prop · GZ031d21 · 2011-09-20 00:00:00 — kommer enkäter att genomföras inom barnsjukvården, barn- och ungdomspsykiatri samt primärvården och kommer nya enkäter att gå ut till den specialiserade sjukhusvården samt psykiatrin. Patienterna kan bl.a. ta del av resultatet av enkäten på webbplatsen och på . Regeringen bedömer att enkäterna har varit och kommer att vara mycket användbara i uppföljningen av hälso- och sjukvården. (Se även avsnitt 4.6.) Satsning på de nationella kvalitetsregistren Regeringen påbörjade en utökad satsning på de nationella kvalitetsregistren i syfte att skapa effektiva verktyg för uppföljning av medicinska resultat och verksamhetsutveckling till nytta för den enskilda patienten. Regeringen bedömer att en långsiktig satsning även kommer att leda till effektivitetsvinster och kostnadsbesparingar i vården samt att kan behålla ett försprång vad det gäller registerbaserad klinisk forskning. Detta kan i sin tur bidra till att behålla och skapa arbetstillfällen inom life-science industrin i . I en översyn av de nationella kvalitetsregistren som gjorts i samarbete mellan och och som slutfördes konstateras ett antal angelägna utvecklingsområden för de nationella kvalitetsregistren. Bland annat påvisar översynen att finansieringen av kvalitetsregistren är bristfällig och kortsiktig vilket har inneburit problem med att anställa personal eller avsätta resurser för nödvändiga investeringar. Det förekommer även en betungande dubbelregistrering av uppgifter i journalsystem och kvalitetsregister vilket i sin tur leder till bristfällig täckningsgrad och datakvalitet. Det har saknats en nationell samordning vad det gäller it-utveckling för kvalitetsregister. Styrning och uppföljning av registrens resultat och resursanvändning har varit otillräcklig. Även användning av registrens potential vad det gäller kvalitetsutveckling och forskning har varit låg. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Med översynen av de nationella kvalitetsregistren och tillsättandet av utredningen som ska se över kunskapsstyrning, forskningsfinansiering och kunskapsgenerering av myndigheterna på hälso- och sjukvårdsområdet (Dir 2011:4), se avsnitt 4.4.1, så har regeringen tagit om hand betänkande 2006/07:SoU8 med tillkännagivande om att se över ansvar och befogenheter att följa och utveckla vården på nationell nivå samt förutsättningarna för fortsatt statligt stöd till kvalitetsregistren. Regeringen delar i stort översynens problembeskrivning av de nationella kvalitetsregistren. Med anledning av detta enades regeringen och SKL i samband med Dagmaröverenskommelsen om att utse en person som skulle driva förslagen som lämnats i översynen av kvalitetsregistren vidare. tillsattes därför en nationell samordnare för utveckling av de nationella kvalitetsregistren med uppgift att bl.a. utveckla de organisatoriska förslagen samt lämna förslag till långsiktig finansiering av kvalitetsregistren med utgångspunkt i översynens förslag och dess remissbehandling. Vidare utökades även den statliga finansieringen till de nationella kvalitetsregistren. Inom ramen för Dagmaröverenskommelsen 2011 avsattes för dels basfinansiering av kvalitetsregistren och dels utveckling av bl.a. gemensamma it-plattformar. De nationella kvalitetsregistren bidrar med data till ett 40-tal indikatorer som ingår i öppna jämförelser för hälso- och sjukvården och är därför ett viktigt verktyg för att arbetet med öppna jämförelser ska kunna bedrivas på ett framgångsrikt sätt. 4.7.2Uppföljning genom öppna jämförelser Regeringens strategi för kvalitetsutveckling genom öppna jämförelser har bidragit till ett förändrat synsätt hos landstingen. Verksamheterna styrs nu i högre grad av mätbara mål och indikatorer för verksamheternas resultat i stället för enbart ekonomiskt utfall. Regeringen har haft en aktiv dialog med landstingen kring resultaten i öppna jämförelserna. Allt fler centrala indikatorer om verksamheternas resultat fångas och tillgängliggörs med nationell täckning. Det innebär att regeringen, 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 huvudmännen och medborgarnas möjligheter att se vilken vård som ges för skattemedlen förbättrats. Genom detta förbättras även möjligheterna för problemanalyser och verksamhetsutveckling liksom nya typer av resultatbaserad styrning på nationell och regional nivå. Exempel på detta är den så kallade kömiljarden eller stöd till patienter att välja utförare inom primärvård och äldreomsorgen. En nationell strategi för kvalitetsutveckling genom öppna jämförelser Regeringen beslutade om en nationell strategi för kvalitetsutveckling genom öppna jämförelser inom och hälso- och sjukvården. Strategin är en del av regeringens arbete med att skapa en kunskapsbaserad hälso- och sjukvård. Syftet är att, genom jämförelser, stimulera utvecklingen av en jämlik, säker och effektiv hälso- och sjukvård av god kvalitet. Visionen för strategin är; aktuell kunskap när du vill ha den och som du vill ha den. För att nå visionen anger strategin fyra utvecklingsområden: fånga jämförbara och aktuella data, genomföra öppna jämförelser, stimulera nationella och lokala analyser, stärka det lokala förbättringsarbetet baserat på analyser och tillgänglig kunskap. Genom strategin befästs även att öppna jämförelser i hälso- och sjukvården ska genomföras återkommande och att åtagandet är långsiktigt. har en handlingsplan för det fortsatta genomförandet av strategin utarbetats. Handlingsplanen sätter fokus på behovet av att förstärkta insatser avseende underlag för patienters val, nationellt koordinerat stöd till strukturer för regionala analyser och förbättring, förbättrad tillgång och aktualitet på data samt en process för att tydliggöra vilka öppna jämförelser som regeringen står bakom. Vidare har folkhälsoarbetets roll i öppna jämförelser tydliggjorts (se Folkhälsopolitik, avsnitt 5.8). Det är viktigt med en transparent uppföljning av vårdens resultat och arbetet med de fyra utvecklingsområden som anges i strategin för kvalitetsutveckling genom öppna jämförelser har varit framgångsrikt. Regeringen anser dock att mer kan göras för att nationellt stödja landstingens analys- och förbättringsarbete. 4.7.3Behov av förbättrad statistik och uppföljning inom psykiatrin Regeringen har tagit viktiga steg för att skapa förbättrade möjligheter till uppföljning inom psykiatriområdet. Kvalitetsregistren kommer att bli ett betydelsefullt verktyg för att följa upp psykiatrins processer och resultat. Ny portal för kvalitetsregister inom psykiatriområdet undertecknade SKL och regeringen en överenskommelse om att upprätta en portal för samtliga kvalitetsregister inom psykiatriområdet. Överenskommelsen innebar bl.a. att regeringen bidrog med för uppbyggandet av portalen. Som en del i arbetet med överenskommelsen riktade SKL en intresseförfrågan angående centrumbildning till stöd för inom psykiatrin till samtliga landsting. Därigenom bildades ett nytt centrum med nytt namn, KCP (för psykiatriska och andra kvalitetsregister, Örebro-Upp- sala). KCP drivs gemensamt av de båda landstingen men är lokaliserat till . KCP har sedan detta arbetat fram portalen som planeras att lanseras . Analyser av psykiatrin visar på fortsatt behov av utveckling av statistik I rapporten jämförelser och utvärderingar psykiatrisk vård, som publicerade 2010, framgår att det inom psykiatrin fortfarande saknas statistik som kan utgöra underlag för fördjupade analyser. Av det 30-tal indikatorer som man föreslår bör vara utgångspunkten för en uppföljning av den psykiatriska vården är det bara ett fåtal som går att följa upp . Myndigheten konstaterar dock att de satsningar som görs av bl.a. regeringen kommer att få effekt och att det därmed kommer att gå att använda kvalitetsregistren för uppföljning av psykiatrins processer och resultat. har ett pågående regeringsuppdrag att påskynda och förstärka sitt arbete med att utveckla grunddata, statistik, kvalitetsindikatorer m.m. för hälso- och sjukvård och socialtjänst inom psykiatriområdet. I uppdraget ingår även frågor om kvalitet och omfattning i data, förbättrad rapportering av diagnoser och tvångsvårdsåtgärder samt att möjliggöra registre- ring av vårdåtgärder utförda av andra yrkeskategorier än läkare. 4.7.4Förbättrade förutsättningar för uppföljning av tandvården Regeringen har tagit flera initiativ för att öka möjligheterna och förutsättningarna för att följa upp tandvårdens verksamhet och resultat. Ett tandhälsoregister hos är under uppbyggnad och kommer att utgöra en unik möjlighet att skapa en samlad bild av den vuxna befolkningens tandhälsa i och att följa denna . har på regeringens uppdrag också utvecklat indikatorer för god tandvård, vilka kommer att användas i återkommande nationella öppna jämförelser och som underlag för uppföljning och utvärdering av tandvården i syfte att bl.a. öka kunskapen om tandvårdens processer, resultat och kostnader. Regeringen gav 2009 i uppdrag att kartlägga den vuxna befolkningens tandhälsa som ett led i utvärderingen av det statliga tandvårdsstödet. redovisade två delrapporter: Befolkningens tandhälsa samt Innehåll och kvalitet i tandhälsoregistret. Resultaten från kartläggningen visar bl.a. att den självskattade tandhälsan sammantaget är god, men att socioekonomiskt utsatta grupper och utlandsfödda personer har genomgående sämre upplevd tandhälsa, sämre tandstatus, lägre besöksfrekvens och lägre kunskap om det statliga tandvårdsstödet. pekar på att en utmaning för framtiden är hur tandvården ska kunna nå dessa grupper. föreslår, för framtida utveckling av tandhälsoregistret och för att förbättra möjligheterna att ta fram bra statistik över befolkningens tandhälsa, bland annat att registret utvidgas till att inkludera även barn och ungdomar samt personer som får tandvård genom landstingens särskilda tandvårdsstöd och att uppgifter om biverkningar om dentala material inkluderas i registret. Utvärdering av det nya tandvårdsstödet Regeringen gav 2008 i uppdrag att samordna ett utvärderingsprogram avseende reformeringen av det statliga tandvårdsstödet. Utvärderingen ska i ett första steg avse prisutveckling, besöksfrekvens, effekterna av 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 skyddet mot höga kostnader samt en särskild utvärdering av implantatbehandlingar. I ett andra steg ska en utvärdering av olika ersättningsformer inom tandvården genomföras. lämnade en delrapport i vilken det bl.a. konstateras att en majoritet av patienterna med låg tandvårdskonsumtion har fått lägre kostnader . För åldersgruppen har dock kostnaderna stigit. Patienter med hög eller mycket hög konsumtion har däremot fått lägre kostnader än tidigare och detta gäller samtliga ålderskategorier. En andra delrapport lämnades i vilken analyserat såväl besöksfrekvenser för tandvårdsbesök i förebyggande syfte och effekterna av skyddet mot höga kostnader. Bland annat visar rapporten att av den vuxna befolkningen gjort minst ett besök som innehållit minst en förebyggande åtgärd mellan och . En uppskattning av besöksfrekvenser i det tidigare gällande tandvårdsstödet visar att det har skett en viss ökning av konsumtion av förebyggande tandvård. överlämnade en rapport i vilken det presenteras en utvärdering av olika ersättningsformer inom tandvården. Utvärderingen har gjorts som ett samarbetsprojekt mellan , och . Undersökningen utgår från de två huvudmålen tandvårdsreform vilka är att stimulera till regelbundna förebyggande tandvårdsbesök, samt att möjliggöra för individer med omfattande tandvårdsbehov att få kostnadseffektiv tandvård till rimlig kostnad. Ett nytt åtagande för service och support lämnade regeringen ett uppdrag till att utarbeta ett serviceåtagande gentemot aktörer inom tandvården. Serviceåtagandet ska klargöra vilken kvalitet, tillgänglighet, service och support tillhandahåller dessa aktörer. Ett tydligt serviceåtagande från syftar till att stärka vårdgivarnas och allmänhetens tilltro till myndighetens förmåga att tillhandahålla ett väl fungerande stöd i administrationen av det statliga tandvårdsstödet. redovisade sitt nya serviceåtagande på tandvårdsområdet. Åtagandet omfattar bland annat förbättrad tillgänglighet för it-stödet, en förbättrad struktur för information, uppbyggnad av testmiljöer för journalsystems- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 leverantörer och ett utökat öppethållande för vårdgivare. publiceras information på webbplats om hur väl målen i serviceåtagandet uppnås. Samlad uppföljning av stöd för vuxentandvård I den lagrådsremiss om tandvård för personer med vissa sjukdomar eller funktionsnedsättningar som regeringen beslutade gör regeringen bl.a. bedömningen att samtliga stöd för vuxentandvård ska utvärderas i ett samlat utvärderingsprogram. Sammantaget anser regeringen att de uppföljningar som gjorts bl.a. visat att det statliga tandvårdsstödet ger ett bra skydd mot höga kostnader men att flera utmaningar kvarstår. Regeringen anser också att de satsningar som gjorts ger förutsättningar för kommande uppföljningar och utvärderingar av tandvårdens verksamheter och resultat. En viktig del av läkemedelsstrategin (se avsnitt 4.4.5) är att följa utvecklingen på läkemedelsområdet. För att säkerställa att genomfört utvecklingsarbete leder läkemedelsanvändningen i rätt riktning kommer tyngd att läggas på uppföljning av strategin. Uppföljningen kommer att fokusera både på genomförandet av insatser och på de uppsatta målen. Statskontoret har fått i uppdrag att följa upp och utvärdera omregleringen av apoteksmarknaden utifrån målen med reformen. Uppföljningen och utvärderingen ska omfatta såväl receptfria som receptbelagda läkemedel. I en delredovisning har Statskontoret redogjort för de indikatorer som kommer att ligga till grund för utvärderingen och uppföljningen. Uppdraget ska redovisas i ytterligare en delrapport samt i en slutrapport som ska lämnas senast . Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) har i uppdrag att följa upp prisutvecklingen på läkemedelsmarknaden med anledning av omregleringen av apoteksmarknaden och ska dessutom följa och analysera den geografiska tillgängligheten till läkemedel för att kunna bedöma omregleringens effekter. Dessa uppdrag ska slutredovisas senast i Även har av regeringen fått i uppdrag att följa utvecklingen med anledning av omregleringen av apoteksmarknaden. I uppdrag ingår att löpande följa och analysera åtgärder som aviseras eller vidtas av aktörer på utbudssidan gentemot konsumenterna och som kan ha betydelse för målet att skapa en fungerande marknad. redovisade sitt uppdrag . Av rapporten framgår att en klar majoritet () av de som handlat på apoteken allt sammantaget ger ett positivt betyg på apoteksmarknaden. pekar dock på att vissa åtgärder bör vidtas, bl.a. vad gäller tillgängligheten till personal med farmacevtisk kompetens. 4.8Kvalitetsutveckling och systematisk förbättring Regeringens arbete inom detta område inriktas mot att kunskap och erfarenheter ska tillvaratas för att systematiskt förbättra hälso- och sjukvården. För att åstadkomma kvalitetsutveckling i vården måste de kunskaper som genereras genom forskning och annan kunskapsproduktion även omsättas i praktiken ute verksamheten. Kvalitetsutveckling handlar ytterst alltid om att vårdens resultat ska bli bättre. Det finns flera utvecklingsområden för kvalitetsutveckling inom vården och regeringen arbetar därför aktivt inom en rad områden som är viktiga för kvalitetsutvecklingen. Däribland kan nämnas patientsäkerhetsområdet, cancerområdet och it-utvecklingen inom vården. Utöver dessa specifika områden måste förstås alltid ett aktivt kvalitetsutvecklingsarbete pågå och vårdens styrsystem måste utformas så att de uppmuntrar till ett ständigt förbättringsarbete. Ett övergripande mått på kvalitetsutvecklingen i vården är indikatorn sjukvårdsrelaterade åtgärdbara dödsfall, dvs. de dödsfall som skulle ha kunnat undvikas genom adekvata åtgärder inom vården, se diagram 4.9. Diagram 4.9 Sjukvårdsrelaterade åtgärdbara dödsfall per 100 000 invånare () Indikatorn speglar huruvida den kunskap som finns om vissa sjukdomars orsaker och behandlingsmetoders effektivitet omsätts till handling. Den senaste har den sjukvårdsrelaterade åtgärdbara dödligheten sjunkit betydligt både för kvinnor och män vilket indikerar att det har skett en betydande kvalitetsutveckling i vården. 4.8.1Kraftfull satsning för bättre patientsäkerhet vårdskadestudie visar att av patienterna i den somatiska sjukhusvården drabbas av en vårdskada. Hälso- och sjukvården står därmed inför stora utmaningar. Förbättrad patientsäkerhet är därför en av de viktigaste frågorna för hälso- och sjukvården. inträffar omkring 100 000 vårdskador, varav cirka 3 000 leder till dödsfall. Vårdrelaterade infektioner är ett stort patientsäkerhetsproblem, likaså skador till följd av felaktig läkemedelsbehandling. Skador är också vanliga i samband med operationer och andra ingrepp. Tidigare studier som har genomförts av visar på behov av förbättringar inom patientsäkerhetsområdet. Av sjukvårdsrapport (2009) framgår att vårdgivarnas intresse för patientsäkerhetsfrågor har ökat och att stora framsteg har gjorts när det gäller systematisk egenkontroll, men att det ännu är långt kvar till att en säkerhetskultur genomsyrar hela vårdarbetet. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Som ett resultat av de behov av förbättringar som finns inom området har regeringen vidtagit en rad åtgärder för att öka patientsäkerheten. En ny patientsäkerhetslag (2010:659) trädde i kraft med syftet att skapa en säkrare vård. arbetar på uppdrag av regeringen med att ta fram ett förslag till en nationell strategi för patientsäkerhet. Strategin ska utgöra en plattform i det långsiktiga patientsäkerhetsarbetet och innehålla ett antal uppföljningsbara mål. En omfattande, tidsbegränsad patientsäkerhetssatsning genomförs under 20112014. Utgångspunkten för satsningen är en nollvision när det gäller antalet undvikbara vårdskador. Målet är att gradvis minska antalet vårdskador. Huvuddelen av satsningen utgörs av prestationsbaserade stimulansbidrag för patientsäkerhetsarbete i landstingen, vilka regleras i en överenskommelse mellan staten och SKL. Överenskommelsen innehåller krav och indikatorer som måste uppfyllas för att medlen ska komma landstingen till del. Det handlar bl.a. om att bedriva ett aktivt arbete för att uppnå en rationell antibiotikaanvändning och minskad antibiotikaförskrivning, att mäta patientsäkerhetskulturen och följsamheten till basala hygienrutiner och klädregler. Regeringen har uppdragit åt att ansvara för en samlad uppföljning av överenskommelsen samt för att lämna en rapport om tillståndet inom patientsäkerhetsområdet. har fått i uppdrag att specifikt följa upp de delar som omfattar antibiotikaförskrivningen. Vidare har SKL fått bidrag för att stödja och stärka patientsäkerhetsarbetet. har tagit fram en guide till en säkrare vård, som vänder sig till patienter. Guiden lanserades och syftar till att patienten bättre ska kunna förbereda sig inför kontakten med vården och därmed kunna medverka till att förebygga och minska risken att något blir fel. SKL håller på att ta fram modeller för bättre patientmedverkan, ett arbetet som bedrivs tillsammans med såväl patientföreträdare som sjukvårdshuvudmän. En satsning för att förbättra vården och omsorgen för de mest sjuka äldre Regeringen satsar i syfte att förbättra samverkan i vården och omsorgen kring de mest sjuka äldre. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 En nationell äldresamordnare har tillsats och leder arbetet. Samordnarens uppgift är att ta fram förslag till konkreta åtgärder som ska underlätta huvudmännens gemensamma åtagande gentemot patientgruppen de mest sjuka äldre. Svensk hälso- och sjukvård uppvisar på många områden goda resultat. De mest sjuka äldre är dock minst tillfredsställda med den vård och omsorg som tillhandahålls. Hälso- och sjukvården har tydliga brister när det gäller att på ett optimalt sätt ta hand om dessa personer. Vården och omsorgen är ofta inte organiserad eller saknar incitament för att på ett lämpligt sätt möta dessa sköra personer med omfattande och/eller snabbt föränderliga behov. Det saknas ofta kontinuitet, överblick och samverkan. Det finns därför en risk för att äldre inte får den vård och omsorg som de behöver. finns avsatta för inledande insatser. Medlen ska bl.a. gå till att förbättra informationen om äldres samlade läkemedelsanvändning, påskynda införandet av elektroniska förskrivar- och expeditionsstöd samt kartlägga primärvårdens ansvar och insatser för de äldre. Regeringens insatser för att förbättra vården och omsorgen av äldre berör många redan pågående satsningar, främst patientsäkerhetsarbetet, den nationella eHälsostrategin samt läkemedelsstrategin. (se avsnitt 7.5.1 och 7.5.2). Säkrare hantering av organ och rådet antog direktiv /45/EU om kvalitets- och säkerhetsnormer för mänskliga organ avsedda för transplantation. Genom en rättelse ändrades direktivets nummer till 2010/53/EU. Det huvudsakliga syftet med direktivet är att garantera att mänskliga organ för transplantation inom EU uppfyller gemensamma grundläggande kvalitets- och säkerhetskrav. Direktivet omfattar hela processen, det vill säga donation, tillvaratagande, kontroll, förvaring, transport och transplantation. En god infrastruktur och ansvarsfulla institutioner för tillvaratagande och transplantation av organ har konstaterats vara den viktigaste komponenten i ett väl fungerande transplantationssystem. Förbättrad säkerhet och effektivitet av systemen förväntas öka tillgången på organ, bland annat genom att underlätta organutbyte mellan medlemsstaterna. Enligt direktivets bestämmelser ska medlemsstaterna genomföra nödvändiga ändringar i nationell lagstiftning i överensstämmelse med vad som föreskrivs i direktivet. Arbetet pågår med att se över den svenska hanteringen av donations- och transplantationsverksamheten så att den överensstämmer med direktivets bestämmelser. 4.8.2Insatser för en hälsofrämjande sjukvård Regeringens insatser för en hälsofrämjande sjukvård syftar till att det hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbetet ska integreras som en naturlig del i den dagliga hälso- och sjukvården. Eftersom hälso- och sjukvården möter många människor i sin verksamhet, och har ett högt förtroende hos allmänheten, finns goda förutsättningar för hälso- och sjukvården att effektivt stödja individer i valet att förändra sina levnadsvanor. Regeringen har därför vidtagit ett antal insatser för att stödja kvalitetsutveckling genom att arbeta förebyggande och hälsofrämjande. har bedrivit ett framgångsrikt arbete avslutades som har drivit ett framgångsrikt arbete för att förebyggande insatser gällande alkohol och tobak ska få en större plats i hälso- och sjukvården. som bedrivits har bland annat syftat till att hälso- och sjukvårdspersonal ska öka sin uppmärksamhet på patienternas alkoholvanor och utveckla sin kompetens att ge råd för att förändra ohälsosamma alkoholvanor. Målsättningen har varit att frågor om alkohol ska ha en naturlig plats i vardaglig hälso- och sjukvård. Projektet har varit ett tydligt implementeringsprojekt där kompetenshöjande och stödjande insatser till olika personalkategorier har varit bärande delar. De utvärderingar som genomförts för att undersöka vilken effekt projektet haft på områden som primärvård, företagshälsovård samt högskolor och universitet visar generellt att de metoder som projektet arbetat med har tagits i bruk och används på ett systematiskt sätt. Alla landsting arbetar med fysisk aktivitet på recept har haft ett långsiktigt uppdrag att utveckla och sprida metoden fysisk aktivitet på recept (FaR). FaR innebär att man ordinerar fysisk aktivitet på motsvarande sätt som ett läkemedel, d.v.s. tar upp anamnes, ger 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 ordination på en receptblankett samt följer upp privata utförare arbetat utifrån ett helhets- FaR kan användas både i tänkande när det gäller måltider och mathållning förebyggande och behandlande syfte. inom hälso- och sjukvården. ska vara individuellt anpassat avseende dosering går att det är av särskild vikt att lyfta fram exem- (intensitet, behandlingsperiodens längd och fre-