prop · GZ031d19 · 2011-09-20 00:00:00 — Under 2011-2013 ska den Globala Fonden mot aids, tuberkulos och malaria distribuera 110 miljoner impregnerade myggnät i kampen mot malaria, förse 4,4 miljoner hivpositiva människor med livsuppehållande läkemedel och behandla 610 000 hiv-positiva gravida kvinnor så att de inte smittar sina barn. Globala Fonden ska också förse 3,9 miljoner människor med behandling mot tuberkulos . MDG 7: Säkerställa en miljömässigt hållbar utveckling Framstegen i att säkerställa en miljömässigt hållbar utveckling varierar kraftigt mellan olika länder och regioner. Den biologiska mångfalden minskar och allt fler människor saknar godtagbar sanitär standard. Till framstegen hör att tillgång till rent dricksvatten ökat och med dagens takt kommer delmålet att nås eller t.o.m. överträffas 2015. Avskogningen har också minskat globalt sett men är fortfarande mycket stor. Mot denna bakgrund avser regeringen att fortsätta sina ansträngningar för att klimatsäkra biståndet. Regeringen anser också att en ambitionshöjning är motiverad inom området vatten och sanitet. Regeringens strategi för globala ämnesstrategiska insatser möjliggör insatser som stärker det globala arbetet för tillgång till rent vatten och sanitet. Regeringen avser stärka insatser på detta område , bl.a. genom att lansera , ett initiativ riktat till innovatörer, entreprenörer och civilsamhällesorganisationer att bidra med smarta lösningar på kända utvecklingsutmaningar på vattenområdet. Genom regeringens satsning på barn och ungdomar genomförs åtgärder för att förebygga diarré och sjukdomar orsakade av förorenat vatten och bristande sanitet. I och är brist på vatten, både vad gäller kvantitet och kvalitet, ett av de största utvecklingshindren för regionen. I utvecklingssamarbetet med regionen är insatser för tillgång till rent vatten därför särskilt angelägna. Inom ramen för regeringens särskilda klimatsatsning finns en rad exempel på insatser som syftar till 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 att främja stöd till rent dricksvatten och sanitet med ett integrerat anpassningsperspektiv, t.ex. i form av stöd för vatten- och sanitetsystem som är motståndskraftiga mot klimatförändringar, och insatser för att öka vattentillgången i torkdrabbade områden. På miljöområdet är den globala miljöfonden (GEF) en viktig kanal som stödjer. GEF finansierar merkostnaden för att göra projekt i utvecklingsländer mer miljövänliga och bidrar till att förbättra utvecklingsländernas möjligheter att genomföra sina åtaganden i enlighet m.fl. internationella miljökonventioner. I dessa sammanhang utgör offentlig upphandling ett betydelsefullt styrmedel i arbetet mot målet om en hållbar global utveckling. Baserat på erfarenheter av svensk offentlig upphandling har goda möjligheter att verka för, och bidra till, ökad hänsyn till miljömässiga, sociala och ekonomiska aspekter i biståndsfinansierade upphandlingar, s.k. hållbar offentlig upphandling. MDG 8: Utveckla ett globalt partnerskap för utveckling Målet berör flera politikområden och handlar om att öka samarbetet mellan rika och fattiga länder bl.a. genom ett ökat deltagande av fattiga länder i internationell handel, lättade skuldbördor, ökat bistånd, ökad tillgång till livsviktiga läkemedel till överkomliga priser, teknologiöverföring och ökad sysselsättning för ungdomar. Trots skuldavskrivningar och vissa lättnader när det gäller handelshinder och restriktioner återstår mycket om målet ska nås till 2015. Även om världens bistånd ökat totalt sett är det på betydligt lägre nivå än vad givna löften utlovat. Teknologiöverföring, inte minst inom information och kommunikation, sker dock i snabb takt. har varit och fortsätter att vara drivande för att EU ska leva upp till de åtaganden som gjorts för att EU till 2015 ska ha nått en biståndsnivå om av BNI. Arbetet är än mer angeläget eftersom delmålet inte uppnåddes. Genom ökade insatser inom området ICT4D (Information and for Development) stärker regeringen sin ambition att inom utvecklings-samarbetet tillvarata de möjligheter som den informations- och kommunikationsteknologiska utvecklingen medför. Det faktum att är en ledande 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 bistånds- och IT-nation ska utnyttjas bättre inom utvecklingssamarbetet. Regeringen avser att inleda ett närmare samarbete med näringslivet för att tillgängliggöra nya informations- och kommunikationsteknologier för människor i utvecklingsländer. Stora satsningar på ICT, framför allt i , görs även genom och Afrikanska infrastrukturverksamhet. Internationella organisationer, inklusive utvecklingsbankerna, har även en viktig roll i att bemöta de minst utvecklade ländernas särskilda behov i fråga om nyttjande av marknadstillträde och förbättrade förutsättningar för handel. Genom att bidra till och utvecklingsfondens deltagande i det multilaterala skuldavskrivningsinitiativet MDRI (Multilateral Debt Relief Initiative) stödjer särskilt skuldtyngda länders, s.k. HIPC-länders (Heavily Indebted Poor Countries), möjlighet till avskrivningar i enlighet med det särskilda skuldlättnadsinitiativet för de fattigaste och mest skuldtyngda länderna. Genom att arbeta för ökad samstämmighet för utveckling stärker sitt bidrag till uppfyllandet av millenniemålen och bidrar till att det globala samarbetet för utveckling stärks. minskar inte antalet väpnade konflikter, som i flera fall pågått , vilket leder till utdragna och allvarliga humanitära kriser som hindrar utveckling och fördjupar fattigdom. Att många av de humanitära kriserna dessutom präglas av att både naturkatastrofer och väpnade konflikter inträffar förstärker behovet av flexibla och effektiva humanitära instrument, samt att finansiering finns för att möta behoven. humanitära bistånd tar sin utgångspunkt i regeringens policy för humanitärt bistånd. beslutade regeringen därutöver om en strategi för humanitärt bistånd genom Sida. Dessa slår fast att humanitära bistånd ska vara globalt och allokeras på basis av humanitära behov. För att effektivt kunna möta de tilltagande humanitära behoven ska även verka för ett starkt och effektivt internationellt humanitärt responssystem. En central aktör i detta sammanhang är FN:s kontor för humanitär samordning, OCHA, till vars verksamhet bidrar med ett omfattande basbudgetstöd. Detta engagemang har fördjupats genom svenska internationella initiativ, med likasinnade givarländer, med nya givarländer samt med värdländer, och syftar till att stärka och utveckla den internationella 3.6.3Fortsatt humanitär kraftsamling humanitära responsförmågan. Regeringen kommer att fortsätta och fördjupa sitt humanitära engagemang för att bistå världens allra svagaste och mest utsatta människor. har drabbats av världens just nu största svältkatastrof och humanitära kris. Krisen förväntas bli långvarig och fortsätta eskalera . är en mycket stor och engagerad humanitär givare till och agerade snabbt med ökad finansiering till olika humanitära aktörer, utöver löpande bidrag. Regeringen har en ambition och beredskap att fortsatt bidra med hjälp till de nödlidande på . Regeringen bedömer att de globala humanitära behoven förväntas fortsatt både öka och bli än mer komplexa. Antalet humanitära kriser orsakade av naturkatastrofer och antalet drabbade människor, väntas stiga, delvis på grund av klimatförändringarnas inverkan och delvis på grund av globala trender som befolkningstillväxt, urbanisering och höga och avser i detta sammanhang särskilt försöka åstadkomma stärkt humanitärt ledarskap på landnivå, förbättrad samordning mellan humanitära aktörer samt tydligare mekanismer för ansvarsutkrävande mellan humanitära aktörer. är en av världens största humanitära givare. De svenska bidragen kanaliseras bl.a. via basbudgetstöd till det humanitära systemets viktigaste aktörer, UNRWA, UNHCR, WFP, OCHA m.fl. (se tabell 3.4 för årsbidrag). Dessa bidrag utgör stommen av det humanitära systemets finansiering och ger organisationerna den flexibilitet i sitt agerande som är en förutsättning för att systemet ska fungera. I tillägg till detta bidrar till de appeller som tas fram för att möta olika typer av humanitära kriser. Detta arbetssätt medför ett ansvar för att främja de humanitära organisationernas samlade resultat. Medan de humanitära organisationernas individuella insatser, effektivitet och resultat är en grundförutsättning för svenskt stöd kommer även de humanitära aktörernas samlade förmåga att täcka de totala humanitära behoven i en given konflikt eller naturkatastrof att bli alltmer avgörande för svenskt stöd. kommer därför bl.a. att driva på den fortsatta utvecklingen av förbättrade och gemensamma metoder för behovsbedömning, främja större deltagande av de drabbade i de humanitära insatsernas utformning, verka för bättre resultatmätning, effektiva katastrofförebyggande insatser inklusive åtgärder för anpassning till klimatförändringar samt bidra till stärkandet av lokala och nationella kapaciteter för humanitär beredskap och respons. Mobil informations- och kommunikationsteknologi och sociala medier skapar nya möjligheter för drabbade att formulera sina behov vilket ger en bättre bild av omfattningen av de humanitära insatserna. kommer fortsatt att främja innovativt och kreativt användande av ny teknologi och teknologiska tjänster i syfte att anpassa humanitära insatser till reellt upplevda behov. För förblir det en avgörande uppgift att värna de humanitära principerna och den internationella humanitära rätten, inte minst vikten av fritt och säkert tillträde för att kunna ge humanitärt bistånd till nödlidande människor samt tydlig rollfördelning mellan humanitära och militära aktörer. På många håll finns utsatta människor som är extremt sårbara utan att ha drabbats av någon humanitär katastrof. Detta kan bero på en kombination av exempelvis klimatförändringar, befolkningsökning och urbanisering. Sammantaget kommer detta att kräva förnyade ställningstaganden kring relationen mellan humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd. För att hantera detta kommer ytterligare förstärkt samspel mellan det humanitära biståndet och utvecklingsbiståndet att krävas. Ekonomisk tillväxt är centralt för att uppnå samtliga millenniemål. Ingenstans i världen har fattigdomen kunnat minskas varaktigt utan ekonomisk tillväxt, vilket i sig är en del av hållbar utveckling. 2012 äger om hållbar utveckling rum i , (+20). Syftet är att säkra ett förnyat politiskt åtagande för hållbar utveckling och 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 utvärdera de framsteg som gjorts. Konferensens två teman är grön ekonomi inom ramen för fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling samt det internationella ramverket för hållbar utveckling. Ekonomisk tillväxt ger resurser som kan användas för fattigdomsbekämpning och är också den viktigaste förutsättningen för förbättrad utbildning och hälsa i fattiga länder. Genom ekonomisk tillväxt kan statens intäkter öka. Därmed skapas utrymme att lägga ökade resurser på bl.a. skola, sjukvård, mödrahälsovård och sociala trygghetssystem. Det främjar i sin tur en friskare, bättre utbildad och tryggare befolkning som kan bidra än mer till att få ekonomin att växa. Därigenom blir processen självförstärkande. Utöver den uppenbara vikt som måste fästas vid tillväxtens dimensioner i allt utvecklingssamarbete, kvarstår regeringens tre tematiska prioriteringar : demokrati och mänskliga rättigheter, miljö och klimat samt jämställdhet och kvinnors roll i utveckling. Genomförandet av de tematiska prioriteringarna bidrar alla till ökad uppfyllelse av millenniemålen. Inom ramen för varje tematisk prioritering och dess koppling till millenniemålen läggs speciell vikt vid ett antal områden där har ett tydligt mervärde och/eller driver s.k. motvindsfrågor, dvs. frågor som internationellt har begränsat stöd och där företräder en viss hållning. De tematiska prioriteringarna i det långsiktiga utvecklingssamarbetet kvarstår och preciseras. Demokrati och mänskliga rättigheter De mänskliga rättigheterna är universella, ömsesidigt samverkande och odelbara. Regeringens grundläggande ställningstaganden avseende rättighetsperspektivet och dess genomförande gäller för hela utvecklingssamarbetet, oavsett sektor. Det demokratiska samhället med mänskliga rättigheter och rättsstatens principer som grund måste ständigt hävdas. Övergrepp och brott mot de mänskliga rättigheterna har på många håll försvagat den demokratiska utvecklingen. har den positiva utvecklingen i visat på möjligheter till förändring. Demokrati och människors åtnjutande av de mänskliga rättigheterna är både ett mål i sig och 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 ett medel för att uppnå millenniemålen. Respekten för medborgerliga och politiska rättigheter tillsammans med rättsstatens principer är avgörande för demokratisk utveckling och minskad fattigdom i alla dess dimensioner. Åtnjutandet av medborgerliga och politiska rättigheter är angeläget i sig och stärker möjligheterna för människor som lever i fattigdom att kräva sina ekonomiska, sociala och kulturella (ESK) rättigheter. kan uppfyllandet av ESK-rättigheterna i sin tur vara en förutsättning för att kunna åtnjuta vissa av de medborgerliga och politiska rättigheterna. Millenniemålen omfattar inte uttryckligen demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna. Regeringen anser dock att de har mycket stor betydelse för målens uppfyllande. En hållbar demokratisk utveckling förutsätter respekt för de mänskliga rättigheterna och stärks ytterligare av jämställdhet mellan könen och en utbildad befolkning med god hälsa. Regeringen anger i Förändring för frihet policy för demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter inom svenskt utvecklingssamarbete, tre fokusområden för det svenska demokrati- biståndet: 1) medborgerliga rättigheter 2) demokratins institutioner och procedurer, inklusive partisystem, parlament och valprocesser samt 3) demokratiseringens aktörer. Regeringen lägger i det samlade svenska stödet för demokrati och mänskliga rättigheter stor vikt vid ökade insatser till stöd för de medborgerliga och politiska rättigheterna och demokratiseringsaktörer i tillägg till den volymmässigt större verksamheten gällande demokratins och rättsstatens institutioner och procedurer. Insatser ska prioriteras på områden där har komparativa fördelar, ett tydligt mervärde och områden där få andra länder verkar. ska stärka respekten för de olika opinionsfriheterna (tanke-, samvets-, religions-, yttrande-, åsikts-, förenings- och mötesfrihet) och framväxten av fria, oberoende medier, bidra till att tillgängligheten till och användningen av informations- och kommunikationsteknologin i frihetens tjänst ökar, stärka arbetet med HBT- frågor, bidra till ett gynnsamt samhällsklimat för demokratiseringens aktörer samt tillse att existerande instrument och verktyg är utformade så att välavvägda insatser kan stödjas i snabbt föränderliga situationer. Regeringen betonar vikten av att demokratiska reformer som initieras i samband med eller efter transitionen bör stödjas för att bereda väg för en långsiktig demokratiseringsprocess och för att stärka konstruktiva krafter och förändringsaktörer i samhället. Ett exempel på detta är insatser till stöd för demokratisk transition i och , där regeringen har beredskap att ytterligare stärka engagemanget . De särskilda insatserna för demokratisering och yttrandefrihet ökar ytterligare och uppgår därmed till , bl.a. för att möjliggöra skyndsamma insatser för demokratiska förändringsaktörer, försvarare av mänskliga rättigheter och länder i demokratisk transition. Kulturens och mångfaldens potential och betydelse för yttrandefrihet och demokratisering ska lyftas fram. Regeringen betonar därför vikten av fri och oberoende media samt aktörer inom kulturlivet, t.ex. fristadsförfattare. Ett annat uttryck för regeringens engagemang för demokratiseringens aktörer är en förstärkt ambition att stödja utsatta civilsamhällesorganisationer via globala ämnesstrategiska insatser samt en ökning av det särskilda demokratistödet genom svenska partianknutna organisationer (). Regeringen betonar generellt den betydelse som informations- och kommunikationsteknologi kan ha för utveckling (ICT4D) och för att främja åtnjutandet av de mänskliga rättigheterna. Innovationer, nya metoder och samarbete med nya aktörer är en förutsättning för framgångsrika insatser på detta område. Genom det omfattande svenska stödet till UNDP bidrar bl.a. till att bygga demokratins och rättstatens institutioner och procedurer. Med dess nästintill totala globala närvaro är organisationen en värdefull partner att samarbeta med för gemensamma mål på demokratiområdet. UNDP är ofta den första aktören på plats i postkonfliktsituationer och bidrar bl.a. med förberedelser för val, reformer av konstitutionen och rättsväsendet. och delar ambitionen att förstärka fokus på de mest marginaliserade och utsatta barnen i syfte att ytterligare accelerera bidrag till millienniemålen samt att förverkliga barnets rättigheter. har därför lanserat ett "Equity initiative" som i mångt och mycket handlar om att i ännu högre grad än tidigare tillämpa ett rättighetsperspektiv i sin verksamhet. Regeringens tematiska prioritering till stöd för utvecklingsländernas arbete med miljö och klimatförändringar fortsätter. Miljö- och klimatförändringar har störst påverkan på människor som lever i fattigdom. Fattiga människor som bor i slumområden, på landsbygden eller i avlägsna områden kan vara särskilt utsatta och kvinnor samt barn drabbas oftast värst. En särskild ambitionshöjning är motiverad inom millenniemålsområdet vatten och sanitet bl.a. avser regeringen lansera , ett initiativ riktat till innovatörer, entreprenörer och civilsamhällesorganisationer att bidra med smarta lösningar på kända utvecklingsutmaningar på vattenområdet (se avsnitt 3.6.2). Orenat avlopp från industri och hushåll leder till att vatten förorenas och skapar en ohälsosam miljö som särskilt drabbar fattiga människor. Effekterna av klimatförändringarna visar sig tidigt och tydligt i förändrad vattentillgång. Regeringens policy för miljö- och klimatfrågor är styrande för utvecklingssamarbetet inom området. Målet för verksamheten är att den ska inriktas på förbättrad miljö, hållbart nyttjande av naturresurser och stärkt motståndskraft mot miljöpåverkan och klimatförändring i utvecklingsländer samt ha begränsad klimatpåverkan. Policyn lyfter särskilt fram följande verksamhetsområden: förstärkt institutionell kapacitet inom offentlig förvaltning, förbättrad livsmedelstillgång och hållbart nyttjande av ekosystemtjänster, förstärkt vattenresurshantering, ökad tillgång till rent vatten och grundläggande sanitet, ökad tillgång till hållbara energialternativ samt hållbar utveckling av städer. Ur ett millenniemålperspektiv är alla områdena relevanta. De är nära förknippade och utgör ofta förutsättningar för utveckling och kan förstärka varandra. Regeringens fyraåriga klimatsatsning i biståndet om sammanlagt fortsätter . Målet är främst att på det mest effektiva sättet bidra till de fattigaste ländernas långsiktigt anpassningsarbete till ett 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Det är också angeläget att stödja insatser som leder till begränsade utsläpp av växthusgaser. Jämställdhet och kvinnors roll i utveckling Jämställdhet är ett område där framstegen i samarbetsländer överlag ännu är begränsade och kvinnors möjligheter till deltagande i samhällsutvecklingen därmed relativt små. har en komparativ fördel i form av kunnande och trovärdighet på jämställdhetsområdet. Jämställdhet och kvinnors roll i utveckling återspeglas i dialogen med många av samarbetsländerna och integreras i flera fall också aktivt i insatserna. Framsteg sker om än gradvis. Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är exempel på en s.k. motvindsfråga där företräder en hållning som inte i tillräcklig utsträckning lyfts fram av andra aktörer i det internationella samarbetet. kommer fortsatt driva en aktiv och framåtsyftande politik på området. Jämställdhet och kvinnors roll i utveckling är, förutom en tematisk prioritering, också ett specifikt millenniemål (MDG 3). Därtill stödjer FN:s generalsekreterares särskilda strategi för arbetet med att uppnå millenniemålen 4 och 5, vilka också har stor påverkan för ökad jämställdhet. Vidare verkar genom bl.a. Partnerskap för mödra-, nyföddas- och barns hälsa samt stöd till UNFPA för att stärka nationell kapacitet att genomföra det handlingsprogram som antogs i samband med den internationella konferensen om befolkning och utveckling i . Genom ger stöd till insatser för att öka kvinnors ekonomiska aktörskap och entreprenörskap. har även framgångsrikt drivit att jämställdhet ska utgöra ett av fyra särskilda teman för kärnverksamhet i de fattigaste länderna . delfinansierar också 2012, som ska handla om utveckling och jämställdhet. har varit drivande i att få till stånd ett nytt FN-organ med ansvar för jämställdhetsfrågor. bildades UN Women som kommer att ha en ledande roll i att samordna 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 hela FN:s samlade arbete på jämställdhetsområdet. I och med tillskapandet av UN Women ges det nya möjligheter för FN- systemet att bättre kunna bidra till MDG 3 om jämställdhet. För länder i konflikt- och postkonfliktsituation är säkerhetsrådets resolution och dess uppföljningsresolutioner viktiga instrument för att säkerställa att kvinnor får möjlighet att delta i fredsbyggande processer. I sådana länder är frågan om kvinnors och flickors säkerhet, inklusive frihet från sexuellt och annat våld en viktig förutsättning för att de ska kunna utbilda sig samt ha möjlighet till ekonomiskt och politiskt deltagande. Regeringens arbete på detta område omfattar dels kvinnors och flickors säkerhet i konflikt, postkonflikt och krissituationer, dels bekämpande av skadliga sedvänjor, våld i hemmet och hedersrelaterat våld. 3.6.5Förtydligad inriktning på det bilaterala utvecklingssamarbetet I enlighet med EU:s uppförandekod om arbetsdelning och komplementaritet fortsätter effektiviseringen av det bilaterala landdestinerade och strategistyrda svenska utvecklingssamarbetet. Regeringen avser att ytterligare förtydliga inriktningen på det svenska bilaterala utvecklingssamarbetet samt förenkla och verksamhetsanpassa styrningen av detsamma. En sådan förtydligad inriktning förutses klargöra bevekelsegrunderna för svenskt bilateralt biståndsengagemang i olika landsituationer, precisera vilka resultat vi förväntar oss av svenska biståndsinsatser på olika områden, bedöma vilka biståndsformer som är ändamålsenliga i olika landkontexter samt identifiera de områden där har ett mervärde eller skäl att driva motvindsfrågor utifrån en tydlig hållning. I det bilaterala utvecklingssamarbetet som helhet ska ett ökat utrymme finnas för flexibilitet och innovation i genomförandet av biståndet, vilket handlar om att söka de metoder som mest ändamålsenligt och effektivt bidrar till målen samt i ökad grad tillämpa resultatbaserade biståndsformer. ska fortsätta att prioritera en förbättrad resultatuppföljning och resultatredovisning, liksom öka ansträngningarna för att säkerställa transparens och ansvarsutkrävande i utvecklingssamarbetet. 3.6.6Ändamålsenliga biståndsformer och instrument Gåvobistånd ska fortsatt utgöra huvuddelen av det svenska utvecklingssamarbetet, både inom det multilaterala och bilaterala biståndet. Regeringen avser emellertid att fortsätta arbetet med att främja biståndsformer som kompletterar gåvobiståndet, t.ex. utvecklingslån, garantier och stöd till små och medelstora företag i utvecklingsländer. Till exempel kan gåvobistånd till den offentliga förvaltningen och det civila samhället kombineras med lån, garantier och investeringskapital för investeringar i det privata näringslivet i utvecklingsländerna. Genom stöd till investeringar i den privata sektorn möjliggörs framväxten av bärkraftiga företag i fattiga och konfliktdrabbade länder där privat kapital inte kan mobiliseras på grund av politisk risk eller outvecklad infrastruktur. Dessa biståndsformer kan också skapa hävstångseffekter som gör att utväxlingen av biståndet ökar.