prop · GZ031d20 · 2011-09-20 00:00:00 — 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 8 Migration.................................................................................... Analys och slutsatser ............................................................................ 1:2 Ersättningar och bostadskostnader ............................................... 1:3 Migrationspolitiska åtgärder .......................................................... 1:4 Domstolsprövning i utlänningsärenden ........................................ 1:5 Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden................. 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden.......................................... 1:7 Utresor för avvisade och utvisade.................................................. 2.7.81:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och 1:9 Ramöverenskommelse om migrationspolitik ............................... 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 8 Migration ............................................... 2.2 Härledning av ramnivån 20122015 Utgiftsområde 8 Migration .......................... 2.3 Ramnivå 2012 realekonomiskt fördelad Utgiftsområde 8 Migration .................... 2.4 Asylsökande 20082010............................................................................................ 2.5 Asylsökande efter medborgarskap och kön 2010 ................................................... 2.6 Grunderna för beviljade uppehållstillstånd till asylsökande m.fl. 2010 ................. 2.7 Handläggningstider inom asylprocessen 20052010 .................................. 2.8 Genomsnittliga vistelsetider för personer som har lämnat 2.9 Kostnader inom asylprocessen 20082010 .............................................................. Antal ansökningar och tider i asylprövningen vid 2008 Asylärenden avseende ensamkommande barn 20082010.................................... Produktivitetsutveckling Antal ärenden per årsarbetare 20082010 ................ Kostnad för prövning av asylansökningar 20082010........................................... Mål och antalet faktiskt överförda flyktingar 20082010..................................... omprövning av överklagade beslut i asylärenden Migrationsdomstolarna, inkomna och avgjorda avlägsnandemål 20082010...... Migrationsöverdomstolen, inkomna och avgjorda mål 20082010...................... Asylsökandes deltagande i organiserad sysselsättning 2010................................. Asylsökandes deltagande i organiserad sysselsättning 20082010....................... Vistelsetid, antal inskrivna personer samt antal boendedygn i Kostnader för mottagandet, anslaget 1:2 Ersättningar och Antal personer som har återvänt 20082010 ......................................................... Kostnader för utresor 20082010........................................................................... prövning av verkställighetshinder 20082010 ........................ Utfall i asylprövningsprocessen för asylsökande 20072010 ............................... Utfall i asylprocessen .......................................................................... Ärendekategorier Arbete, besök och bosättning 2010 ......................................... Arbete, besök- och bosättningsärenden 20082010 ............................................. Prövning av viseringsansökningar vid utlandsmyndigheterna 20082010........... Prövning av viseringsansökningar vid 20082010 ................... Inkomna och avgjorda förstagångsansökningar om uppehållstillstånd på anknytning vid 20082010...................................... Inkomna och avgjorda studerandeärenden vid och Inkomna och avgjorda arbetsmarknadsärenden vid och utlandsmyndigheterna, exklusive förlängningar 20082010 .............................. omprövning av överklagade beslut i ärenden rörande Arbete, besök och bosättning 20082010 ........................................................... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:1 ....................... 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:2 Ersättningar och Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:3 Migrationspolitiska Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:4 Domstolsprövning i Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:5 Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden............................................................... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:6 Offentligt biträde i Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:7 Utresor för avvisade och Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar.......................................... Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden .............................................. Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:9 Ramöverenskommelse om 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Asylsökande De största grupperna 20082010 .................................................... Öppna asylärenden efter handläggningstid ................................... Inskrivna och handläggningsstatus vid utgången av 2010 ...................................... Dygnskostnad i mottagandet av asylsökande fördelat på kostnadsslag anslagen 1:1, 1:2 och 1:7 ....................................................................................... Beviljade arbetstillstånd fördelade på länder för medborgarskap 2009 och Beviljade arbetstillstånd fördelade på yrkesgrupper 2009 och 2010....................... 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013, högst 2014 och högst 2015 (avsnitt 2.7.8), 2.för anvisar anslagen under utgiftsområde 8 Migration enligt följande uppställning: 1:5 Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden 1:7 Utresor för avvisade och utvisade 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 2 Utgiftsområde 8 Migration Utgiftsområdet omfattar frågor som rör migration till och från vårt land, flyktingpolitiken inklusive mottagande av asylsökande samt utlänningars rätt att vistas i . Inom utgiftsområdet ansvarar för de tre verksamhetsområdena Asyl, Arbete, besök och bosättning samt Svenskt medborgarskap. Inom utgiftsområdet finansieras även verksamheten vid migrationsdomstolarna, Migrationsöverdomstolen och Kriminalvården (avseende transporttjänsten). Även myndigheter som ingår i andra utgiftsområden såsom utlandsmyndigheterna, länsstyrelserna och polisen har uppgifter inom migrationsområdet. ska samverka med andra ansvariga myndigheter inom området, kommuner och landsting så att förutsättningar skapas för ett effektivt genomförande av de verksamheter som följer av uppdrag. I verksamhetsområdet ingår handläggning av asylansökningar och mottagande av asylsökande. Ett beslut om att avslå en asylansökan, vilket i regel förenas med ett avvisnings- eller utvisningsbeslut, kan överklagas till en migrationsdomstol. Fram till att personen lämnat mottagande, t.ex. genom bosättning i en kommun eller återvändande till hemlandet, omfattas han eller hon av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Vissa insatser inom mottagandet av asylsökande åligger kommuner och landsting. Det rör sig i första hand om skolgång, omsorg samt hälso- och sjukvård. Länsstyrelserna ska verka för att det finns beredskap och kapacitet i landet att ta emot personer som beviljats uppehållstillstånd. ansvarar för bosättning av kvotflyktingar m.fl. som inte har rätt till en etableringsplan. Från utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet betalar ut statlig ersättning till kommuner och landsting för kostnader i samband med mottagandet och introduktionen av personer som beviljats uppehållstillstånd enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagandet m.m. och förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. Vidare ska verka för att den person som fått ett lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning återvänder självmant. Om personen inte gör det, eller avviker, överlämnas ärendet till polisen för verkställighet av avvisnings- eller utvisningsbeslutet. Verksamhetsområdet , besök och bosättning omfattar handläggning av olika typer av ansökningar om tillstånd att få vistas i . Vissa ansökningar gäller inresa och tidsbegränsad vistelse medan andra syftar till permanent vistelse i . Ansökningarna avser t.ex. släkt- eller turistbesök, arbete, studier eller bosättning på grund av anknytning till anhörig. Ansökningar om uppehållstillstånd och viseringar lämnas i allt högre utsträckning in elektroniskt. Merparten av ansökningarna lämnas dock fortfarande in till utlandsmyndigheterna eller i vissa fall till . Utlandsmyndigheterna fattar beslut i det stora flertalet ärenden om visering och efter delegation från Migrations- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 verket i ett mindre antal ärenden om uppehållstillstånd. Förutom handläggning av ansökningar ska utlandsmyndigheterna även uppmärksamma och analysera förändringar i omvärlden som kan påverka migrationen till samt verka för samstämmighet mellan migration och utveckling. Migrationsexperterna som är anställda av och stationerade vid olika utlandsmyndigheter spelar en viktig roll i utlandsmyndigheternas arbete inom migrationsområdet. Inom verksamhetsområdet medborgarskap prövas naturaliseringsärenden samt ärenden om bibehållande av respektive befrielse från svenskt medborgarskap. Migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen har till uppgift att överpröva och utlandsmyndigheternas beslut enligt utlänningslagen (2005:716), lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap och lagen (1996:1620) om offentligt biträde. Inom utgiftsområdet ryms även deltagande i EU-samarbetet och internationellt samarbete. Utvecklingen inom utgiftsområdet styrs i stor utsträckning av omvärldsfaktorer som kan vara svåra att förutse och att påverka. Exempel på sådana faktorer är omständigheter som gör att personer lämnar ursprungslandet (konflikter, kriser m.m.) och omständigheter som gör att personer väljer att söka asyl i . Praxisförändringar genom vägledande domar från Migrationsöverdomstolen och internationella domstolar medför ofta konsekvenser för volymer och utgiftsutveckling. Därutöver påverkas utgiftsområdet också av nationella och internationella regelförändringar. Effektiviteten vid och samarbetet mellan ansvariga myndigheter har en direkt påverkan på måluppfyllelsen. Handläggningstiderna vid ansvariga myndigheter och domstolar inverkar på de genomsnittliga vistelsetiderna för asylsökande inom mottagandet och därmed utgift- erna för mottagandet av asylsökande. Den enskilde asylsökandes agerande påverkar också vistelsetiden och därmed utgiftsutvecklingen. Merparten av anslagen inom utgiftsområdet har en tydlig koppling till varandra. Ökar exempelvis antalet asylsökande påverkas utgifterna för flera anslag. Fler asylärenden behöver avgöras (anslaget 1:1 ), som kostnaden för mottagandet ökar (anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader). Om fler ärenden avgörs förordnas fler offentliga biträden (anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden). Med bibehållet regelverk och oförändrad praxis innebär fler avgjorda ärenden att fler personers asylansökningar avslås av , vilket gör att domstolarna behöver överpröva fler överklagade beslut (anslaget 1:4 Domstolsprövning i utlänningsärenden samt anslaget 1:5 Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden). Fler personer behöver också lämna landet efter beslut om avvisning eller utvisning (anslaget 1:7 Utresor för avvisade och utvisade). Fler personer skulle också beviljas uppehållstillstånd, vilket bl.a. medför ökade kostnader för utbetalning av statlig ersättning för flyktingmottagandet och insatser för vissa utlänningar inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Utgiftsområde 8 Migration anvisades 2010 sammanlagt , varav genom proposition om Vårtilläggsbudget (2009/10:99). Utfallet 2010 var högre än anvisade medel. utnyttjade anslagskrediterna på anslagen 1:1 och 1:2 Ersättningar och bostadskostnader. I budgetpropositionen anvisades utgiftsområdet . Fler personer prognostiseras söka asyl 2011 än vad som bedömdes inför budgetpropositionen . Därutöver har kostnaderna för mottagandet av ensamkommande barn ökat. I samband med proposition om Vårändringsbudget (2010/11:99) ökades anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader med . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 8 Migration 1:2 Ersättningar och bostadskostnader 1:4 Domstolsprövning i utlänningsärenden 1:5 Kostnader vid domstolsprövning i 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden 1:7 Utresor för avvisade och utvisade 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för 1:9 Ramöverenskommelse om migrationspolitik Totalt för utgiftsområde 8 Migration 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20122015 Utgiftsområde 8 Migration Förändring till följd av: 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. Tabell 2.3 Ramnivå 2012 realekonomiskt fördelad Utgiftsområde 8 Migration Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Målet för utgiftsområdet är att säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik som värnar asylrätten och som inom ramen för den reglerade invandringen underlättar rörlighet över gränser, främjar en behovsstyrd arbetskraftsinvandring och tillvaratar och beaktar migrationens utvecklingseffekter samt fördjupar det europeiska och internationella samarbetet. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Utgiftsområdet 8 Migration är indelat i de tre verksamhetsområdena Asyl, Arbete, besök och bosättning samt Svenskt medborgarskap. Här redovisas verksamhetens resultat med utgångspunkt från myndighetens uppgifter i förordningen (2007:996) med instruktion för . Redovisning sker också utifrån regleringsbrevet för när det gäller resultat, måluppfyllelse och verksamhetens kvalitet i enlighet med de fastställda målen , anvisningarna under Övrig återrapportering och Generella återrapporteringskrav. Vidare sker redovisning av migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens prövning av migrationsmål samt polisens och Kriminalvårdens (avseende transporttjänsten) arbete med tvångsvis återvändande. Redovisningen inkluderar även delar av utlandsmyndigheternas arbete inom verksamhetsområdet , besök och bosättning. Målet för utgiftsområdet var att säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik som värnar asylrätten och som inom ramen för den reglerade invandringen underlättar rörlighet över gränser, främjar en behovsstyrd arbetskraftsinvandring och tillvaratar och beaktar migrationens utvecklingseffekter samt fördjupar det europeiska och internationella samarbetet. Med undantag för det internationella och europeiska samarbetet redovisas måluppfyllelsen under de olika verksamhetsområdena. Internationellt och europeiskt samarbete I uppdrag ingick att redovisa verksamheten inom EU-sam- arbetet samt det internationella arbetet och att bistå regeringen inom ramen för utvecklingssamarbetet på migrationsområdet och inom ramen för politiken för global utveckling. bedrev ett omfattande internationellt arbete och har bl.a. deltagit med experter i rådsarbetsgrupper och i genomförandekommittéer samt andra EU-arbets- grupper. har vidare representerat i styrelsen för europeiska stödkontoret för asylfrågor (EASO) samt varit nationell kontaktpunkt för det europeiska migrationsnätverket (EMN). samarbete med internationella aktörer som FN:s flyktingkommissarie () och () har förstärkts, inte minst i det löpande operativa arbetet kring vidarebosättning och återvändande. Myndighetens arbete med den s.k. Söderköpingsprocessen, ett mellanstatligt samarbete för kunskapsöverföring från ett antal EU-länder i tredjeländer österut, har bidragit till en utveckling av asyl- och migrationspolitiken i partnerländerna och strävan efter att införliva processens aktiviteter i det s.k. har i enlighet med sitt uppdrag lämnat en rapport till regeringen om svensk politik för migration i utvecklingspolitiken. är ansvarig myndighet för de svenska delarna av Europeiska flyktingfonden III samt Europeiska återvändandefonden, vilka ingår i EU:s ramprogram (SOLID). -prövning av asylansökningar, -mottagande av asylsökande, -förberedelser för bosättning för de asylsökande som beviljats uppehållstillstånd, -förberedelser och genomförande av återvändande för asylsökande som inte beviljats uppehållstillstånd, -stöd till personer med uppehållstillstånd som vill återvandra, samt -skydd till flyktingar och andra skyddsbehövande i utlandet genom vidarebosättning i . Målet för verksamhetsområdet var att tiden från ansökan till bosättning i kommun eller återvändande skulle uppgå i av de handlagda ärendena inom verksamhetsområdet. Tiden från ansökan till bosättning i en kommun eller återvändande uppgick i av de handlagda asylärendena. Viktiga faktorer som påverkar måluppfyllelsen är bl.a. antalet asylsökande, hur hög andel av de sökande som beviljas uppehållstillstånd i första instans och möjligheten att fastställa den sökandes identitet. Om ansökan är uppenbart ogrundad behöver inte invänta en eventuell dom från migrationsdomstolen innan beslut om avvisning eller utvisning kan verkställas. Personer som beviljas uppehållstillstånd av bosätts efter beslut i första instans. Personer vars ansökan avslås av och som överklagar beslutet till migrationsdomstolarna får en förlängd vistelsetid jämfört med andra personer. Andra viktiga faktor som påverkar vistelsetiderna är effektiviteten i de olika moment som genomförs av berörda aktörer från det att asylansökan lämnats in till det att den enskilde antingen beviljas uppehållstillstånd och bosätts i en kommun eller meddelas ett avvisnings- eller utvisningsbeslut och lämnar landet. I detta arbete är , migrationsdomstolarna, Migrationsöverdomstolen, polisen samt Kriminalvården (avseende transporttjänsten), Arbetsförmedlingen och länsstyrelserna viktiga aktörer för att förkorta vistelsetiderna. Även kommuner och landsting har viktiga uppgifter inom området. Tabell 2.4 Asylsökande 20082010 sökte drygt 31 800 personer asyl i jämfört med 24 200 personer året innan, vilket innebär en ökning med . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Diagram 2.1 Asylsökande De största grupperna 2008 Ökningen av antalet asylsökande 2010 bestod i första hand av asylsökande från västra (och ) som en konsekvens av att viseringsfrihet infördes för medborgare från dessa länder. Totalt ansökte 8 800 personer från västra , varav drygt 6 300 medborgare från , asyl i . sökte 565 personer från asyl i . När det gäller asylsökande från skedde det en nedgång som kvarstod 2010. Däremot har antalet asylsökande från successivt ökat . Antalet asylsökande från var som högst 2009 för att sedan avta något. I förhållande till andra EU-länder, var det bara i och som fler personer sökte asyl 2010. Tabell 2.5 Asylsökande efter medborgarskap och kön 2010 När det gäller könsfördelningen bland asylsökande, ökade andelen kvinnor från 2010. Förklaringen till ökningen är i första hand att det var fler barn som sökte asyl, vilket generellt sett innebär att könsfördelningen blir mer jämn. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Antalet asylsökande barn ökade från 6 600 till 10 500 . Skillnaden i familjesammansättningen mellan åren berodde huvudsakligen på det ökade antalet asylsökande från västra . Antalet ensamkommande barn, dvs. barn utan legal vårdnadshavare, har successivt ökat och uppgick de till närmare 2 400, jämfört med 2 250 året innan och 1 510 . sökte 12 597 personer asyl i , vilket är en minskning jämfört med . När det gäller ensamkommande barn var antalet 977, vilket är en minskning med 16 barn i förhållande . Tabell 2.6 Grunderna för beviljade uppehållstillstånd till asylsökande m.fl. 2010 - vidarebosatta (kvot- kap. 2a § (dödsstraff, tortyr m.m.) och 2 § (väpnad konflikt) enligt 4 kap. 2§ (väpnad konflikt) och 4 kap. 2a § (väpnad 1 Överförda personer. beviljades 1 786 personer uppehållstillstånd inom ramen för vidarebosättning. beviljades drygt 9 100 personer uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov antingen som flyktingar, alternativt skyddsbehövande eller som övriga skyddsbehövande. Härutöver överfördes 1 799 s.k. kvotflyktingar till . En kvotflykting är en utlänning som före resan till har beviljats uppehållstillstånd inom den flyktingkvot som regeringen fastställt (se vidare avsnitt Vidarebosättning). Av dem som beviljades uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov bedömdes ha flyktingsskäl, vilket är en ökning jämfört med . gav skydd åt 8 068 personer enligt bestämmelser i utlänningslagen som grundar sig på internationella förpliktelser. 1 050 asylsökande beviljades uppehållstillstånd i enlighet med skyddsbestämmelserna om övriga skyddsbehövande i utlänningslagen. Därutöver beviljades 860 personer permanent uppehållstillstånd enligt undantagsregeln synnerligen ömmande omständigheter, vilket är en minskning med drygt 100 personer i förhållande till 2009. Totalt beviljades 1 351 asylsökande ensamkommande barn uppehållstillstånd. av dem beviljades uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov. Bifallsandelen i första instans, där 1 285 uppehållstillstånd beviljades, uppgick till . Tabell 2.7 Handläggningstider inom asylprocessen 20052010 Tid från beslut till Tid från beslut till De genomsnittliga handläggningstiderna inom asylprocessen har en direkt påverkan på vistelsetiderna. De genomsnittliga handläggningstiderna vid har varierat från som högst närmare 2008 till som lägst drygt 2010. Handläggningstiderna påverkas bl.a. av sammansättningen bland sökande och olika ärendekategorier men inte minst av effektiviteten i ärendehanteringen vid . De genomsnittliga handläggningstiderna vid migrationsdomstolarna var som lägst 2008 och som högst 2010. genomsnittliga handläggningstider har också varierat . I första hand är det Migrationsöverdomstolens handläggningstider för prövningstillstånd som påverkar vistelsetiderna, eftersom Migrationsöverdomstolen främst prövar mål som är praxisbildande. Den genomsnittliga handläggningstiden för prövningstillstånd var 2010. Tiden från beslut till bosättning ökade 2010. En orsak till det var bristen på bostäder eller brist på lämpliga lägenheter med god arbetsmarknad inom pendlingsavstånd. En annan faktor som påverkat arbetet är hushållsstorleken, vilka grupper som beviljats uppehållstillstånd och det egna valet av kommun. När det gäller tiden från beslut till utresa har den successivt minskat . Tabell 2.8 Genomsnittliga vistelsetider för personer som har lämnat mottagande 20082010 Avvikna, genomsnitt dagar Kommunplacerade, genomsnitt dagar Utresta självmant, genomsnitt dagar Utresta tvång, genomsnitt dagar