prop · GZ031d27 · 2011-09-20 00:00:00 — fick en formell underrättelse av Europeiska kommissionen angående införlivande av rådets direktiv /70/EG av om ramavtalet om visstidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP (EGT L 175 10.7.1999, s. 43). Departementspromemorian Anmälningsskyldighet vid utstationering samt förtydligande avseende missbruk av visstidsanställningar enligt anställningsskyddslagen (Ds 2011:22) innehåller förslag till förtydligande av rättsläget på så sätt att det direkt av lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS) ska framgå att om tidsbegränsade anställningar respektive provanställning enligt LAS kombineras på ett sätt som utgör ett missbruk, kan arbetstagaren få domstols förklaring om att avtalet ska gälla tills vidare. Lagändringen föreslås träda i kraft . Promemorian har remitterats och remisstiden löper ut . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Genomförande av direktiv om europeiska företagsråd beslutade regeringen propositionen Ny lag om europeiska företagsråd (prop. 2010/11:60). har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2010/11:AU6), vilket innebär att en ny lag om europeiska företagsråd trädde i kraft . Den nya lagen genomför och rådets direktiv /38/EG av om inrättande av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare (122, , s. 28). Den nya lagen ersätter den nu gällande lagen om europeiska företagsråd . Genomförande av direktiv om föräldraledighet Arbetsmarknadens parter inom EU enades om att ändra det ramavtal om föräldraledighet som genomförts som direktiv /34/EG. och rådet antog efter förslag från kommissionen ett direktiv om föräldraledighet för att genomföra det nya avtalet, rådets direktiv /18/EU av om genomförandet av det ändrade ramavtalet om föräldraledighet som ingåtts av BUSINESSEUROPE, UEAPME, ECPE och EFS och om upphävandet av direktiv /34/EG (EUT L 68, , s. 1320). Direktivet innehåller minimiregler och innebär att rätten till föräldraledighet förlängs från för vardera föräldern. En av dessa månader kan inte överlåtas till den andra föräldern. Avtalet innebär inte att ersättning måste utgå under ledigheten. I avtalet har även reglerna som rör skydd för anställningsförmåner, ickediskriminering och återgång i arbete ändrats. Genomförandet av direktivet har analyserats i departementspromemorian, Genomförandet av det nya föräldraledighetsdirektivet (Ds 2010:44), som också remitterats (dnr A2010/1519/ARM). Regeringen gör bedömningen att redan uppfyller de krav som ställs i direktivet. I samband med remitteringen väcktes dock frågan om föräldrar till barn med funktionshinder i utökad utsträckning bör ha rätt till förkortning av sin arbetstid. Ärendet bereds inom . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 presenterade ett förslag till ändring av och rådets direktiv /85/EEG av om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, har fött barn eller ammar. Ändringsförslaget innebär en utökad barnledighet för mamman från 14 , varav ska vara obligatoriska efter förlossningen. Kommissionen anser att kvinnor ska ha rätt till av lönen vid denna barnledighet, men medlemsstaterna kan sätta ett tak som motsvarar ersättningen vid sjukdom. Även skyddet mot uppsägning och rätten att få tillbaka samma arbete eller ett arbete med motsvarande villkor efter mammaledigheten föreslås bli starkare. behandlade förslaget i en första läsning. Förslaget har därefter diskuterats i rådet och förhandlingarna väntas fortsätta . Någon gemensam ståndpunkt har ännu inte antagits av rådet. Ändrade regler om övertid har beslutat om ändringar i arbetstidslagen. Ändringarna är en del i regelförenklingsarbetet. De trädde i kraft och innebär i korthet att dispensförfarandet hos AV för uttag av extra övertid och extra mertid tagits bort. I stället lagregleras att uttag får ske med högst per arbetstagare och år vid särskilda omständigheter under förutsättning att situationen inte har gått att lösa på annat rimligt sätt. Skyldigheten att söka dispens för nödfallsövertidsarbete som överstiger har också tagits bort. Skyddsombud får kontrollera att bestämmelserna om extra övertid, extra mertid och nödfallsövertid följs. har möjligheten att få dispens från kravet att underrätta facklig organisation om nödfallsövertidsarbete avskaffats. Även möjligheten att få dispens från begränsningen av övertidsuttag per kalendermånad och fyraveckorsperiod har upphävts. Förändringarna berör endast de arbetsgivare som inte är bundna av kollektivavtal som reglerar ifrågavarande slag av övertid och mertid. Det tidigare förfarandet var administrativt betungande för arbetsgivarna och det kan antas att reg- lerna följdes dåligt, eftersom få ansökningar kom in till AV. beslutade regeringen lagrådsremissen En enklare ledighetslagstiftning. Vissa förslag till ändringar av förslaget till ny lag om rätt till ledighet för utbildning beslutades i en lagrådsremiss . Förslagen innefattar ändringar i åtta ledighetslagar, bland andra föräldraledighetslagen (1995:584) och lagen (1974:981) om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning. Syftet är att förenkla lagarna och minska företagens administrativa kostnader. Vissa lagar med innehåll som ligger nära varandra föreslås samordnas till en lag. Antalet ledighetslagar minskar enligt förslaget till fem. Det materiella innehållet i lagarna påverkas endast i mindre grad. Ärendet bereds inom . fattade beslut om att det ska vara möjligt att inom ramen för yrkesprogrammen gå gymnasial lärlingsutbildning, där utbildningen i huvudsak är förlagd till en eller flera arbetsplatser. lämnade sitt betänkande Lärling en bro mellan skola och arbetsliv (SOU 2010:19), där man bland annat granskade förutsättningarna för att inom gymnasial lärlingsutbildning kombinera anställning och studier. Elever som går en lärlingsutbildning på gymnasienivå ska ingå ett skriftligt utbildningskontrakt med arbetsplatsen där de är lärlingar (prop. 2010/11:104). Det är möjligt att påbörja gymnasial lärlingsutbildning från och med /2012. Frågan om en ny anställningsform för den som går en gymnasial lärlingsutbildning bereds inom . I budgetpropositionen aviserades att regeringen vill inrätta lärlingsprovanställningar som ska underlätta ungas inträde på arbetsmarknaden. Regeringen har för avsikt att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda och föreslå lösningar avseende den nya anställningsformen. Ärendet bereds inom . Utredning om kostnader för arbetsgivare vid tvist om uppsägning I budgetpropositionen aviserades att regeringen vill minska arbetsgivarnas kostnader vid tvist om uppsägning. Regeringen har därför för avsikt att ge en särskild utredare i uppdrag (dir. 2011:76) att se över reglerna om tvister i samband med uppsägning och lämna förslag på hur kostnaderna kan begränsas. Syftet med de regeländringar som ska föreslås är att nyanställningar ska främjas. Utredning om rätten att kvarstå i anställning till 69 år utsåg regeringen en särskild utredare (dir. 2011:34) med uppdrag att analysera hur den genomsnittliga pensionsåldern kan höjas och att ta fram konkreta förslag till åtgärder för att fler ska kunna arbeta längre. Uppdraget omfattar frågan om möjligheterna till höjd ålder för rätten att kvarstå i anställning från 67 till . Utredaren ska redovisa uppdraget genom ett delbetänkande och ett slutbetänkande . Se vidare i budgetpropositionen volym 6, avsnitt Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. Enligt budgetpropositionen ska () ges ett tydligt uppdrag att informera företagare om rådande regler om arbetsrätt och kollektivavtal. Avsikten är att genomföra satsningen . gavs MI därför uppdraget att lämna ett förslag till regeringen hur en sådan informationstjänst kan utformas. I sin redovisning av uppdraget (dnr A2011/2396/ARM) framhåller MI att även om det finns en del information om arbetsrätt och kollektivavtal publicerade av vissa myndigheter, finns ändå möjligheter till betydande 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Exempelvis saknas en fullständig sammanställning över vilka kollektivavtal som finns, när de löper ut och vilka de avtalsslutande parterna är. MI föreslår att behoven fylls genom en ökad ambitionsnivå på den egna webbplatsen, men också genom att MI tar ett större ansvar för informationen om arbetsrätt och kollektivavtal i informationssystem som kommit till i samarbeten mellan andra myndigheter. Främst avses webbplatsen () som är ett samarbete mellan , och . Även andra än företagare behöver information om arbetsrätt och kollektivavtal och målgruppen för informationen är inte begränsad till företagare. Med utgångspunkt i MI:s förslag avser regeringen att bygga upp en informationsservice om rådande regler om arbetsrätt och kollektivavtal hos MI. Internationella arbetsorganisationen () beslutande organ, Internationella arbetskonferensen, antog en konvention och en rekommendation om anständiga arbetsvillkor för hushållsarbetare. Konventionen kommer efter antagandet och sedan den analyserats i förhållande till svensk lagstiftning, att underställas med förslag huruvida konventionen ska ratificeras. Vid junimötet beslutades vidare att förhandlingar om en rekommendation om grundläggande sociala förmåner ska inledas vid nästa arbetskonferens . Dessutom antog arbetskonferensen slutsatser med uppmaning till medlemsstaterna att stärka och effektivisera sina arbetsmarknadsmyndigheter och yrkesinspektioner i syfte att tackla nya utmaningar till följd av den ekonomiska krisen och ett förändrat arbetsliv. Antalet mål som kom in till Arbetsdomstolen var färre jämfört med och 2009. av målen var s.k. A-mål (den typ av mål i vilka talan väcks direkt hos Arbetsdomstolen), vilket var något lägre jämfört . Även antalet avgjorda mål och inneliggande mål minskade jämfört med föregående år, se tabell 4.6. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 4.6 Målstatistik för Arbetsdomstolen 20082010 Antal domar och särskilt uppsatta beslut Källa: Arbetsdomstolen. Genomströmningstiderna (handläggningstiderna) är av stor betydelse för att bedöma om arbetsrättsliga tvister avgörs inom rimlig tid. Genomströmningstiderna har varit relativt konstanta . Det gäller såväl för avgjorda A- och B-mål (B-mål är den typ av mål som först har prövats i tingsrätt och sen överklagats till Arbetsdomstolen). Tabell 4.7 Genomströmningstid för mål vid Arbetsdomstolen 20082010 A-mål avgjorda efter dom eller särskilt B-mål avgjorda efter dom eller särskilt Källa: Arbetsdomstolen. 4.4.4Analys och slutsatser Arbetsrätt De insatser som har gjorts inom arbetsrättsområdet är i första hand kopplade till lagstiftningsåtgärder, dels i form av nationella initiativ, dels som en följd av det internationella samarbetet. Den svenska modellen utgör, enligt regeringens mening, en god grund för en väl fungerande arbetsmarknad. De arbetsrättsliga reglerna i ger goda förutsättningar för att kombinera trygga förhållanden på arbetsmarknaden med en hög sysselsättningsnivå. Grunderna för arbetsrätten bör därför bestå också framöver. Vissa grupper såsom unga och utrikes födda kan dock, till följd av utformningen av vissa delar av arbetsrätten, möta svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Ett antal mindre justeringar av gällande regler för att minska dessa problem aviserades därför i budgetpropositionen . En särskild anställningsform skulle introduceras för gymnasielärlingar och lärlingsprovanställningar inrättas. Därutöver aviserades att arbets- givarnas kostnader vid tvist om uppsägning skulle begränsas och MI ges ett tydligt uppdrag att informera företagare om rådande regler om arbetsrätt och kollektivavtal. Vidare skulle det, genom dialog i Pensionsgruppen, undersökas om det fanns möjlighet till höjd ålder för rätten att kvarstå i anställningen från 67 till , i syfte att höja utträdesåldern och därmed förbättra hållbarheten i de offentliga finanserna. har genomförandet av de åtgärder som aviserades i budgetpropositionen påbörjats, dels genom utredningsuppdrag, dels genom att regeringen avser att ge MI i uppdrag att förbättra informationen om arbetsrätt och kollektivavtal. Det ska vara lätt att anställa och tillsvidareanställningar ska vara grunden på den svenska arbetsmarknaden. spelar tidsbegränsade anställningar en viktig roll. Det kan konstateras att den andel av samtliga anställda som har en tidsbegränsad anställning ökade med drygt en procentenhet när det gäller män , men var oförändrad när det gäller kvinnor. som tidsbegränsade anställningar kan vara en viktig bro in i arbetslivet är det viktigt att de inte missbrukas. En departementspromemoria med bl. a. förslag till en ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd har remitterats. Remisstiden går ut . Ändringen avser att förtydliga att tidsbegränsade anställningar respektive provanställning enligt anställningsskyddslagen som kombineras på ett sätt som utgör ett missbruk, kan av domstol förklaras. Avseende de regelförändringar som föranleds av kan särskilt nämnas att en del särskilda skyddsregler kommer att införas i den nationella lagstiftningen genom bemanningsföretagsdirektivets genomförande. är avsikten att genomförandet ska göras på ett sätt som ansluter till den svenska arbetsmarknadsmodellen. I en departementspromemoria som har utarbetats inom , föreslås bestämmelser i utstationeringslagen om att utländska arbetsgivare som utstationerar arbetstagare i ska vara skyldiga att göra en anmälan till AV om utstationeringen och utse en kontaktperson i . Syftet med förslagen är att tillgodose de behov som svenska arbetstagarorganisationer och myndigheter har av att kunna komma i kontakt med utländska arbetsgivare som utstationerar arbetstagare i . bedöms som nödvändigt för att utstationeringslagens regler ska fungera i praktiken och för att säkerställa att utstationerade arbetstagare omfattas av de rättigheter som följer av utstationeringsdirektivet. Regeringens bedömning är att de insatser som har gjorts inom området förväntas bidra till målet för arbetsrätten på ett bra sätt; en arbetsrätt som skapar förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Fyra indikatorer utgör en del i bedömningsunderlaget för insatser inom lönebildningsområdet. -Antal förlorade arbetsdagar på grund av konflikt, -Antal medlingsärenden i riksavtalsförhandlingar där MI har förordnat medlare 20012010, år med omfattande avtalsrörelser, -Löneutvecklingen för hela arbetsmarknaden, -Arbetskraftskostnadsutvecklingen inom näringslivet i förhållande till euroområdet och . Avtalsförhandlingarna var de mest omfattande . Närmare 3,3 miljoner arbetstagare fick nya avtal . Det finns sammanlagt cirka 650 centrala kollektivavtal (förbundsavtal) och 550 av dessa löpte ut . Merparten av de drygt 60 fackliga organisationerna och 50 arbetsgivarorganisationerna var parter avtalsrörelse. De allra flesta avtal löpte ut . Bland dessa märktes flertalet avtal inom industrin, byggavtalen och delar av el- och energisektorns avtal. Även avtalen mellan och , och & Telekomföretagens avtal och flera avtal för flyget löpte ut , liksom avtalet mellan Kommuner och Landsting och . Inför avtalsrörelsen yrkade arbetsgivarsidan på nollavtal på 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 central nivå med hänvisning till den allvarliga krisen i industrin och låga avtal i omvärlden. Från LO m. fl. krävdes löneökningar på per tolvmånadersperiod, låglönesatsningar och förstärkt fackligt inflytande vid inhyrning av personal från bemanningsföretag. Resultatet av avtalsförhandlingar blev en tydlig nedväxling i löneökningstakten jämfört med föregående avtalsperiod. De första avtalen inom industrin, som sedan kom att bli normerande för resten av arbetsmarknaden, gav löneökningar på , räknat . Avtalen inom industrin och stora delar av den övriga privata arbetsmarknaden, fick en tydlig baktung profil med mycket låga påslag i början av avtalsperioden och högre . Överenskommelsen inom detaljhandeln innebar att en något högre norm än i industrin etablerades för typiska låglöneområden. Löneökningarna i det tvååriga detaljhandelsavtalet uppgick till , men olika besparingar medförde att avtalet kostnadsberäknades till , räknat . Motsvarande besparingar gjordes senare på många andra områden där löneökningarna översteg . Avtalsperiodens längd varierade avsevärt. Den vanligaste perioden var . Industrins avtal blev 18 medan t.ex. slöts . finns ett avtal mellan tolv arbetsgivarförbund och sju fackförbund inom industrin om industriell utveckling och lönebildning, det s.k. . Det omfattar cirka 600 000 löntagare. har bedömt att avtalet har bidragit till få konflikter och till att den konkurrensutsatta industrin varit lönenormerande. har varit utsatt för tryck de senaste två avtalsrörelserna och 2010 kunde inte avtalen för arbetare och tjänstemän hållas ihop. Teknikföretagen gjorde först upp med Unionen och ingenjörer. Metall, som såg frågan med bemanningsföretag och löptid som viktiga, gjorde upp . sa Teknikföretagen upp med Metall. Ett nytt industriavtal undertecknades dock (se vidare avsnitt 4.4.6). Totalt förlorades på grund av konflikter på arbetsmarknaden. Av dessa var hänförliga 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 till strejk inom massa- och pappersindustrin. Vid konflikter inom processindustri med tre skift , blir det många förlorade dagar även om konflikten varar en kort kalendertid. Strejken var den första verkställda konflikten inom industrin sedan industriavtalets tillkomst 1997. De återstående 2 400 förlorade dagarna under avtalsrörelsen är betydligt färre än med omfattande avtalsrörelser. Antalet förlorade arbetsdagar till följd av arbetsmarknadskonflikter redovisas i nedanstående tabell. Såväl lovliga konflikter (då kollektivavtal löpt ut) som olovliga konflikter (då kollektivavtalens fredsplikt gäller) ingår. Tabell 4.8 Antal förlorade arbetsdagar på grund av konflikt 20062010 En internationell jämförelse visar att har ett lågt antal förlorade arbetsdagar i genomsnitt per 1 000 arbetstagare, färre än tio förlorade dagar . Endast fem av EU:s medlemsstater har färre förlorade dagar. Det bör framhållas att redovisningen i konfliktstatistiken av förlorade dagar inte är exakt. Omfattningen av arbetsnedläggelser i samband med förhandlingar om branschvisa avtal går det att få en relativt god uppfattning om, men andra konflikter utanför avtalsförhållanden är det svårare att kvantifiera. I många länder har det t. ex. förekommit politiskt motiverad arbetsnedläggelse där det har varit frivilligt att delta. har medlare utsetts i 27 avtalsförhandlingar av de totalt 550 avtalsförhandlingarna mellan nationella förbundsparter. I 16 av de 27 tvisterna utfärdades varsel om stridsåtgärder, som verkställdes i sju fall. Utanför MI:s verksamhet att medla i arbetstvister, ligger områden där parterna har träffat avtal om förhandlingsordning. (se ovan) är ett sådant avtal. Där utser parterna egna medlare, s.k. opartiska ordföranden. Till skillnad från alla tidigare avtalsrörelser , förekom flera varsel inom industrin och verkställdes stridsåtgärder. Diagram 4.9 Antal medlingsärenden i riksavtalsförhandlingar där MI har förordnat medlare, 20012010, år med omfattande avtalsrörelser För medling i lokala tvister har MI till sitt förfogande fem fasta medlare med varsitt geografiskt verksamhetsområde. De handlägger i första hand tvister mellan ett fackförbund och en oorganiserad arbetsgivare, ofta om tecknande av kollektivavtal, s.k. hängavtal. kunde en dramatisk minskning av sådana tvister noteras. Även om en ökning har skett , ligger antalet avtalstvister alltjämt på en historiskt låg nivå och betydligt under genomsnittet för 2000-talet. medlades det i 17 lokala tvister. Trots att varsel om stridsåtgärder är regel i de lokala tvisterna om tecknande av kollektivavtal, har ett fåtal varsel trätt i kraft eftersom tvisterna vanligtvis får sin lösning . till det totala antalet kollektivavtalsanslutningar som sker på den svenska arbetsmarknaden, tillkommer en försvinnande liten del efter varsel och medling. Löneutvecklingen för hela arbetsmarknaden Löneökningstakten bromsade in påtagligt . Enligt preliminära utfall från konjunkturlönestatistiken uppgick löneökningarna till för hela arbetsmarknaden, att jämföras 2009. Tabell 4.9 Löneutveckling för hela arbetsmarknaden, 20062010 Procentuell förändring från föregående år Källa: , konjunkturlönestatistiken. Arbetskraftskostnadsutvecklingen i har rört sig ned mot nivåerna i de viktiga konkurrentländerna. Inbromsningen i arbetskostnadernas ökningstakt som en följd av finanskrisen gick dock snabbare i omvärlden än i , där de relativt höga avtalen fortfarande gällde en bit in i 2010. Detta medförde att arbetskostnaderna återigen ökade något mer i än i konkurrentländerna . inom näringslivet, 20062010 Procentuell förändring från föregående år Källa: m.fl. 1 Vägt med KIX. Löneskillnader mellan kvinnor och män MI ska enligt sin instruktion analysera löneutvecklingen ur ett jämställdhetsperspektiv. En jämförelse av kvinnors och mäns genomsnittliga löner för hela arbetsmarknaden visar att kvinnor hade av mäns lön 2009, skillnaden var alltså . Om man med hjälp av den statistiska metoden standardvägning tar hänsyn till skillnader i yrke, sektor, ålder, utbildning och arbetstid blir löneskillnaden . Denna skillnad kallas ofta för oförklarad löneskillnad och kan bero på lönediskriminering eller annat som inte låter sig fångas i mätbara variabler. Diagrammet nedan visar att det fanns skillnader på mellan olika sektorer. var kvinnornas genomsnittslön av männens lön inom kommuner medan kvinnornas genomsnittslön var av männens lön för tjänstemän inom privat sektor. Resultaten visar dock på en utveckling med svagt minskade löneskillnader mellan kvinnor och män under 20062010, särskilt inom staten och privat sektor. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Diagram 4.10 Kvinnors genomsnittslön i procent av mäns genomsnittslön efter sektor, med hänsyn tagen till könsskillnader i yrke, ålder och arbetstid Privat (arbetare) MI har i en fördjupad analys visat att för ledningsarbete i privat sektor, det yrkesområde som har högst genomsnittslön, har andelen kvinnor ökat markant . Ledningsarbete inom privat sektor är dock den sektor som har det största ovägda lönegapet. Kvinnor tjänar i genomsnitt av det män tjänar. Hur kollektivavtalen utformas har betydelse för kvinnors och mäns löner. Den övervägande majoriteten av kollektivavtalen föreskriver att lönen ska vara individuell och differentierad. Detta ska genomföras av de lokala parterna i de former och efter de riktlinjer som anges i förbundsavtalen. Avtalsrörelserna 2004 och 2007 resulterade överlag i att avtalen i olika avseenden tillfördes skrivningar som syftar till att åstadkomma en lönesättning som är sakligt motiverad och fri från diskriminering. När avtalsrörelse summeras, kan det konstateras att avtalen ändrats i mycket liten omfattning i de delar som handlar om jämställda löner. Det har inrättats nya arbetsgrupper och påbörjats partsgemensamma projekt. Verksamheten vid MI präglades 2010 av den omfattande avtalsrörelsen. Inför och under avtalsrörelsen har MI haft överläggningar med flertalet parter för att uppmärksamma dem på de samhällsekonomiska förutsättningarna. MI har och början av 2010 arrangerat 20 konferenser och seminarier för arbetsmarknadens parter, medlare och massmedia. Viktiga aktörer som och valde att förlägga sina pre- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 sentationer om lönebildningens samhällsekonomiska förutsättningar till MI:s seminarier. Detta har bidragit till att MI:s seminarier ses som viktiga evenemang där alla aktörer deltar. MI har förutom detta medverkat i ett stort antal konferenser och seminarier arrangerade av bl.a. arbetsmarknadens parter. Myndigheten har därigenom förmedlat förutsättningarna för avtalsförhandlingarna och därigenom bidragit till en väl fungerande lönebildning. siktiga tecken som indikerar att lönebildningen har haft en positiv inverkan på sysselsättningen. Avtalsrörelsen var mycket omfattande.