prop · GZ031d17 · 2011-09-20 00:00:00 — Sidas samarbete med på miljöområdet, som uppgick till ca , syftar till att bidra till minskade utsläpp i . Sidas insatser sker i huvudsak genom stöd inom ramen för Nordliga dimensionens miljöpartnerskap (NDEP). Sidas stöd bidrar till utbyggnaden av reningsverk som gör det möjligt att minska utsläppen främst i och . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 investeringar i avloppsrening, utredningar samt överföring av kunskap om hur man på ett kostnadseffektivt sätt kan nå målet att uppfylla HELCOM:s och EU:s standard för avloppsvattenrening. har två nya beslut om insatser fattats. De projekt som erhållit stöd är ännu inte avslutade och effekterna i form av minskade utsläpp kan i de flesta fall ännu bara beräknas. Sammantaget beräknas fosforutsläppen i de NDEP-stödda projekten leda till minskade utsläpp av fosfor med över och kväve med över . Sidas stöd för mänskliga rättigheter i uppgick till . Verksamheten styrs av en av regeringen beslutad strategi. Enligt denna ska frågor som rör medier, jämställdhet och partinära samarbete, inklusive politiska rörelser och nätverk, prioriteras. har 21 nya beslut fattats. För att stärka yttrandefriheten har bland annat stöd lämnats till undersökande journalistik och genom stöd till kanaler för nya medier. Stöd har getts till organisationerna Russian och , som har rönt framgång med en rad fällande domar vid för mänskliga rättigheter. För att nå ökad respekt för och efterlevnad av kvinnors och mäns lika rättigheter och möjligheter har stöd getts bland annat för att förändra könsroller och till insatser mot könsrelaterat våld. har inom ramen för sitt Visbyprogram förmedlat 188 projektbidrag samt 389 utländska stipendier och 23 svenska. Kostnaderna uppgick till . Närmare hälften avsåg stöd till akademiska projekt och naturvetenskap var det vanligaste ämnesområdet. har varit den största samarbetspartnern följt av och . En utvärdering som gjort av det akademiska samarbetet visade att de viktigaste projektresultaten är tillförsel av kompetens och kunskap samt att erfarenhetsutbyte och ökad kännedom om regionala förutsättningar stärker kompetensen att driva utbildnings- och forskningssamarbete och öppnar för nya samarbeten. Tillgång till och utveckling av nätverk var ett tydligt resultat inom programmets hela verksamhet. Totalt 44 personer deltog i Svenska institutets ledarskapsprogram 2010, som riktas till ledare inom näringslivet och opinionsbildare inom de privata och offentliga sektorerna. Kostnaderna för ledarskapsprogrammet uppgick till . Programmet syftar till kunskapsöverföring och att stärka deltagarnas engagemang och förmåga att leda företag och organisationer till ett mer hållbart samhälle. Den uppföljning som institutet har låtit en extern konsult göra visar att programmet uppnådde målen väl. var som disponerade medel för demokratiinsatser i . Insatser har gjorts inom områdena media och jämställdhet för ca . 2.5.1Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Medverkan i och utveckling av freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet och fredsbyggande arbete utgör en prioriterad uppgift för en aktiv svensk utrikespolitik. Regeringens samlade politik på det freds- och säkerhetsfrämjande området framgår av den nationella strategi som lades fram (skr. 2007/08:51). I strategin framhålls bland annat hur utrikes-, utvecklings-, säkerhets- och försvarspolitik ömsesidigt kan stödja varandra inom ramen för mer sammanhållna svenska insatser för internationellt freds- och säkerhetsfrämjande. För svenskt vidkommande intar EU en särställning i svensk utrikes- och säkerhetspolitik. FN är ett centralt forum för arbete inom internationell fred och säkerhet. deltagande i freds- och säkerhetsfrämjande insatser finansieras inom flera utgiftsområden utgiftsområde 5 Internationell samverkan, utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap samt utgiftsområde 7 Internationellt bistånd men sker i samma syfte. I det följande beskrivs politikens inriktning avseende internationell krishantering sammantaget för dessa tre utgiftsområden. Målet är att genom svensk medverkan stödja de internationella fredsinsatsernas ansträng- ningar att förebygga, hantera och lösa kriser och konflikter samt bidra till fredsbyggande. Utan fred och säkerhet kan en hållbar utveckling inte uppnås. Genom insatser för att hantera kriser och konflikter bidrar det internationella samfundet till att undanröja hinder för att bekämpa fattigdom och förtryck och till att en grund kan läggas för andra viktiga mål såsom demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Att döma av den globala utvecklingen kommer internationella fredsfrämjande insatser att fortsätta att spela en viktig roll. har flera länder haft behov av stöd till säkerhetssektorreformer, vilket utgör ett fortsatt prioriterat område . Den politiska utvecklingen , inte minst i och , visar att nya krishanteringsinsatser på kan bli aktuella. Den visar bland annat att insatser kan bli aktuella i förhållandevis väl utvecklade länder där en konflikt blossat upp som en följd av bristen på demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Inom de ramar som är avsatta ska kunna ha möjlighet att delta i nya insatser som kan bli aktuella bland annat i och . Regeringen prioriterar även att fortsatt bidra till den konceptuella utvecklingen av krishanteringsinsatser. Utvecklingen i och har till exempel visat på behovet för EU att snabbt kunna samla och situationsanpassa instrumenten inom EU:s externa relationer för att ge stöd till en demokratisk utveckling. Lissabonfördraget och tillkomsten av EEAS öppnar nya möjligheter att genomföra insatser och projekt som för instrumenten för yttre åtgärder närmare varandra. har mot denna bakgrund lanserat idén om insatser med breda mandat inom demokrati-, MR- och rättsstatsstöd vilket även kan inkludera valstöd, valobservation och stöd till det civila samhället och civil förvaltning. Regeringen kommer fortsätta att arbeta för ett mer flexibelt och samlat utnyttjande av instrumenten i EU:s externa relationer. EU:s roll i internationell krishantering har ökat markant . En stark politisk drivkraft inom unionen har varit att genom krishanteringsengagemanget underbygga EU:s strävan att utveckla sin aktörsroll på ett globalt plan. Antalet militära och civila insatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) fortsätter att öka. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 av GSFP:s viktigaste uppgifter är att ge stöd till FN:s fredsfrämjande arbete. verkar för att utveckla samarbetet mellan EU och FN, såväl militärt som civilt. Inom FN fortsätter tillsammans med EU-kretsen att aktivt bidra till att slutsatserna från den så kallade New om FN:s fredsfrämjande insatser ska implementeras, bland annat genom att driva detta inom ramen för förhandlingarna i generalförsamlingens särskilda kommitté för fredsbevarande insatser. spelar en viktig roll för att skapa internationell samsyn kring FN:s fredsfrämjande insatser genom sin funktion som sekretariat för Operations, där även flera andra svenska myndigheter deltar. Vidare arbetar aktivt för att processen för att utveckla civila kapaciteter för FN:s fredsfrämjande och fredsbyggande insatser ska gå vidare med brett stöd i medlemskretsen. Deltagande i och bidrag till insatser såväl militära som civila ger möjlighet att spela en framträdande roll i de organisationer i vars insatser deltar. Det ger också möjlighet att påverka utvecklingen av dessa insatser. deltar i krishanteringsinsatser under ledning av EU och FN samt ska bidra till att med sina freds- och säkerhetsfrämjande instrument kan verka effektivt och kraftfullt. kommer fortsatt aktivt att bidra till FN:s freds- och säkerhetsfrämjande insatser. har ett väl utvecklat partnerskap med Nato inom krishantering och Nato har kommit att bli en ledande deltagare i mer krävande militära insatser under FN-mandat. () har en central roll i konfliktförebyggande, krishantering och demokratiutveckling inte minst utifrån dess omfattande närvaro i , på västra , i södra , och i . Svenskt deltagande i fredsfrämjande verksamhet sker i form av militära förbandsbidrag, militärobservatörer, stabsofficerare, poliser, personal från Domstolar, kriminalvårdare samt annan civil personal, till exempel experter, politiska rådgivare och personal som arbetar med insatsstöd. Insatserna berör ett stort antal myndigheter, i huvudsak Försvarsmakten, Polisen, , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 En större bredd av civila kompetenser efterfrågas som kraven ökar på såväl kvalitet och kvantitet, som på snabbhet i rekrytering och utbildning av personal. Som ett led i att stärka arbete med säkerhet och utveckling och för att kunna svara upp mot den internationella efterfrågan på svensk personal utgör personalförsörjningsfunktionen på , liksom hos andra berörda myndigheter, en viktig del i det fortsatta arbetet. Stöd till rättssektorn och säkerhetssektorreform förblir prioriterat. Som en återspegling av det svenska engagemanget för en fredlig utveckling både i det europeiska närområdet och globalt finns med i insatser med bred geografisk representation. Regeringen avser att fortsätta bidra till krishanteringsinsatser i , , , , söder om samt . kommer fortsatt delta i civila och militära insatser. Det ligger i krishanteringens natur att situationer och insatser inte i detalj går att förutse eller planera för. Numerärt kommer det främsta engagemanget troligen alltjämt utgöras av insatsen i . Ett fortsatt svenskt deltagande förutses i den FN-mandaterade Natoledda insatsen i , Assistance Force (ISAF). Det internationella - liksom det svenska - engagemanget i är långsiktigt, brett och syftar till att möjliggöra stabilisering och utveckling av landet i demokratiska former. Natoinsatsen har stor betydelse för stabiliteten i landet. Den fortsatta kapacitetsuppbyggnaden av de afghanska säkerhetsstrukturerna är av avgörande betydelse för genomförandet av den så kallade transitionsprocessen, det vill säga att ansvaret för säkerheten i landet gradvis ska övergå från ISAF till de afghanska myndigheterna. Det svenska bidraget till ISAF kommer således att ha som huvudsaklig uppgift att stödja och utbilda de afghanska säkerhetsstyrkorna (ANSF), i syfte att möjliggöra en successiv överlämning av säkerhetsansvaret från ISAF till de afghanska myndigheterna, i enlighet med den afghanska regeringens målsättningar. I enlighet med överenskomna riktlinjer mellan den afghanska regeringen och det internationella samfundet ska de regionala enheterna för säkerhet och återuppbyggnad fasas ut, i takt med att säkerhetsansvaret överlämnas från ISAF till de afghanska myndigheterna. kommer det svenska engagemanget att förändras från stridande trupp till stödjande säkerhetsinsatser. Detta kommer att innebära en successiv anpassning av det svenska militära bidraget, i syfte att tillhandahålla sådant stöd till de afghanska säkerhetsstyrkorna (ANSF) som efterfrågas i takt med att säkerhetsstyrkornas egen förmåga utvecklas. Regeringen kommer att återkomma till med en proposition om förlängt deltagande i ISAF. Regeringen har under anslaget 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap beräknat medel avseende ett förlängt deltagande i ISAF. engagemang i kommer successivt att få ett ökat civilt fokus. Den regionala enhet för säkerhet och återuppbyggnad som ansvarar för i Mazar-e i norra kommer att ersättas av en ny struktur, för vilken en civil ledning kommer att etableras och de civila inslagen kommer att stärkas. Det svenska deltagandet i EU:s civila polisinsats i fortsätter. En översyn av strategin för utvecklingssamarbete med pågår . Avsikten är bland annat att undersöka förutsättningar för att förstärka och utveckla biståndet till , med ökad betoning på dess norra delar. Biståndet kan bland annat bidra till att stärka den institutionella kapaciteten, på både central och provinsiell nivå, så att övertagandet av säkerhetsansvaret underlättas. förblir ett prioriterat område för svensk krishantering . Den positiva utvecklingen och relativa stabiliteten på gör att det svenska stödet till regionen allt mer koncentreras på att underlätta ländernas EU-processer. Det gör också att tyngdpunkten i det svenska engagemanget för krishantering blir alltmer civilt. Detta avspeglas i synnerhet i Kosovo. har substantiellt bidragit med civil personal till EU:s civila rättsstatsinsats EULEX i Kosovo och avser fortsätta att bidra . EULEX kommer att fortsätta inriktningen på att öka närvaron i norra samt arbetet mot organiserad brottslighet och korruption. svenska bidraget är att bidra till insatserna för att stärka rättsrespektive säkerhetssektorn i Kosovo. Därutöver förutses ett engagemang i EU:s polisinsats EUPM, den icke-exekutiva delen av EU:s militära insats i Bosnien och , samt i OSSE-missioner till Bosnien och , , samt . Regeringen strävar efter att EU ska kunna ta på sig ett större ansvar för fred och säkerhet i sitt östra grannskap, bland annat i . Det är viktigt att EU:s civila observatörsinsats EUMM kan fortsätta att arbeta för ökad stabilisering, normalisering och förtroendebyggande mellan , och de georgiska utbrytarprovinserna . kommer därför att fortsätta att ge ett stort personalbidrag till insatsen. Därutöver förutses deltagande i andra civila insatser i genom personal till arbete i och . Regeringen anser att EU bör stärka sin politiska roll i fredsprocessen i . Regeringen avser fortsätta engagemang med civil personal i EU:s polisinsats för den palestinska polisen EUPOL COPPS och i den civila observatörsinsatsen i (TIPH). EUPOL COPPS arbetar för att stärka den palestinska polisen och rättsväsendet. Syftet med TIPH är att stärka säkerheten för palestinier i och öka stabiliteten. Därutöver fortsätter bidra med militärobservatörer i FN:s observatörsinsats . En ny samarbetsstrategi för och kommer att gälla . bidrar med personal och egen utbildningsverksamhet till EU:s rättstatsinsats EU JUST . Insatsen har flyttat över en allt större del av sitt arbete till . Kursverksamheten i medlemsstaterna kommer i allt högre utsträckning kompletteras av kurser och rådgivning i . Ett fortsatt engagemang i kan inte uteslutas men formerna för detta kan endast avgöras i ljuset av händelseutvecklingen. Även i finns ett betydande svenskt engagemang i krishanteringsinsatser genom stöd till EU:s utbildningsinsats i (EUTM) till 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 stöd för den somaliska övergångsregeringens säkerhetsstyrkor, genom deltagande i EU:s och FN:s insatser i samt genom deltagande i FN:s fredsbevarande insats i . har tagit på sig att även i fortsättningen engagera sig i , inklusive ett bidrag till en styrka under brittisk ledning , och ledningsansvaret för en styrka . På detta sätt tar ansvar för internationell fred och säkerhet och bidrar till att stärka EU:s roll som global utrikes- och säkerhetspolitisk aktör. Med denna beredskapsförmåga kan EU bidra med ett unikt stöd för bland annat FN. Styrkorna kan vara snabbt på plats för att förbereda för en större fredsfrämjande insats, tillfälligt förstärka en pågående insats eller genomföra säkerhetsfrämjande insatser på egen hand i närområdet och globalt. Genom den nordiska stridsgruppen stärks det nordiska samarbetet. Engagemanget i snabbinsatsstyrkorna främjar omdaningen av det svenska försvaret till en insatsorganisation. Civila experter kan likaledes snabbt vara på plats för att förbereda stöd till nya civila insatser eller ge stöd åt redan befintliga insatser inom ramen för GSFP. 2.5.2Annan freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet I närområde bedöms det säkerhetspolitiska läget som fortsatt stabilt. Säkerhetssituationen kan dock förändras av nya globala och komplexa hot utanför gränser. Väpnade konflikter är exempel på sådana företeelser som kan hota vår och andras säkerhet. Andra hot kan vara internationell terrorism, risken för spridning och användning av massförstörelsevapen och organiserad brottslighet. Effekter av klimatförändringar, miljörelaterade risker och brist på naturresurser är också faktorer som kan påverka hotbilden. Respekten för folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna, den internationella humanitära rätten samt rättsstatens principer, är av central betydelse i säkerhetspolitiken. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 För svenskt vidkommande intar EU en särställning i svensk utrikes- och säkerhetspolitik. FN är ett centralt forum för arbete inom internationell fred och säkerhet. Medlemskapet i och samt samarbetet med Nato är också av stor betydelse, liksom det regionala samarbetet i närområdet. Dagens konflikter är i högre grad än tidigare inomstatliga konflikter och inbegriper i många fall ett stort antal aktörer. Denna utveckling, tillsammans med brister i respekten för de mänskliga rättigheterna och demokrati i flera konfliktländer och nuvarande och tidigare diktaturer, innebär att det internationella samfundet står inför stora utmaningar i arbetet med de fredsfrämjande verktygen som förutom att skapa säkerhet syftar till att främja bekämpning av fattigdom, samt ekonomisk och fredlig utveckling i världen. bidrar till freds- och säkerhetsfrämjande genom såväl politik- och idéutveckling som insatser i fält. Inom ramen för EU verkar för att den europeiska säkerhetsstrategin , tillsammans med rapporten om dess genomförande , ska ses över för att bättre svara upp mot dagens utmaningar och kunna utgöra strategisk vägledning för EU:s engagemang. kommer fortsatt aktivt verka för att göra FN:s fredsbyggandearkitektur till ett effektivt verktyg för att överbrygga glappet mellan akuta krishanteringsinsatser och mer långsiktigt utvecklingsarbete. arbetar fortsatt aktivt för jämställdhetsfrågor och genomförandet av FN:s säkerhetsrådsresolutioner (2000), 1820 (2008), 1888 (2009) och 1889 (2009) om kvinnor, fred och säkerhet som är en viktig del i det freds- och säkerhetsfrämjande arbetet. kommer regeringen ta initiativ för att förstärka arbetet på området. ställer personal till förfogande för olika internationella organisationer för att bidra med expertis och ger stöd till organisationer och institutioner som verkar inom området freds- och säkerhetsfrämjande, exempelvis med dialog, medlings- och försoningsinsatser. Även kommer en särskild prioritering vara att bidra till fredsfrämjande och statsbyggande i , , och . bör ha förmåga att aktivt bidra till medling i konflikter där har särskild kompetens eller förutsättningar. är pådrivande för att stärka EU:s dialog- och medlingskapacitet, bland annat genom att verka för att ett etableras. kommer fortsatt att bidra till kapacitetsökning och ökad effektivitet på det freds- och säkerhetsfrämjande området. Detta gäller inte minst insatser för att stärka civil-militär samverkan, bland annat genom att ge stöd till gemensamma övningar och kurser för olika personalkategorier i internationella insatser. Insatser för att förebygga, dämpa och lösa väpnade konflikter samt nedrustning och ickespridning bidrar också till att lägga en grund för andra viktiga mål såsom fattigdomsbekämpning, demokrati och mänskliga rättigheter. Omfattande kränkningar av de mänskliga rättigheterna kan vara en indikator på instabilitet och förestående konflikt. insatser för att främja mänskliga rättigheter och rättstatens principer utgör därför ett viktigt bidrag också till det konfliktförebyggande arbetet, liksom i den fredsfrämjande verksamheten. Genomförandet av EU:s gemensamma riktlinjer om de mänskliga rättigheterna inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken utgör centrala instrument i detta arbete. Yttrandefrihetsfrågor, som har varit mycket aktuella i , kommer särskilt att uppmärksammas framgent. Såväl EU:s som FN:s användning av riktade sanktioner har ökat, inte minst som ett svar på utvecklingen i och . Denna trend förväntas hålla i sig . Hanteringen av dessa sanktioner på svensk basis involverar en rad svenska myndigheter och förblir en prioriterad uppgift för regeringen. verkar inom ramen för EU och FN för att förebygga och motverka terrorism och kommer fortsätta att aktivt bidra till implementeringen av EU:s och FN:s strategier mot terrorism. verkar för en aktiv, handlingsinriktad diskussion inom EU rörande åtgärder mot terrorism, inklusive möjligheterna att via stödinsatser i tredje land befrämja en positiv utveckling. Respekt för de mänskliga rättigheterna och rättsstatens principer är viktiga grundförutsättningar i kampen mot terrorismen. En fortsatt stor efterfrågan förväntas på svenska bidrag till kapacitetshöjande insatser för att förebygga terrorism. Nedrustnings- och icke-spridningsarbetet är en viktig del av svensk utrikespolitik. Det syftar till att reducera och eliminera massförstörelsevapen, samt att motverka att de sprids. Målsättningen är också att reglera tillgängligheten av konventionella vapen. För att uppnå detta inriktar sig särskilt på att förhandla fram internationella avtal samt att verka för att dessa genomförs, att alla länder ansluter sig till avtalen och, när så behövs, att avtalen förstärks. Centrala uppgifter i icke-spridningsarbetet är strävan efter en förhandlingslösning av frågan om kärntekniska program samt ansträngningarna att förmå att avveckla sitt kärnvapenprogram. ska fortsatt verka för kärnvapennedrustning och för att alla stater ska ansluta sig till och efterleva Icke-spridningsfördraget (NPT). Samtliga stater bör också förmås ansluta sig till konventionerna om förbud mot kemiska respektive biologiska vapen. Det pågående arbetet med att avskaffa kemiska vapen i enlighet med konventionen om förbud mot dessa vapen bör fortsatt stödjas. Det är angeläget att förbudet mot biologiska vapen stärks genom en s.k. verifikationsmekanism. Fortsatt uppföljning av president toppmöte om kärnsäkerhet i är en prioriterad fråga för liksom en framgångsrik uppföljning av översynskonferensen för Icke-spridnings- fördraget . Två andra för prioriterade frågor är främjandet av provstoppsavtalet och frågan om inrättandet av multilaterala garantier för tillgång till kärnbränsle. Arbetet med dessa angelägna frågor kommer att fortsätta. kommer tillsammans med att ta ett särskilt samordnaransvar för den s.k. artikel XIV-processen med syfte att främja det fullständiga provstoppsavtalets ikraftträdande. kommer också att fortsatt verka för att skynda på nedrustning av taktiska kärnvapen. Ansträngningar för att ska återuppta sitt arbete kommer att 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Påbörjandet av förhandlingar om ett avtal om förbud mot produktion av fissilt material för vapenändamål, FMCT, kommer att stödjas aktivt. träder in i och kommer att bidra till angelägna icke-spridningsarbete. ska fortsatt aktivt delta i arbetet i (första utskottet), organisationen för förbud mot kemiska vapen (OPCW) samt i den förberedande kommittén för att upprätta det internationella kontrollorganet under provstoppsavtalet (CTBTO). Förberedelserna inför den sjunde översynskonferensen för konventionen mot biologiska vapen 2011 fortgår. deltar aktivt i dessa. mot spridning av massförstörelsevapen kommer att följas upp genom implementering av for Action samt i EU:s bilaterala avtal med tredje land och genom projektinsatser. ska fortsatt delta aktivt i EU:s rådsarbetsgrupper för nedrustning och ickespridning (CODUN resp. CONOP). På icke-spridningsområdet ska internationella avtal och åtaganden om icke-spridning av massförstörelsevapen efterlevas och genomföras fullt ut. Hit hör bl.a. 1540 om förhindrande av spridning av massförstörelsevapen, 1718 och 1874 om samt 1737, 1747, 1803 och 1929 om . EU genomför dessa och har beslutat om tilläggsåtgärder. Det fortsatta arbetet, inte minst genom exportkontrollen och deltagandet i ickespridningsinitiativet Initiative (PSI), ställer fortsatt krav på samordnade insatser från berörda myndigheter. bör även fortsättningsvis medverka i konkreta insatser för nedrustning och ickespridning inom ramen för G8:s Globala Partnerskap, till vilket anslöt sig 2003.