prop · GY03107 · 2011-03-30 00:00:00 — Vidare framgår att personuppgifter inte får bevaras än vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålen med behandlingen (9 § personuppgiftslagen). Personuppgiftslagens bestämmelser om behandling av personuppgifter bör emellertid av integritetsskäl preciseras i förordning. Mot denna bakgrund får åtgärden anses vara proportionerlig med hänsyn till syftet med den. Regeringen gör sammanfattningsvis bedömningen att den föreslagna regleringen, om att vid behov få använda elektroniska hjälpmedel vid sluten ungdomsvård, får anses förenlig med regeringsformens krav på skydd för grundläggande fri- och rättigheter. Nya provtagningsmetoder för drogkontroll Regeringens förslag: ska ges möjlighet att använda två nya provtagningsmetoder vid drogkontroll: svett- och Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens. promemorian föreslås att ska ges möjlighet att också använda hårprov vid drogkontroller. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser, med några undantag, ifrågasätter om det är möjligt att avgöra huruvida en person är påverkad av narkotika genom att använda sig av hårprov. anser att lagförslagen bör ange påverkan av alkohol eller användande av droger. droger är ett nyckelord eftersom påverkan av narkotika inte kan visas annat än genom blodprov. De övriga provtyper som anges i förslaget kan bara ge svar om förekomst av vissa omvandlingsprodukter i kroppen och därigenom ge besked om användande av droger och hälsofarliga varor. Hårprov är visserligen tillförlitliga men mycket kostnadskrävande och lämpar sig därför inte för storskalig provtagning, utan enbart som hjälpmedel vid utredning i enstaka fall. Kriminalvården anser att det möjligen finns fördelar med att ha en mer teknikneutral skrivning eftersom tekniken kan utvecklas mot fler möjliga provtagningsmetoder. Provtagning med svett och saliv prövas nu i en försöksverksamhet inom Tekniken är ännu inte så utvärderad att den kan användas annat än för sållning och kan således inte ersätta urinprov. Endast sådana analysmetoder som är tillräckligt vetenskapligt utprovade ska användas vid drogkontroller. Svett-, saliv- och hårprov är inte tillräckligt utvärderade. institutionsstyrelse ska få använda sig av dessa nya provmetoder bör det ske inom ramen för en vetenskapligt upplagd försöksverksamhet. anser att förslaget inte får innebära att man på grund av enklare och mindre integritetskränkande metoder ska kunna utföra drogkontroller helt godtyckligt eller att antalet drogkontroller ökar, utan det måste fortfarande finnas en välgrundad misstanke. analyser av hårprov framhåller att sådana inte Hårprov fungerar som en kalender eller ett arkiv över vad som intagits , månader beroende på hårets längd. analys av hårprov kan således redovisa mycket mer information än övriga metoder och kan ge upphov till ett informationsöverskott som överstiger analysens initiala syfte. En sådan provtagningsform kan därför inte anses proportionerlig i förhållande till dess syfte och bör inte tillåtas. Skälen för regeringens förslag För att ska kunna bedriva en ändamålsenlig behandling och vård av de dömda under verkställigheten är det viktigt att institutionerna hålls drogfria. De särskilda ungdomshemmen ska kunna Prop. 2010/11:107 garantera ett tryggt och drogfritt boende samt vara ett stöd för den som försöker avsluta sitt beroende eller bryta sina kriminella levnadsvanor (prop. 2006/07:129 s. 85). Ett pågående missbruk försvårar på ett påtagligt sätt den dömdes återanpassning i samhället. får genom urin-, blod- och utandningsprov kontrollera om den dömde är påverkad av narkotika, alkoholhaltiga drycker, andra berusningsmedel, dopningsmedel eller sådana medel som omfattas av lagen om förbud mot vissa hälsofarliga varor, om det kan misstänkas att sådan påverkan föreligger (18 a § lagen om verkställighet av sluten ungdomsvård). Den dömde kan dock i vissa fall uppleva det som integritetskränkande att tvingas lämna t.ex. urinprov och för den anställde är hanteringen av proverna en process som tar relativt mycket tid i anspråk. finns det enklare, mindre integritetskränkande och mer hygieniska alternativ till urinprovstagning för att kontrollera spår av narkotika. Det är möjligt att analysera spår av narkotika genom enkla prov av svett som finns på huden. Provtagningen sker genom att huden torkas av med ett strykfilter. Det finns också nya enkla metoder för att spåra narkotika i saliv. Även om metoderna, såsom anför, inte är tillräckligt vetenskapligt utvärderade kan de användas som sållningsinstrument, vilket redan sker inom . Såväl svett- som salivprov används redan inom för att kontrollera om den dömde är påverkad av alkohol, narkotika eller någon annan drog. En analys av ett hårprov ger dock mycket mer information än övriga metoder och kan ge upphov till ett informationsöverskott som vida överstiger provtagningens syfte. Regeringen instämmer således med vad och anför. Regeringen gör bedömningen att bör ges möjligheten att använda svett- och salivprov för att göra drogkontroller mindre integritetskränkande för dem som dömts till sluten ungdomsvård. Vid de särskilda ungdomshem som drivs av institutionsstyrelsen vårdas förutom personer som dömts till sluten ungdomsvård även personer som vårdas med stöd av lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. De nya provtagningsmetoderna, svett- och salivprov, bör kunna tillämpas även för dem. Detsamma gäller personer som vårdas med stöd av lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall. Vård med stöd av den lagen ges huvudsakligen vid institutioner som drivs av . Regeringens förslag: En proportionalitetsprincip införs som tydliggör att en kontroll- eller tvångsåtgärd endast får användas om den står i rimlig proportion till syftet med åtgärden. Promemorian innehåller inget förslag i denna del. Skälen för regeringens förslag: I lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga finns bestämmelser om särskilda kontroll- och tvångsåtgärder. Bestämmelserna innebär t.ex. att den unge Prop. 2010/11:107 kan bli föremål för kroppsvisitation eller ytlig kroppsbesiktning samt få sin post kontrollerad. Vissa av dessa kontroll- och tvångsåtgärder gäller också den som är föremål för verkställighet av påföljden sluten ungdomsvård (jfr. 15 § lagen om verkställighet av sluten ungdomsvård). I samband med vissa ändringar i lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga infördes en proportionalitetsprincip med avseende på tvångsåtgärder (prop. 2004/05:123 s. 42 f.). Även i 1 kap. 6 § fängelse- lagen (2010:610) finns det en proportionalitetsprincip som innebär att en kontroll- eller tvångsåtgärd endast får användas om den står i rimlig proportion till syftet med åtgärden. Någon motsvarande proportionalitetsprincip finns inte i lagen om verkställighet av sluten ungdomsvård. Bestämmelserna om kontroll- och tvångsåtgärder i lagen om verkställighet av sluten ungdomsvård har stor betydelse för möjligheterna att bedriva en meningsfull vård i en drogfri och säker miljö. är det viktigt att värna den enskildes rättssäkerhet och personliga integritet. En åtgärd som innebär att kontroll eller tvång riktas mot en enskild får vidtas endast om den kan anses stå i rimlig proportion till syftet med åtgärden (jfr 2 kap. 21 § regeringsformen). Det är enligt regeringens mening angeläget att denna proportionalitetsprincip kommer till generellt uttryck i lagen. Det bör därför införas en proportionalitetsprincip som tydliggör att en kontroll- eller tvångsåtgärd endast får användas om den står i rimlig proportion till syftet med åtgärden. En sådan bedömning kan leda till att åtgärden inte ska vidtas om den skulle få skadeverkningar för den enskilde som inte är rimliga i förhållande till vad som efterstävas. Förslagen syftar till att förbättra förutsättningarna för att utveckla en mer strukturerad och välplanerad verkställighet samt ett intensifierat utslussningsarbete. Avsikten med förslaget om elektronisk övervakning är att få till stånd en kontrollerad utslussning när den dömde vistas utanför det särskilda ungdomshemmet. För att kunna bedriva ett meningsfullt arbete med att förbättra verkställigheten i stort och utslussningen i synnerhet krävs resurstillskott till institutionsstyrelsen. har därför tillförts för att organisera en strukturerad utslussning från sluten ungdomsvård med utvecklade kontrollmöjligheter (prop. 2010/11:1, utgiftsområde 9, bet. 2010/11:SoU1, rskr. 2010/11:63). På så sätt kan reformen finansieras. Något ytterligare resurstillskott är således inte aktuellt. 7.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård 3 § ansvarar för verkställigheten. Verkställigheten ska planläggas och genomföras efter samråd med socialnämnden i den dömdes hemort. En individuellt utformad verkställighetsplan ska upprättas för den dömde. Av paragrafen följer att är den myndighet som ansvarar för verkställigheten av sluten ungdomsvård. För att tydliggöra ansvarsförhållandet mellan och socialnämnden anges att verkställigheten ska planläggas och genomföras av institutionsstyrelsen efter samråd med socialnämnden och inte som tidigare, i nära samarbete med socialnämnden. Därutöver har det i paragrafen införts en ny sista mening där det anges att det ska upprättas en individuellt utformad verkställighetsplan för den dömde. En verkställighetsplan är nödvändig för att ska kunna utforma verkställigheten på ett ändamålsenligt sätt. Verkställighetsplanen ska vara baserad på en bedömning av identifierade risker och individuella behov som har betydelse för innehållet i verkställigheten. Planen ska utformas så att den dömdes anpassning i samhället främjas och de skadliga effekterna av frihetsberövandet motverkas. Ändringarna i paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. 17 a § Den dömde är, om inte annat motiveras av medicinska eller liknande skäl, skyldig att efter uppmaning lämna blod-, urin-, utandnings-, saliv- eller svettprov för kontroll av om han eller hon är påverkad av narkotika, alkoholhaltiga drycker, andra berusningsmedel, sådant medel som avses i 1 § lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel eller sådan vara som omfattas av lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor, om det kan misstänkas att den dömde är påverkad av något sådant medel eller någon sådan vara. Paragrafen reglerar Statens institutionsstyrelses möjligheter att kontrollera om den dömde är påverkad av narkotika, alkohol eller vissa andra medel eller varor. Paragrafen har ändrat beteckning och motsvarar i huvudsak tidigare 18 a §. Ändringen innebär att , förutom blod-, urin- och utandningsprov, får möjlighet att använda saliv- och svettprov. Ändringarna i paragrafen behandlas i avsnitt 5.3. Vidare görs språkliga ändringar, som inte innebär några ändringar i Paragrafen har i huvudsak utformats i enlighet med Lagrådets 18 § Den dömde ska tillåtas att vistas utanför det särskilda ungdomshemmet i den utsträckning som kravet på samhällsskydd medger, om det bedöms lämpligt för att främja hans eller hennes anpassning i samhället eller det finns andra Ett tillstånd att vistas utanför det särskilda ungdomshemmet ska förenas med de villkor som behövs. Vid vistelse utanför det särskilda ungdomshemmet får elektroniska hjälpmedel Prop. 2010/11:107 användas för att kontrollera villkor som ställts om var den dömde ska befinna Tid för vistelse utanför det särskilda ungdomshemmet enligt första stycket ska räknas in i verkställighetstiden. Paragrafen reglerar när den dömde ska tillåtas att vistas utanför det särskilda ungdomshemmet. I första stycket görs endast språkliga ändringar. Någon ändring i sak är inte avsedd. I paragrafen införs ett nytt andra stycke, som innebär att ges möjlighet att använda elektroniska hjälpmedel för att kontrollera villkor om var den dömde ska befinna sig vid vistelse utanför det särskilda ungdomshemmet. Bestämmelsen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Kontroll med elektroniska hjälpmedel kan bli aktuellt såväl vid kortare vistelser utanför institutionen, t.ex. för att möjliggöra att den dömde kan genomföra en praktiktjänstgöring eller fritidsaktivitet, som vid längre vistelser utanför institutionen, t.ex. då den dömde placeras i familjehem. Som Lagrådet har anfört ligger det i sakens natur att elektronisk övervakning inte ska användas annat än när det behövs och att behovet ska prövas mot proportionalitetsregeln i 18 b §. Om kontroll i det enskilda fallet kan tillgodoses genom medföljande personal, t.ex. vid en kortare dagpermission, finns således inte behov av elektronisk övervakning. Begreppet elektroniska hjälpmedel används bl.a. i 10 kap. 5 § fängelselagen (2010:610) och har samma innebörd här som det har i den lagen. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. Det tredje stycket motsvarar det tidigare andra stycket. I stycket görs endast en språklig ändring. 18 a § Under den senare delen av verkställigheten ska den dömde genom konkreta åtgärder förberedas för ett liv i frihet. Paragrafen, som är ny, tydliggör att under den senare delen av verkställigheten genom konkreta åtgärder ska förbereda den dömde för ett liv i frihet. Behovet av konkreta åtgärder varierar utifrån strafftid, personliga och sociala förhållanden. En bedömning ska ske i varje enskilt fall av den dömdes behov av åtgärder under utslussningen. I normalfallet bör det dock innebära att det under utslussning sker någon form av kvalificerad insats utanför det särskilda ungdomshemmet. Förberedelserna kan avse olika områden, t.ex. utbildning, praktik, boende och fritidsaktiviteter. Att samråd ska ske med socialnämnden framgår av 3 §. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. 18 b § En kontroll- eller tvångsåtgärd enligt denna lag får användas endast om den står i rimlig proportion till syftet med åtgärden. Paragrafen är ny. Genom paragrafen tydliggörs att en kontroll- eller tvångsåtgärd får användas endast om den står i rimlig proportion till syftet med åtgärden. Det betyder att en kontroll- eller tvångsåtgärd ska Prop. 2010/11:107 stå i rimlig proportion till vad som står att vinna med åtgärden och den nytta åtgärden kan ha för den dömde. Skälen för att vidta en kontroll- eller tvångsåtgärd ska ställas i relation till de olägenheter ingripandet innebär för den dömde bl.a. i fråga om hans eller hennes självbestämmande och integritet. Med tvångsåtgärd avses t.ex. kroppsvisitation och ytlig kroppsbesiktning och med kontrollåtgärd avses t.ex. elektronisk övervakning vid vistelse utanför det särskilda ungdomshemmet. Övervägandena finns i avsnitt 5.4. 22 § Beslut enligt denna lag fattas av . I frågor som avses i 14 och 18 §§ ska höra socialnämnden i den dömdes hemort om det inte är uppenbart obehövligt. Beslut enligt denna lag gäller , om inte något annat förordnas. Av paragrafen följer att fattar beslut i frågor som rör verkställigheten. I första stycket förtydligas Statens institutionsstyrelses ansvar för besluten i frågor som avses i 14 och 18 §§ genom att det anges att institutionsstyrelsen ska höra socialnämnden i den dömdes hemort om det inte är uppenbart obehövligt. Det innebär att det är som självständigt fattar besluten men att socialnämndens uppfattning ska inhämtas inför de beslut som fattas enligt de i paragrafen angivna bestämmelserna. Paragrafen anger inte hur socialnämndens uppfattning ska inhämtas. Det bör kunna ske på olika sätt beroende på omständigheterna, t.ex. genom ett yttrande eller ett telefonsamtal som dokumenteras genom en tjänsteanteckning. Ändringarna i paragrafen behandlas i avsnitt 5.1. I andra stycket görs endast en språklig ändring, som inte innebär någon ändring i sak. 7.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall 32 a § Den intagne är, om inte annat motiveras av medicinska eller liknande skäl, skyldig att efter uppmaning lämna blod-, urin-, utandnings-, saliv- eller svettprov för kontroll av om han eller hon är påverkad av narkotika, alkoholhaltiga drycker, andra berusningsmedel, sådant medel som avses i 1 § lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel eller sådan vara som omfattas av lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor, om det kan misstänkas att den intagne är påverkad av något sådant medel eller någon sådan vara. Paragrafen reglerar Statens institutionsstyrelses möjligheter att kontrollera om den intagne är påverkad av narkotika, alkohol eller vissa andra medel eller varor. Ändringen innebär att , förutom blod-, urin- och utandningsprov, får möjlighet att använda saliv- och svettprov. Ändringarna i paragrafen behandlas i avsnitt 5.3. Vidare görs språkliga ändringar, som inte innebär några ändringar i Prop. 2010/11:107 sak. Paragrafen har i huvudsak utformats i enlighet med Lagrådets 7.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga 17 a § Den intagne är, om inte annat motiveras av medicinska eller liknande skäl, skyldig att efter uppmaning lämna blod-, urin-, utandnings-, saliv- eller svettprov för kontroll av om han eller hon är påverkad av narkotika, alkoholhaltiga drycker, andra berusningsmedel, sådant medel som avses i 1 § lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel eller sådan vara som omfattas av lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor, om det kan misstänkas att den intagne är påverkad av något sådant medel eller någon sådan vara. Paragrafen reglerar Statens institutionsstyrelses möjligheter att kontrollera om den intagne är påverkad av narkotika, alkohol eller vissa andra medel eller varor. Ändringen innebär att , förutom blod-, urin- och utandningsprov, får möjlighet att använda saliv- och svettprov. Ändringarna i paragrafen behandlas i avsnitt 5.3. Vidare görs språkliga ändringar, som inte innebär några ändringar i sak. Paragrafen har i huvudsak utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Sammanfattning av delar av departementspromemorian Förbättrad utslussning från sluten ungdomsvård och ändrade gallringsregler i belastningsregistret (Ds 2009:9) Det är väl känt att övergången mellan institution och frihet är en kritisk tidpunkt då risken för återfall är stor. Målsättningen med verkställigheten av sluten ungdomsvård måste vara att tiden på institutionen används för att motivera den unge att förändra sin kriminella livsstil. Under verkställigheten ska fokus läggas på att planera och förbereda tiden efter straffet. Insatser som påbörjas på institutionen måste enligt all forskning och erfarenhet följas av insatser efter frigivningen för att minska risken för återfall i brott. Trots detta är det långt ifrån alla som har verkställt sluten ungdomsvård som blir föremål för kvalificerade insatser från samhällets sida efter avslutad verkställighet. I promemorian föreslås åtgärder som syftar till att fler kvalificerade insatser ska inledas . För att förbättra utslussarbetet föreslås att arbetet inför frigivningen från sluten ungdomsvård ska intensifieras och struktureras. av verkställigheten ska den dömdes behov av att vistas utanför ungdomshemmet särskilt beaktas. Det föreslås vidare att Statens institutionsstyrelses ansvar för verkställigheten tydliggörs samt att får möjlighet att med elektroniska hjälpmedel kontrollera villkor om att den unge ska befinna sig i bostaden vid särskilt angivna tider. föreslås också få möjlighet att göra drogkontroller genom att använda nya provtagningsmetoder. De nya provtagningsmetoderna som föreslås ska få användas är svett-, saliv- och hårprov. Delar av promemorians lagförslag 1Förslag till lag om ändring i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård Härigenom föreskrivs att i fråga om lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård dels att nuvarande 18 a § ska betecknas 14 a §, dels att den nya 3, 14 a, 18 och 22 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen införs två nya paragrafer, 18 a-b §§, av följande ansvarar för verkställigheten. Verkställigheten skall planläggas och genomföras i nära samarbete med socialnämnden i den dömdes hemort. Den dömde är, om inte annat föranleds av medicinska eller liknande skäl, skyldig att efter uppmaning lämna blod-, urin- eller utandningsprov för kontroll av om han eller hon är påverkad av narkotika, alkoholhaltiga drycker, andra berusningsmedel, sådana medel som avses i 1 § lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel eller sådana medel som omfattas av lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor, om det kan misstänkas att den dömde är påverkad av något sådant medel. Den dömde skall tillåtas att vistas utanför det särskilda ungdomshemmet i den utsträckning som kravet på ansvarar för verkställigheten. Verkställigheten ska planläggas och genomföras i samråd med socialnämnden i den dömdes hemort. Den dömde är, om inte annat föranleds av medicinska eller liknande skäl, skyldig att efter uppmaning lämna blod-, urin-, utandnings-, saliv-, svett- eller hårprov för kontroll av om han eller hon är påverkad av narkotika, alkoholhaltiga drycker, andra berusningsmedel, sådana medel som avses i 1 § lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel eller sådana medel som omfattas av lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor, om det kan misstänkas att den dömde är påverkad av något sådant medel. Den dömde ska tillåtas att vistas utanför det särskilda ungdomshemmet i den utsträckning som kravet på 1 Senaste lydelse av tidigare 18a§ 2007:1314. samhällsskydd medger, om det bedöms lämpligt för att främja hans anpassning i samhället eller det annars finns särskilda skäl. Därvid skall de villkor ställas som kan anses nödvändiga. Tid för vistelse utanför det särskilda ungdomshemmet enligt första stycket skall räknas in i verkställighetstiden. samhällsskydd medger, om det bedöms lämpligt för att främja hans eller hennes anpassning i samhället eller det annars finns särskilda skäl. av verkställigheten ska behovet av att vistas utanför ungdomshemmet särskilt beaktas. Vid vistelse utanför det särskilda ungdomshemmet ska ställa de villkor som kan anses nödvändiga. Villkor att den dömde ska befinna sig i bostaden vid särskilt angivna tider får kontrolleras med elektroniska hjälpmedel. Tid för vistelse utanför det särskilda ungdomshemmet enligt 18 § ska räknas in i verkställighetstiden. Beslut enligt denna lag fattas av Beslut enligt denna lag fattas av frågor som avses i 14 och 18 §§ frågor som avses i 14, 18 och 18 a §§ ska samråd ske med socialnämnden i den dömdes hemort om det inte är uppenbart hemort om det inte är uppenbart Beslut i frågor enligt denna lag gäller , om inte något annat förordnas. Denna lag träder i kraft . 2Förslag till lag om ändring i lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall Härigenom föreskrivs att 32 a § lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall ska ha följande lydelse. Den intagne är, om inte annat Den intagne är, om inte annat liknande skäl, skyldig att efter liknande skäl, skyldig att efter uppmaning lämna blod-, urin- eller uppmaning lämna blod-, urin-, utandningsprov för kontroll av om utandnings-, saliv-, svett- eller han eller hon är påverkad av hårprov för kontroll av om han eller hon är påverkad av narkotika, medel som avses i 1 § lagen (1991:1969) om förbud mot vissa som avses i 1 § lagen (1991:1969) dopningsmedel eller sådana medel som omfattas av lagen (1999:42) dopningsmedel eller sådana medel om förbud mot vissa hälsofarliga som omfattas av lagen (1999:42) varor, om det kan misstänkas att om förbud mot vissa hälsofarliga den intagne är påverkad av något varor, om det kan misstänkas att den intagne är påverkad av något Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2005:467. 3Förslag till lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga Härigenom föreskrivs att 17 a § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga ska ha följande lydelse. Den intagne är, om inte annat Den intagne är, om inte annat liknande skäl, skyldig att efter liknande skäl, skyldig att efter uppmaning lämna blod-, urin- uppmaning lämna blod-, urin-, utandnings-, saliv-, svett- eller av om han eller hon är påverkad