*** 20,65*** (0,54) (0,04) (0,51) 6,66*** 0,20*** 14,55*** (0,51) (0,03) (0,63) 7,87*** 0,48*** 7,67*** (0,62) (0,04) (0,84) 122,18*** 3,85*** 55,93*** (1,09) (0,29) (0,81) Län (regionala skillnader) visas inte i tabellen. ***,** och * = signifikant på 1-, 5- och 10-procentsnivån; inom parentes () anges standardfel. 228 Se förklaring i avsnittets början. Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Tabell 1e Resultat av OLS-regressioner, beroende variabler är summa netto sjukdagar > 0, summa nettodagar med tillfällig föräldrapenning > 0 och summa dagar i arbetslöshet > 0. 7,74*** (5,15) (1,09) (9,12) 4,28*** 0,46*** 2,20*** (0,18) (0,02) (0,19) 0,04*** 0,004*** 0,01*** (0,002) (0,000) (0,002) 2,32*** 0,36*** 5,17*** (0,48) (0,02) (0,53) 9,33*** 0,35*** 8,50*** (0,65) (0,05) (0,63) 18,35*** 0,89*** 9,06*** (0,68) (0,05) (0,71) 13,39*** 0,56*** 7,51*** (0,54) (0,04) (0,59) 0,91*** 0,54*** 1,21*** (0,24) (0,02) (0,27) 3,54*** (8,49) (1,22) (14,0) 9,04*** 0,49*** 20,69*** (0,54) (0,04) (0,52) 6,67*** 0,21*** 14,46*** (0,51) (0,03) (0,63) 7,95*** 0,44*** 7,60*** (0,63) (0,04) (0,84) 122,11*** 3,50*** 55,86*** (1,11) (0,28) (0,82) Län (regionala skillnader) visas inte i tabellen. ***,** och * = signifikant på 1, 5- och 10-procentsnivån; inom parentes () anges standardfel. Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning För att analysera antalet sjukfall har vi använt oss av en count modell, i detta fall en negativ binomial regressionsmodell.229 Tabellen 2a visar deskriptiv statistik och tabellerna 2b och 2c visar regressionsresultat från ovan nämnda modell. Förklaringsgraden i modellen är liksom i föregående regressioner låg, men på variabelnivå är resultaten statistiskt signifikanta. Tabell 2a Deskriptiv statistik medelvärden. vårdbidrag (VB) 0,22 (0,55) 0,11 (0,37) 0,13 (0,44) 0,88 (0,33) 0,56 (0,50) 0,54 (0,50) 41,4 (6,69) 42,9 (6,98) 40,8 (8,39) 0,14 (0,35) 0,17 (0,37) 0,13 (0,33) 0,52 (0,50) 0,49 (0,50) 0,48 (0,50) 0,34 (0,47) 0,35 (0,48) 0,40 (0,49) 0,28 (0,45) 0,15 (0,36) 0,14 (0,35) 2,21 (1,01) 2,33 (1,10) 1,82 (0,84) 0,03 (0,18) 0,42 (0,49) 0,18 (0,38) 0,29 (0,46) 0,19 (0,39) 0,10 (0,30) 0,13 (0,33) 0,22 (0,41) 0,45 (0,50) 0,25 (0,43) 0,52 (0,50) 0,28 (0,45) 0,58 (0,49) 0,16 (0,36) 0,17 (0,37) 0,04 (0,20) 0,10 (0,31) 229Antagandet i för Poisson fördelning är att väntevärdet på genomsnittet av antalet (spells) är och lika med variansen. När detta villkor inte gäller talar man om att det förekommer overdispersion. I sådant fall används en så kallad negativ binomial regressionsmodell. (se Long J.S., Regression Models for Categorical and Limited Dependent Variables, 1997). Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Tabell 2b Resultat av negativ binomial regression, beroende variabel är antal sjukfall. Mottagare av vårdbidrag (VB) 0,30*** (0,01) 0,04*** (0,002) 0,001*** (0,000) 0,70*** (0,005) (0,007) 0,37*** (0,007) 0,18*** (0,006) (0,003) 0,73*** (0,09) 0,03*** (0,006) (0,006) Sektor vård och omsorg 0,16*** (0,008) 0,38*** (0,009) Län (regionala skillnader) visas inte i tabellen. ***,** och * = signifikant på 1-, 5- och 10-procentsnivån; inom parentes () anges standardfel. Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Tabell 2c Resultat av negativ binomial regression, beroende variabel är antal sjukfall. Vårdnadshavare till barn med 0,22*** (0,06) 0,04*** (0,002) 0,001*** (0,000) 0,71*** (0,005) (0,007) 0,37*** (0,008) 0,18*** (0,006) (0,003) (0,10) 0,03*** (0,006) (0,006) Sektor vård och omsorg 0,16*** (0,008) 0,37*** (0,01) Län (regionala skillnader) visas inte i tabellen. ***,** och * = signifikant på 1-, 5- och 10-procentsnivån; inom parentes () anges standardfel. Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Sjukersättning analyseras med en så kallad probitmodell. Denna kan användas när den undersökta variabeln är dikotom, det vill säga att den antingen antar värdet 1 (= ja) eller värdet 0 (=nej). Tabell 3a presenterar deskriptiv statistik och tabellerna 3b och 3c visar regressionsresultaten. Tabell 3a Deskriptiv statistik medelvärden. vårdbidrag (VB) 0,12 (0,32) 0,05 (0,22) 0,05 (0,21) 0,88 (0,33) 0,56 (0,50) 0,54 (0,50) 41,4 (6,69) 42,9 (6,98) 40,8 (8,39) 0,14 (0,35) 0,17 (0,37) 0,13 (0,33) 0,52 (0,50) 0,49 (0,50) 0,48 (0,50) 0,34 (0,47) 0,35 (0,48) 0,40 (0,49) 0,28 (0,45) 0,15 (0,36) 0,14 (0,35) 2,21 (1,01) 2,33 (1,10) 1,82 (0,84) 0,03 (0,18) 0,42 (0,49) 0,18 (0,38) 0,29 (0,46) 0,19 (0,39) 0,10 (0,30) 0,13 (0,33) 0,22 (0,41) 0,45 (0,50) 0,25 (0,43) 0,52 (0,50) 0,28 (0,45) 0,58 (0,49) 0,16 (0,36) 0,17 (0,37) 0,04 (0,20) 0,10 (0,31) Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Tabell 3b Resultat av Probitregression (marginaleffekter), beroende variabel är förekomst av sjukersättning. Sjukersättning (1 = ja, 0 = nej) Mottagare av vårdbidrag (VB) 0,019*** (0,0082) 0,008*** (0,0001) 0,000*** (0,0000) 0,017*** (0,0002) 0,005*** (0,0002) 0,024*** (0,0002) 0,009*** (0,0003) 0,004*** (0,0001) 0,009*** (0,0019) 0,008*** (0,0002) 0,011*** (0,0003) Sektor vård och omsorg 0,010*** (0,0005) 0,241*** (0,0018) Län (regionala skillnader) visas inte i tabellen. ***,** och * = signifikant på 1-, 5- och 10-procentsnivån; inom parentes () anges standardfel. Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Tabell 3c Resultat av Probitregression (marginaleffekter), beroende variabel är förekomst av sjukersättning. Sjukersättning (1 = ja, 0 = nej) Vårdnadshavare till barn med 0,004* (0,002) 0,008*** (0,0000) 0,000*** (0,0000) 0,017*** (0,0002) 0,005*** (0,0002) 0,023*** (0,0002) 0,009*** (0,0003) 0,004*** (0,0001) (0,0036) 0,008*** (0,0002) 0,011*** (0,0003) Sektor vård och omsorg 0,010*** (0,0005) 0,239*** (0,0018) Län (regionala skillnader) visas inte i tabellen. ***,** och * = signifikant på 1-, 5- och 10-procentsnivån; inom parentes () anges standardfel. Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Tabell 4a Intäkts- och kostnadsposter i en samhällsekonomisk och offentligfinansiell kalkyl för inrättande av 50 samordnare till stöd för familjer med barn med funktionsnedsättning. Posterna avser ett verksamhetsår och samordnarna antas kunna bistå i genomsnitt vardera 40 familjer . Kalkylen baseras på en genomsnittlig tidsvinst per familj . (1) Samhället (2) Direkt berörda (3) Övriga individer Ökad produktion av varor -12,0 -15,6 Indirekt skatt redovisas i kolumn (3) och ingår i beloppet i kolumn (1). för avtalsförsäkringar och avtalspension ingår i beloppen i kolumn (1) och (2) Minskat beroende av fördelningspolitiska program Andra samhällsekonomiska intäkter utöver de som täcks av posten (A) Ökat välbefinnande för direkt -42,3 -42,3 E. Alternativkostnad för direkt berörda -2,4 inkomstskatt på tillf. aProduktion för marknader värderas till marknadspris dvs. inklusive indirekt skatt. (Det är individers betalningsvilja för produktionstillskottet som skattas.) bBruttoinkomst av anställning inklusive avgifter för avtalsförsäkringar och avtalspension + lagstadgade arbetsgivaravgifter. 230Behrenz, L & Delander, L (2011). Samordningsstöd till barn med funktionshinder. Samhällsekonomiska och offentligfinansiella effekter. Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Tabell 4b Intäkts- och kostnadsposter i en samhällsekonomisk och offentligfinansiell kalkyl för inrättande av 50 samordnare till stöd för familjer med barn med funktionsnedsättning. Posterna avser ett verksamhetsår och samordnarna antas kunna bistå i genomsnitt vardera 40 familjer . Kalkylen baseras på en genomsnittlig tidsvinst per familj . (1) Samhället (2) Direkt berörda (3) Övriga individer Ökad produktion av varor -13,2 -17,2 Indirekt skatt redovisas i kolumn (3) och ingår i beloppeti kolumn (1). för avtalsförsäkringar och avtalspension ingår i beloppen i kolumn (1) och (2) Minskat beroende av fördelningspolitiska program -10,9 Andra samhällsekonomiska intäkter utöver de som täcks av posten (A) Ökat välbefinnande för direkt -42,3 -42,3 E. Alternativkostnad för direkt berörda av inkomstskatt på tillf. -2,6 aProduktion för marknader värderas till marknadspris dvs. inklusive indirekt skatt. (Det är individers betalningsvilja för produktionstillskottet som skattas.) bBruttoinkomst av anställning inklusive avgifter för avtalsförsäkringar och avtalspension + lagstadgade arbetsgivaravgifter. Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Styrning inom arbetsmarknadspolitiken mål, styrkort och Från många till en sammanslagningar av myndigheter Klassificering av kurser vid universitet och högskolor regeringens styrning och uppföljning Arbetsförmedlingens arbete med arbetsgivarkontakter Inställda huvudförhandlingar i brottmål Hanteringen av mängdbrott en kärnuppgift för polis och åklagare Säkerheten i statens betalningar Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. i tider av kraftiga värdeförändringar. En granskning av åtta statligt bildade stiftelser och regeringen Informationsutbyte mellan myndigheter med ansvar för trygghetssystem har möjligheter till effektivisering utnyttjats? Den nordiska stridsgruppen 2008 - en del av EU:s Statliga stöd i alkoholpolitiken Påverkas ungas alkoholkonsumtion? Underhållsstödet för barnens bästa? Polisens brottsförebyggande arbete har ambitionerna uppnåtts? skatteavtal med andra länder effekterna av regeringens Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning 2010:25 Kostnadskontroll i stora väginvesteringar? 2010:26 Statens insatser för att komma åt vinster från brottslig verksamhet ett bättre samarbete ger högre utbyte 2010:27 Förvaltningen av samhällsekonomiska metoder inom infrastrukturområdet 2011 2011:1 Säsongsarbetslösa och arbetslöshetsförsäkringen omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? 2011:2 Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor 2011:3 Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor 2011:4 IT inom statsförvaltningen har myndigheterna på ett rimligt sätt prövat frågan om outsourcing bidrar till ökad effektivitet? 2011:5 Statliga IT-projekt som överskrider budget 2011:6 Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? 2011:7 Trafikverkens produktivitet hur mycket infrastruktur för pengarna? 2011:8 Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter 2011:9 Myndigheternas insatser för finansiell stabilitet Lärdomar i ljuset av utvecklingen i 20052007 2011:10 Biodrivmedel för bättre klimat Hur används skattebefrielsen? 2011:11 Tydlighet och transparens i budgetpropositionen ? Redovisningen av finans- och sysselsättningspolitiska ramverk 2011:12 Statens stöd till studieförbunden En granskning av försvarets internationella materielsamarbeten 2011:14 Svenska bidrag till internationella insatser 2011:15 Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser 2011:16 Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning - förutsägbara, ändamålsenliga och effektiva? Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning har granskat om stödet till barn och unga med funktionsnedsättning är organiserat på ett sätt som underlättar för berörda familjer så att samordningsproblem undviks. Granskningen visar att trots flera satsningar på förbättrad samordning och samverkan mellan huvudmän och aktörer är det fortfarande föräldrarna som i hög grad tvingas bära huvudansvaret. Brist på information försvårar ytterligare. Föräldrarnas orimliga samordningsbörda leder till att familjerna inte kan leva ett liv som liknar andra barnfamiljers liv. För att underlätta samverkan mellan huvudmän och aktörer i syfte att förbättra samordningen rekommenderar regeringen bland annat att starta en försöksverksamhet med samordnare. För att förbättra den bristande informationen rekommenderar regeringen att ge i uppdrag att i samråd med berörda myndigheter och relevanta aktörer ta fram och uppdatera en nationell guide som innehåller information om stöd och ansvariga huvudmän. 114 90 [] Tfn Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , Adelsohn , , Attefall, , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2011/12:23 om samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning