prop · GY0377 · 2011-03-08 00:00:00 — ska även inom ramen för upp- draget fördela medel till utvecklingsprojekt som bedrivs av myndigheter eller frivilligorganisationer mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Medlen ska stödja projekt som bidrar till att arbetet mot prostitution och människohandel ska ingå i ordinarie struktu- rer och processer bland de aktörer som medverkar i projektet. För upp- draget, som omfattar perioden 20112014, har erhållit totalt . Mot denna bakgrund samt med hänsyn till att Brottsförebyggande rå- Prop. 2010/11:77 dets (Brå) samlade uppföljning och utvärdering av handlingsplanen mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål kommer att slut- redovisas ser regeringen ingen anled- ning att vidta åtgärder för att inrätta ett nationellt centrum mot prostitu- tion och människohandel för sexuella ändamål. Resultatet från Brå:s uppföljning och utvärdering av handlingsplanen kommer att utgöra en viktig grund för hur det fortsatta arbetet mot prostitution och människo- handel för sexuella ändamål bör bedrivas. 6 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser Regeringens förslag: Lagändringen ska träda i kraft . Utredningens förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna har inga invändningar mot utredningens förslag. Skälen för regeringens förslag: Lagändringen bör träda i kraft . Regeringen föreslår att detta sker . Av 5 § promulgationslag följer att bestämmelsen i dess nya lydelse inte får ges retroaktiv verkan till den tilltalades nackdel. Det behövs därför inte någon särskild övergångsbestämmelse. Regeringens bedömning: Förslaget bedöms inte medföra annat än marginellt ökade kostnader för rättsväsendets myndigheter. Kostna- derna bedöms rymmas inom ramen för befintliga anslag. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens bedöm- ning. Remissinstanserna har inga invändningar när det gäller finansieringen av förslaget om höjt straffmaximum. Skälen för regeringens bedömning: Den föreslagna lagändringen in- nebär att straffmaximum för köp av sexuell tjänst höjs från fängelse till fängelse . Förslaget syftar till att skapa ytterligare utrymme för en mer nyanserad bedömning av straffvärdet vid allvarliga fall av köp av sexuell tjänst. Det är rimligt att anta att förslaget kommer att leda till att påföljden i något större utsträckning än blir en annan än böter. Lagändringen kan således komma att leda till marginellt ökade kostnader för kriminalvården. Regeringens bedömning är att de kostnadsökningar som föranleds av lagändringen bör kunna finansieras inom ramen för befintliga anslag. 8 Författningskommentar Prop. Förslaget till lag om ändring i Den som, i annat fall än som avses förut i detta kapitel, skaffar sig en tillfällig sexuell förbindelse mot ersättning, döms för köp av sexuell tjänst till böter eller fängelse i högst . Vad som sägs i första stycket gäller även om ersättningen har utlovats eller getts av nå- I paragrafen föreskrivs straffansvar för den som skaffar sig en tillfällig sexuell förbindelse mot ersättning. Paragrafens första stycke har ändrats genom att straffmaximum höjts från fängelse till fängelse i De allmänna övervägandena finns i avsnitt 4. Enligt första stycket döms för köp av sexuell tjänst till böter eller fäng- else i högst . Avsikten med höjningen är inte att generellt höja straffvärdet för köp av sexuell tjänst utan att skapa ytterligare utrymme för en mer nyanserad bedömning av straffvärdet vid allvarliga fall. av sexuell tjänst ska fortfarande i normalfallet anses ha ett lägre straff- värde än köp av sexuell handling av barn. Enligt 29 kap. 1 § första stycket ska straff, med beaktande av intresset av en enhetlig rättstillämpning, bestämmas inom ramen för den tillämpli- ga straffskalan efter brottets eller den samlade brottslighetens straffvärde. Vid bedömningen av straffvärdet ska, enligt andra stycket första mening- en samma paragraf, beaktas den skada, kränkning eller fara som gärning- en inneburit, vad den tilltalade insett eller borde ha insett om detta samt de avsikter eller motiv som han eller hon haft. rande omständigheter som avses i 29 kap. 2 och 3 §§ och som kan ha förelegat ska beaktas. Vidare ska hänsyn tas till övriga föreliggande om- ständigheter relevanta för straffmätningen. Omständigheter som vid straffvärdebedömningen av köp av sexuell tjänst bör tala i skärpande riktning är t.ex. att den som utför en sexuell tjänst befinner sig i en skyddslös eller annars utsatt situation, t.ex. på grund av en beroendeställning, ett psykiskt funktionshinder eller märkbar alkohol- eller annan drogpåverkan. Andra exempel kan vara att den per- son som utför en sexuell tjänst är utländsk och inte kan göra sig förstådd och befinner sig på en okänd plats, eller är utlämnad till en tredje person som avtalar om detaljerna för köpet samt ofta även tar emot betalningen och står för arrangemangen kring köpet såsom lokal eller transport. dana omständigheter torde inte sällan förekomma vid köp av sexuella tjänster som har anknytning till människohandel eller annan liknande I skärpande riktning kan också tala att själva det sexuella umgänget haft tvångsliknande eller förnedrande inslag för den som utfört den sexuella tjänsten. Det kan t.ex. handla om situationer där den som utför en sexuell tjänst på grund av omständigheterna befinner sig i ett sådant underläge att hon eller han även om några direkta hotel- ser inte uttalats uppfattar situationen så att det är i det närmaste omöj- ligt att vägra samlag och annat sexuellt umgänge eller att i övrigt påverka situationen, vilket gärningsmannen inser och utnyttjar. Även andra omständigheter än de nu nämnda kan tala i skärpande rikt- Prop. 2010/11:77 ning. Omständigheter som talar i mildrande riktning kan också före- Domstolen ska göra en helhetsbedömning av samtliga omstän- digheter i det enskilda fallet. Sammanfattning av SOU 2010:49 Utredningens uppdrag och arbete (kap. 1) införde , som första land i världen, en lag- stiftning som kriminaliserade köp, men inte försäljning, av sexuella tjäns- ter. Straffbestämmelsen förbud mot köp av sexuell tjänst finns nume- ra i 6 kap. 11 § . Förbudet mot köp av sexuella tjänster infördes eftersom det ansågs vara ett angeläget samhälleligt intresse att bekämpa prostitution. Krimi- naliseringen var till skillnad från tidigare åtgärder och insatser riktad mot efterfrågan av sexuella tjänster, dvs. mot sexköpare och presumtiva sex- köpare. Med stöd av förbudet skulle prostitutionen och dess skadeverk- ningar kunna bekämpas på ett effektivare sätt än vad de tidigare åtgär- derna mot prostitutionen hade möjliggjort. Det anfördes i lagstiftnings- ärendet att det i ett jämställt samhälle är ovärdigt och oacceptabelt att män skaffar sig tillfälliga sexuella förbindelser med kvinnor mot ersätt- ning och att genom att införa ett förbud mot sexköp också gjorde en viktig markering gentemot andra länder för att visa vår inställning till sexköp och prostitution. Det framhölls att prostitution medför allvarliga skador såväl för individen som för samhället. Kriminaliseringen antogs kunna få en avskräckande effekt på presumtiva sexköpare samt kunna minska intresset från olika grupper eller enskilda i utlandet att etablera en mer omfattande organiserad prostitutionsverksamhet i vilket skulle ha en hämmande effekt på prostitutionens utbredning här. Förbudet mot köp av sexuell tjänst har varit i kraft . Det har framförts olika uppfattningar om vilka konsekvenser kriminalisering- en har fått. I har frågan om en utvärdering av förbudet aktuali- serats . Också internationellt har lagstiftningen om förbud mot köp av sexuell tjänst uppmärksammats och det finns ett stort intresse av att få veta vilken effekt förbudet haft. Bland annat har ökande problem med människohandel för sexuella ändamål och prostitution inneburit att många länder funnit skäl att överväga nya metoder för att bekämpa köp av sexuella tjänster och människohandel. Vårt uppdrag har varit att utvärdera tillämpningen av förbudet mot köp av sexuell tjänst och de effekter förbudet har fått. Vi har undersökt hur bestämmelsen fungerat i praktiken och vilka effekter förbudet har haft för förekomsten av prostitution och människohandel för sexuella ända- mål i . En utgångspunkt för vårt arbete har varit att köp av sexuell tjänst fortfarande ska vara kriminaliserat. Några allmänna utgångspunkter (kap. 2) Förslaget om att kriminalisera sexköp ingick som en del i regeringens proposition Kvinnofrid (prop. 1997/98:55). I Kvinnofridspropositionen föreslogs ett stort antal olika åtgärder inom olika samhällssektorer för att motverka våld mot kvinnor, prostitution och sexuella trakasserier i ar- betslivet. En fråga som enligt Kvinnofridspropositionen var nära besläk- tad med den om våld mot kvinnor och bristande jämställdhet var frågan om män som köper sexuella tjänster, oftast av kvinnor, dvs. Den viktigaste insikten när det gäller prostitutionsfrågan som presente- rades med Kvinnofridspropositionen var att uppmärksamheten måste riktas mot köparna. Det handlade om en perspektivförskjutning som kan sammanfattas i en självklarhet. Om det inte fanns någon efterfrågan skul- le det inte heller finnas någon prostitution. Regeringen presenterade en Handlingsplan mot pro- stitution och människohandel för sexuella ändamål (skr. 2007/08:167). Med handlingsplanen markerar regeringen ånyo att prostitution och människohandel är något oacceptabelt i vårt samhälle och att det behövs vittomfattande insatser för att motverka dem. ras också att de bakomliggande orsakerna till att personer befinner sig i prostitution varierar men att det som primärt upprätthåller såväl männi- skohandeln som prostitutionen är efterfrågan, dvs. att människor, främst män, köper sex. Människohandel för sexuella ändamål drabbar i första hand unga kvinnor och flickor. Den exakta omfattningen av människo- handeln i världen är inte känd eftersom mörkertalen är höga, men det är allmänt erkänt att människohandel utgör en av de mest vinstbringande formerna av internationell organiserad brottslighet. Det finns således ett tydligt samband mellan förekomsten av prostitu- tion och människohandel för sexuella ändamål. Förbudet mot köp av sexuell tjänst har allt sedan det tillkom orsakat debatt både i och internationellt. Den officiella inställningen till trots finns det i alltjämt en pågående diskussion när det gäller synen på prostitution. Försvarare av prostitution menar att man kan göra skillnad mellan frivillig och icke frivillig prostitution, att vuxna männi- skor bör ha rätt att fritt sälja och köpa sex och att förbudet mot köp av sexuell tjänst utgör ett otidsenligt sexualmoraliskt ställningstagande. utgångspunkt i ett jämställdhets- och människorättsperspektiv och med fokus flyttat från utbudet, dvs. de som utnyttjas i prostitution, till efter- frågan, dvs. människohandlarna, kopplarna och sexköparna, blir uppdel- ningen i frivillig och ofrivillig prostitution emellertid inte relevant. Bakgrund och gällande rätt m.m. (kap. 3) Frågan om prostitution skulle kriminaliseras aktualiserades i på Detta hade samband med sociala förändringar och en föränd- rad syn på sexualitet. prostitutionsutredning kom att göra den mest omfattande kart- läggningen av prostitution som finns tillgänglig än . att prostitutionen inte är någon kvinnofråga, utan snarare ett mänskligt problem, valde utredningen att försöka vidga begreppet och kom att definiera prostitution på följande sätt. Prostitution föreligger när minst två parter köper respektive säljer sexuella tjänster mot (vanligen) ekono- misk ersättning, som utgör en förutsättning för den sexuella tjänsten. Utredaren ansåg att prostitutionen var oförenlig med de idéer om indivi- dens frihet och jämställdhet mellan män och kvinnor som varit rådande i . I betänkandet Prostitution i , bakgrund och åtgärder (SOU 1981:71) föreslog utredaren att prostitutionen allt- jämt skulle vara straffri, men lyfte fram andra sociala och juridiska lös- ningar för att minska prostitutionen. prostitutionsutredning använde begreppet könshandel för att beskriva den verksamhet där minst två parter köper respektive säljer sexuella tjänster och som går ut på att tillfredsställa köparens sexualdrift. I betänkandet Könshandeln (SOU 1995:15) föreslog utredningen att prostitution skulle kriminaliseras genom införandet av ett förbud mot både köp och försäljning av sexuella tjänster. Utredningen ansåg att en kriminalisering av prostitutionen var ett nödvändigt steg för att göra helt klart att prostitution som företeelse inte accepteras av samhället. Utred- ningens förslag, särskilt tanken att också kriminalisera den som utnyttjas i prostitution, möttes av en omfattande kritik och genomfördes inte. Det förslag som kom att leda fram till införandet av den s.k. sex- köpslagen lagen (1998:408) om förbud mot köp av sexuella tjänster utgjorde som ovan beskrivits en del i Kvinnofridspropositionen. Försla- get byggde prostitutionsutrednings betänkande och på Kvin- novåldskommissionens slutbetänkande Kvinnofrid (SOU 1995:60). Brottet köp av sexuell tjänst som finns i 6 kap. 11 § brotts- balken begår den som skaffar sig en tillfällig sexuell förbindelse mot ersättning. Det är tillräckligt för straffansvar att någon köper en sexuell tjänst vid ett enstaka tillfälle. Ersättningen kan utges i pengar men betal- ning kan också ske med t.ex. alkohol eller narkotika. För ansvar är det tillräckligt att ersättning utlovats så att betalningen är en förutsättning för tjänsten. Ett brott är begånget även om en annan person än den som ut- nyttjar den sexuella tjänsten har lämnat eller utlovat ersättningen. Även försök är straffbelagt. Straffskalan för köp av sexuell tjänst är böter eller fängelse . Förbudet mot köp av sexuell tjänst är liksom människohandelsbrottet viktiga instrument för att förebygga och bekämpa handel med människor och för att skydda de människor som är eller riskerar att bli indragna i prostitution och andra former av sexuellt utnyttjande. Eftersom männi- skohandel är ett gränsöverskridande brott krävs det internationellt samar- bete för att bekämpa den. Det finns en rad internationella konventioner på området. Inom , och EU har ett flertal instrument som behandlar prostitution och människohandel antagits. Arbetet mot prostitutionen har varit inriktat på sociala insatser och båda de tidigare prostitutionsutredningarna har betonat vär- det av sådana insatser. Insatserna riktade mot prostitutionen i syftar, till skillnad från i många andra länder där man arbetar med skade- reducering, främst till att bekämpa prostitutionen genom att hjälpa perso- ner att komma ur prostitution eller att sluta köpa sex. I , och bedrivs ett omfattande arbete som riktar sig direkt till personer som utnyttjas i prostitution. Personer med erfarenhet av prostitution har komplexa hjälpbehov och insatser riktade till dessa personer ställer krav på särskild kunskap och kompetens. Arbe- tet i prostitutionsgrupperna innehåller flera olika komponenter. Det in- rymmer både uppsökande insatser, motivationssamtal, olika former av terapier och psykosocialt stöd. I vilken utsträckning personer i prostitu- tion och offer för människohandel blir uppmärksammade och hjälpta på andra orter är mindre känt. Kunskapen om vilka metoder för att hjälpa de utsatta som är mest effektiva är också begränsad. I handlingsplanen mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål betonar regeringen att insatser för att motverka efterfrågan på sexuella tjänster är avgörande för att komma till rätta med problemen. Sedan ett tiotal år bedriver i , och s.k. KAST-grupper (Köpare Av ) för att motive- ra potentiella och aktiva sexköpare att ändra sitt beteende. För att kunna motverka att människor hamnar i prostitution behövs oli- ka förebyggande insatser. Särskilt viktiga är sådana insatser som riktar sig till de som är särskilt utsatta nämligen barn och unga. de yrkesgrupper som möter ungdomar som riskerar att hamna i prostitu- tion att utveckla förmågan att se signaler och att förbättra sin kompetens för att på bästa sätt kunna arbeta med dessa frågor. Prostitution i 19992008 och en jämförelse med situationen i några andra länder (kap. 4 och 5) Det har visat sig vara en svår uppgift att utvärdera effekterna av förbudet mot köp av sexuell tjänst. Prostitution och människohandel för sexuella ändamål är komplexa och mångfacetterade samhällsfenomen som delvis försiggår i det fördolda. Den ökade internationaliseringen och Internet som en ny arena för prostitution gör det också svårt att överblicka ut- bredningen. Trots att det finns ett stort antal rapporter, artiklar och upp- satser som behandlar dessa företeelser är kunskapen om omfattningen av prostitution och människohandel för sexuella ändamål således begränsad. Detta gäller särskilt kunskapen om personer som är verksamma som prostituerade på andra arenor än i gatumiljön och på Internet liksom kunskapen om förekomsten av prostitution utanför storstadsområdena. Traditionellt har med prostitution i huvudsak avsetts heterosexuell pro- stitution med kvinnor som tillhandahåller den sexuella tjänsten och män som köpare av den. De insatser som genomförs och den kunskap som finns utgår också i stor utsträckning från denna gängse syn. des inte så mycket om män som tillhandahåller sexuella tjänster och om ungdomar som utnyttjas i prostitution. När det gäller köparna av sexuella tjänster är de, trots den uttalade politiska viljan att byta fokus, fortfarande De empiriska undersökningar som genomförts har i vissa fall haft be- gränsad omfattning och det förekommer olika arbetssätt, metoder och Bland annat mot den bakgrunden kan det ibland finnas skäl att tolka resultaten med försiktighet. Med dessa reservationer gjorda anser vi emellertid att det ändå är möj- ligt att dra slutsatser utifrån det material vi haft tillgång till och de resul- tat vi presenterar utifrån detta underlag är enligt vår uppfattning en så tydlig bild som det är möjligt att åstadkomma. En halvering av gatuprostitutionen När det gäller gatuprostitutionen bedöms de uppgifter som finns om omfattning och utbredning beskriva de verkliga förhållandena. förbudet mot köp av sexuell tjänst infördes har gatuprostitutionen i Sve- Denna minskning får anses vara en direkt följd av krimi- naliseringen av sexköp. Vid en jämförelse har vi kunnat konstatera att det förekom ungefär lika mycket gatuprostitution i de tre huvudstäderna i , och innan förbudet mot köp av sexuell tjänst infördes här, men att det därefter skett en kraftig ökning av antalet kvinnor i gatuprostitutionen i Personerna i gatuprostitutionen uppskattades vara så många i både och som i Sve- Mot bakgrund av de stora likheter som i många avseenden finns mellan dessa tre länder, ekonomiskt och socialt, är det rimligt att anta att den minskade gatuprostitutionen i är en direkt följd av kriminali- Detta antagande stöds av det faktum att det, enligt en studie från Bergens kommun, skedde en kraftig minskning av gatu- prostitutionen där när , som andra land efter , införde ett generellt förbud mot köp av sexuell tjänst. Antalet utländska kvinnor i gatuprostitutionen har ökat i samtliga nor- diska länder, även i . Vid en jämförelse kan dock konstateras att den kraftiga ökning av antalet utländska kvinnor i gatuprostitutionen som rapporteras från både och saknar motsvarighet i . Internet en ny arena Prostitution där den inledande kontakten tas via Internet är en viktig och växande prostitutionsarena som alltmer kommit att upp- Jämfört med gatuprostitutionen är omfattningen av Inter- netprostitutionen svårare att verifiera och bedöma, men kunskapen om denna prostitutionsform ökar successivt. Internetprostitutionen har ökat i liksom i Omfattningen av denna prostitutionsform är dock större i våra grannländer och det finns ingenting som tyder på att det skulle ha skett en större ökning av prostitutionen på Internet i än i dessa jämförbara länder. Detta talar mot att förbudet skulle ha medfört att gatuprostitutionen i bytt arena till Internet. Mot den här bak- grunden bör man kunna dra slutsatsen att den halvering av gatuprostitu- tionen som skett i utgör en reell minskning av prostitutionen här och att denna minskning också i huvudsak är en effekt av kriminalise- ringen av sexköp. Särskilt när det gäller ungdomar i prostitution spelar Internet en viktig drar slutsatsen att de flesta ungdomar som utnytt- jats sexuellt mot betalning fått kontakt med köpare via Internet. slutsats stöds av resultaten från andra enkätundersökningar som genom- förts angående ungdomars erfarenheter av att sälja sexuella tjänster. Exponeringen av unga på Internet har utvecklats oavsett förbudet mot köp av sexuell tjänst. De risker för sexuellt utnyttjande och övergrepp som denna exponering innebär ökar emellertid behovet av att skydda ungdomar från att hamna i prostitution. Ingen ökning av prostitutionen totalt sett i Ingenting tyder på att omfattningen av sådan inomhusprostitution som inte marknadsförs genom annonser i tidningar och på Internet, t.ex. pro- stitution på massagesalonger, sexklubbar och hotell samt i restaurang- och nattklubbsmiljöer skulle ha ökat . Det finns inte heller några uppgifter som tyder på att prostituerade som tidigare utnyttjats i gatumiljön numera finns i inomhusprostitution. Personer som arbetar på fältet anser att det inte har skett någon ökning av prostitutionen sedan förbudet infördes. Eftersom prostitutionsverk- samhet typiskt sett är beroende av att exponera sig för att komma i kon- takt med kunderna är det osannolikt att det skulle finnas någon omfattan- de prostitution som är helt okänd. Den samlade bild vi fått fram är att medan det skett en ökning av prostitutionen i våra nordiska grannländer så har prostitutionen, såvitt känt, i vart fall inte ökat i . Det kan kanske finnas flera förklaringar till detta men med hänsyn till de stora likheter som i övriga avseenden föreligger mellan de nordiska länderna är det rimligt att anta att prostitutionen skulle ha ökat också i om vi inte hade haft ett förbud mot köp av sexuell tjänst. Kriminaliseringen har därmed bidragit till att bekämpa prostitutionen. Förbudet mot köp av sexuell tjänst har motverkat etableringen av organiserad kriminalitet Människohandel för sexuella ändamål är en växande form av allvarlig ekonomisk brottslighet i stora delar av världen. Även om det är svårt att bedöma den exakta omfattningen av människohandel för sexuella ända- mål i anses etableringen av denna typ av kriminalitet ha betydligt mindre omfattning här än i andra jämförbara länder. Enligt Rikskrimi- nalpolisen är det uppenbart att förbudet mot köp av sexuell tjänst funge- rar som en barriär för människohandlare och kopplare som överväger att etablera sig i . Ett ökat stöd för förbudet bland allmänheten Förbudet mot köp av sexuella tjänster avsåg att markera samhällets in- ställning att prostitution inte är en önskvärd företeelse. När det gäller svenska folkets inställning till sexköp har det genomförts attitydunder- sökningar såväl före som efter det att kriminaliseringen infördes. Att döma av de resultat som framkommit i fyra befolkningsbaserade attityd- undersökningar som genomförts har det skett en förändring av inställ- ningen till köp av sexuella tjänster som i tiden sammanfaller med krimi- naliseringen av sexköp. Den påtagliga attitydförändring som har skett här och som inte har någon motsvarighet i och måste tolkas som att förbudet i sig har haft en betydande normativ effekt vilken, med hänsyn till att stödet för kriminaliseringen är störst bland unga, kan förväntas komma att bestå. I samtliga de tre undersökningar som genom- förts efter det att förbudet infördes har av de tillfråga- de varit positiva till förbudet. Hur förbudet har påverkat personerna i prostitutionen