prop · GZ031d35 · 2011-09-20 00:00:00 — flygavtal och avtal om färjetrafik till och från , innehåller rörliga ersättningsvillkor. Framför allt handlar det om förändringar av t.ex. Föreslag till bemyndigande behöver således ta hänsyn till denna rörliga komponent. Tabell 3.43 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden -1 678 734 Erhållet/föreslaget bemyndigande I propositionen Vårändringsbudget föreslog regeringen att statens åtagande att upprätthålla flygtrafik mellan och ska upphöra. beslutade dock att inte följa regeringens förslag (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21, rskr. 2010/11:321). Beslutet innebär att den aktuella sträckan inte får prövas i förhållande till annan transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik. Regeringen bedömer att nuvarande anslagsnivå kommer att vara tillräckligt för åren 20122015, under förutsättning att det inte sker kraftiga avvikelser från de antaganden som regeringen gör gällande framtida oljepriser och valutakurser. Regeringen följer noga utgiftsutvecklingen för trafikavtalen och avser dessutom att inleda en översyn gällande vilka förutsättningar som framgent ska gälla för transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:7 Trafikavtal . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till . Tabell 3.44 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:7 Trafikavtal Förändring till följd av: Överföring till/från 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 3.7.81:8 Viss internationell verksamhet 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget är avsett för kostnader för förpliktelser som värdland för Världssjöfartsuniversitetet (, WMU). 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2012. För 2013-2015 beräknas anslaget till . Tabell 3.46 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:8 Viss internationell verksamhet Förändring till följd av: Överföring till/från 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 44 136 tkr prisnivå. 3Motsvarar 44 079 tkr prisnivå. 4Motsvarar 44 078 tkr prisnivå. Anslaget används till utredningsverksamhet, kompetensutveckling, lokaler, särskild utrustning, administration och det nationella transportforskningsbiblioteket BIC. Anslaget får också användas till forskning och medfinansiering av Statens väg- och transportforskningsinstitutets deltagande i EU-projekt. Tabell 3.48 Uppdragsverksamhet i VTI (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Regeringen anser att det finns ett behov av att säkerställa utveckling och drift av det nationella transportforskningsbiblioteket BIC som ingår i och transportforskningsinstituts (VTI) verksamhet. VTI har tidigare fått finansiering av Verket för innovationssystem m.fl. för uppbyggnad av olika funktioner i BIC. finns en osäkerhet gällande långsiktiga utveckling. Vissa år har extern finansiering av helt uteblivit. Mot den bakgrunden föreslår regeringen att VTI:s anslag ökas med . Ökningen bör finansieras genom en motsvarande minskning av anslag 1:3 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:9 . beräknas anslaget till , till och till . Tabell 3.49 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:9 Förändring till följd av: Överföring till/från 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed pris- och löneomräkningen. Pris- och löneomräkningen är preliminär och kan komma att ändras. 3.7.101:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för bidrag som EU beviljar till projekt och studier som ingår i det transeuropeiska transportnätverket (TEN-T) för investeringar i transportinfrastruktur. Det innebär att bidrag från EU betalas in på statsbudgetens inkomstsida. Sedan utbetalas beviljade bidrag från statsbudgetens utgiftssida till de aktuella projekten. De bidrag som får inom ramen för TEN-T utgör en medfinansiering som utökar den totala ramen för investeringar. Kommissionen har inlett arbetet med att revidera riktlinjerna för TEN-T. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 fortsätter samarbetet med de nordisk-baltiska länderna i syfte att kunna ta gemensamma initiativ. Den viktigaste utgångspunkten för i revideringen är att TEN-T bidrar till skapandet av ett gemensamt europeiskt transportsystem som är viktigt för näringslivets och medborgarnas transporter samt att det ger ett mervärde till EU:s konkurrenskraft och hållbar tillväxt. En viktig aspekt är att revideringen fångar upp viktiga stråk som gynnar svenska varuföden i då vi är ett litet exportberoende land. Arbetet med revideringen kommer att fortsätta . Kommissionen har föreslagit i sin fleråriga budgetram en fond vid namn Connecting Europe Facility för energi, it och transporter och därmed upphör en specifik TEN-T budget. Regeringen anser att det är viktigt att deltar aktivt i sökandet av bidrag från budgeten för TEN-T och att projekt som tilldelats bidrag slutredovisas så snabbt som möjligt så att bidraget kan betalas ut från EU- kommissionen. Kommissionen har gjort utlysningar i det fleråriga programmet. kommer att ansöka om medel ur budgeten för TEN-T för ett antal projekt och studier. Förslag och beräkningar 20122015 Regeringen föreslår att anvisas under anslag 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till . Tabell 3.51 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Förändring till följd av: Överföring till/från 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 3.7.11 1:11 Trängselskatt i 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för investeringar i vägnätet i som finansieras med överskott från trängselskatten. Från anslaget finansieras även system- och administrationskostnader för trängselskatten samt kostnader för uppföljning. Uppföljning av överskott i förhållande till avsatta medel Tilldelningen av medel från trängselskatteinkomster till väginvesteringar utgår från en prognos av hur stort överskott trängselskattesystemet förväntas generera , dvs. hur stort nettot av inbetald trängselskatt och kostnaderna för att administrera systemet förväntas bli. I fastställandet av de medel som avsätts till väginvesteringar tas hänsyn till hur väl tidigare beräknade överskott och avsatta medel har stämt överens. I tabell 3.53 nedan finns en sammanställning av inbetald trängselskatt, kostnaderna för administration samt avsatta medel till väginvesteringar . Som framgår av tabellen var den ackumulerade differensen mellan överskott och avsatta medel minus vid utgången av 2010. Detta belopp dras från det beräknade överskottet 2012, se vidare nedan. Kostnaderna för driften av trängselskattesystemet har med ökad erfarenhet kunnat sänkas. Ett kontinuerligt arbete pågår i syfte att effektivisera driften. Tabell 3.53 Trängselskatt i uppföljning av överskott i förhållande till avsatta medel till väginvesteringar 2007 2010 Intäkter från inbetalad trängselskatt Avsatt till väginvesteringar (på anslagspost i regleringsbrev) Differens mellan överskott och avsatta Uppföljning av avsatta medel och hur de har använts Enligt den s.k. Stockholmsöverenskommelsen ska överskottet från trängselskatten huvudsakligen finansiera Förbifart . Därutöver ska överskottet användas till andra väganknutna projekt i för . Fram till har sammanlagt avsatts för det senare ändamålet. Det bör understrykas att beräkningen av de medel som avsätts till väginvesteringar endast är avsedd att spegla de överskott som trängselskattesystemet genererar och därmed inte hur stor del av överskottet som används till investeringar. Medel till väginvesteringar som inte används enskilda år överförs i stället som anslagssparande till kommande år. Som framgår av tabell 3.54 nedan hade ett anslagssparande på 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 dryga ackumulerats vid utgången av 2010. Genom beslut om ändring av regleringsbrev för avseende beslutade regeringen att omdisponera från anslagsposten för användning av trängselskatt till anslagsposten för investeringar i nationell plan. Omdisponeringen avsåg åtgärder som enligt Stockholmsöverenskommelsen ska avräknas överskottet från trängselskatten men som redan avräknats anslagsposten för investeringar i nationell plan. Dessa medel är inkluderade i tabellen nedan men följdriktigt inte i och respektive anslagsredovisningar av anslagsposten för användning av trängselskatt i . Tabell 3.54 Trängselskatt i uppföljning av hur avsatta medel har använts 20072010 Avsatt till väginvesteringar (på anslagspost i Användning (kostnader för genomförda Beräkning av medel som ska avsättas till investeringar Av tabellen nedan framgår att nettoöverskottet från inbetalad trängselskatt beräknas uppgå till 2012. I beräkningen av hur stort belopp som ska avsättas till väginvesteringar tas hänsyn till den ackumulerade differensen mellan överskott och avsatta medel på minus . I beräkningen av tilldelade medel görs dessutom ett redovisningsmässigt avsteg från ovan nämnda princip att ackumulerade överskott från väginvesteringar förs över till kommande år som anslagssparande. Bakgrunden är att ett nytt anslag 1:11 Trängselskatt i fördes upp på statens budget . I och med detta tilldelas medel till väginvesteringar som härrör från överskott från trängselskatt i inte längre under anslag 1:1 Väghållning utan i stället under det nya anslaget. Mot den bakgrunden föreslår regeringen att det sparande på som vid utgången av 2010 hade ackumulerats under anslag 1:1 Väghållning nu tillförs det nya anslaget. Regeringen har genom beslut dragit in motsvarande belopp. Fördelen med förslaget är att allt trängselskatteöverskott till väginvesteringar fortsättningsvis kan avräknas det nya anslaget. En nackdel är att som redan avsatts till ändamålet i formell mening tilldelas en gång till, vilket inte är i enlighet med hur avsatta medel har beräknats tidigare och hur regeringen avser att beräkna dessa medel framgent. Med beaktande av beräknat överskott , differens mellan överskott och avsatta medel samt ackumulerat anslagssparande avser regeringen att avsätta till väginvesteringar i regleringsbrev , se tabell 3.55 nedan. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.55 Trängselskatten i beräkning av medel som avsätts till investeringar 20122015 Justering för ackumulerad differens Överföring av anslagssparande från anslag 1:1 Väghållning Till väginvesteringar (avsätts på anslagspost i Som framgått ovan avser regeringen att avsätta till väginvesteringar 2012. Dessutom avser regeringen att avsätta har i kostnader för administration som har belastat anslag, de sammanlagda kostnader ökar inte till följd av denna förändring. Det kan noteras att beräknade kostnader för administration är lägre än de anslagsmedel regeringen avser att avsätta. Förklaringen är att regeringen bedömer att kostnadsprognosernas osäkerhet gör det olämpligt att korrigera den del av anslaget som avser administrationen av systemet. Tabell 3.56 Anslag 1:11 Trängselskatten i fördelning på anslagsposter Förslag och beräkningar 20122015 i sammanfattning Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslag 1:11 Trängselskatt i . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till 916 000 000, 937 000 000 respektive . Tabell 3.57 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:11 Trängselskatt i Förändring till följd av: Överföring till/från 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 2 008 861 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 058 606 tkr prisnivå. 4Motsvarar 2 058 607 tkr prisnivå. Anslaget används till de delar av Transportstyrelsens verksamhet som inte finansieras med avgifter som myndigheten disponerar, andra anslag eller övriga intäkter. Anslaget används till vissa transfereringar och medlemsavgifter för deltagande i internationella organisationer m.m. Anslaget får därutöver användas till att betala eventuella böter till följd av försenad implementering av EU- direktiv. Budget för avgiftsbelagd offentligrättslig verksamhet Stora delar av Transportstyrelsens verksamhet finansieras med offentligrättsliga avgifter. Av tabellen nedan framgår intäkter och kostnader för huvuddelen av Transportstyrelsens avgiftsbelagda offentligrättsliga verksamhet. Att storleken på de intäkter som myndigheten inte disponerar ökar kraftigt har sin förklaring i reformeringen av Transportstyrelsens finansiering och övergången till bruttoredovisning, se vidare regeringens överväganden nedan. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.59 Offentligrättslig verksamhet i Transportstyrelsen (som inte får 1Varav 142 597 tkr avser Transportstyrelsens del av intäkter från farledsavgiften. 2Varav 16 500 tkr avser Transportstyrelsens del av intäkter från farledsavgiften. 3Varav 10 000 tkr avser Transportstyrelsens del av intäkter från farledsavgiften. sköttes de uppgifter Transportstyrelsens sjöfartsavdelning svarar för av dåvarande som ingick som en del i . Som en konsekvens av den tidigare organiseringen finansieras Transportstyrelsen alltjämt delvis från de farledsavgifter debiterar handelssjöfarten. beräknas Transportstyrelsen disponera 16,5 respektive av sådana intäkter. planeras denna finansiering att vara helt utfasad. Utfasningen sker som en konsekvens av de nya principer för Transportstyrelsens finansiering som gäller och som bl.a. innebär att myndighetens finansiering ska utgöras av skattefinansierat anslag och direkta avgifter, se vidare nedan. Av följande tabell framgår hur budgeterade kostnader i den avgiftsbelagda offentligrättsliga verksamheten fördelas mellan trafikslag och Transportstyrelsens fyra verksamhetsområden regelgivning, tillsyn, tillstånd och registerhållning. En annan av de principer som gäller för Transportstyrelsens finansiering är att regelgivning inte finansieras med avgifter. Som framgår av tabellen finansieras alltjämt en stor del av regelgivningen inom luftfartsområdet med avgifter. är målsättningen att Transportstyrelsens avgiftsfinansiering av regelgivning ska vara helt urfasad. Detta med viss finansiering via den europeiska luftrumsorganisationen undantagen. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.60 Offentligrättslig verksamhet i Transportstyrelsen fördelning av budgeterade kostnader på verksamhetsområden och trafikslag Inom luftfartsområdet finns viss offentligrättslig verksamhet som inte självklart låter sig sorteras i Transportstyrelsens huvudsakliga verksamhetsområden regelgivning, tillsyn, tillstånd och registerhållning. Denna verksamhet innefattar bl.a. den s.k. undervägsavgiften till Eurocontrol samt den gemensamma avgiften för säkerhetskontroll (GAS). Dessa verksamheter som i stora delar är av transfereringskaraktär redovisas i tabellen nedan. Tabell 3.61 Offentligrättslig verksamhet i Transportstyrelsen vissa avgifter inom luftfartsområdet (som inte får Budget för avgiftsbelagd uppdragsverksamhet Av tabellen nedan framgår intäkter och kostnader i den uppdragsverksamhet Transportstyrelsen bedriver. All denna verksamhet hör till vägtrafikområdet och omfattar följande tjänster. -Försäljning av informationsuttag ur vägtrafikregistret. -Direktregistrering via terminal. -Administration av felparkeringsavgifter. -Försäljning av personliga skyltar. -Certifikat till digitala färdskrivare. -Administration av farligt gods. Tabell 3.62 Uppdragsverksamhet i Transportstyrelsen beslutade i enlighet med regeringens förslag om nya finansieringsprinciper för Transportstyrelsens verksamhet (prop. 2010/11:30, bet. 2010/11:TU6, rskr. 2010/11:58 och 2010/11:59). Det innebär att Transportstyrelsens verksamhet i huvudsak ska finansieras på ett enhetligt sätt oberoende av trafikslag och att fördelningen mellan avgiftsfinansiering och finansiering via skatt således ska ske enligt enhetliga principer. Mer specifikt innebär det att verksamhet inom Transportstyrelsen som avser regelgivning ska finansieras via skattekollektivet medan verksamhet som avser tillstånd eller annan ärendehantering, tillsyn och registerhållning i huvudsak ska finansieras med avgifter. En annan ny finansieringsprincip är att Transportstyrelsens avgiftsintäkter från offentligrättslig verksamhet i huvudsak bruttoredovisas, dvs. redovisas under inkomsttitel på statens budget. Transportstyrelsen disponerar således inte avgiftsintäkterna i dessa delar av verksamheten. I samband med budgetpropositionen stod inte alla förhållanden gällande Transportstyrelsens nya finansiering klara. I beräkningen av Transportstyrelsens anslag för 2011 ingick den s.k. undervägsavgiften, dvs. avgiften för flygtrafiktjänster, trots att den är av transfereringskaraktär. I budgetpropositionen förklarades att avgifter av transfereringskaraktär inom luftfartsområdet även fortsatt ska disponeras av myndigheten. Mot den bakgrunden har motsvarande belopp avdelats till Kammarkollegiets disposition villkorat av regeringens framtida beslut om hantering av medlen. Ett beslut om indrag av dessa medel planeras . Eftersom Transportstyrelsen även fortsatt bör disponera intäkterna från denna avgift bör anslaget liksom utgiftstaket justeras ner med motsvarande priser vilket motsvarar priser. kommer att få ökade kostnader till följd av implementeringen av det tredje sjösäkerhetspaketet. Det under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap uppförda anslaget 2:8 föreslås därför ökas med som Transportstyrelsens anslag minskas med motsvarande belopp. I syfte att förstärka Rymdstyrelsens insatser för att samordna det svenska deltagandet i det europeiska satellitnavigeringssystemet ökas det under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning uppförda anslaget 3:5 Rymdstyrelsen med . Ökningen finansieras med en motsvarande minskning av Transportstyrelsens anslag. Inom transportområdet finns direktiv som inte kommer att vara genomförda . Det finns även risk för att direktiv inte kommer att bli genomförda . Detta kan leda till vitesförelägganden från Kommissionen. Ändamålet för Transportstyrelsens anslag föreslås därför utökas till att även omfatta böter till följd av försenad implementering av EU- direktiv. Regeringen föreslår sammanfattningsvis att 1 anvisas under anslaget 1:12 Transportstyrelsen . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till 2 , 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.63 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:12 Transportstyrelsen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed pris- och löneomräkningen. Pris- och löneomräkningen är preliminär och kan komma att ändras. 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 61 165 tkr prisnivå. 3Motsvarar 61 079 tkr prisnivå. 4Motsvarar 61 080 tkr prisnivå. Anslaget används till Trafikanalys administrationskostnader samt till statistik-, utvärderings- och analysverksamhet inom transportområdet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:13 Trafikanalys . , 2014 och 2015 beräknas anslaget 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.65 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:13 Trafikanalys Förändring till följd av: Överföring till/från 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed pris- och löneomräkningen. Pris- och löneomräkningen är preliminär och kan komma att ändras. ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Detta ska ske på ett företagsekonomiskt sätt och inom ramen för en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning. har ett räntabilitetskrav (som räknas på resultatet efter skattemotsvarighet) för perioden 20122014 om . Vidare ska verket ha en soliditet om . Som restriktion för prisökningar gäller att verkets farledsavgifter får öka med högst nettoprisindex räknat . ekonomiska resultat har ännu inte helt återhämtat sig efter den senaste nedgången i världskonjunkturen. De två senaste vintrarna har ur ett isbrytarperpektiv inte heller varit lika milda , vilket ytterligare bidragit till verkets negativa resultat. bedömning är dock att återhämtningen fortsätter för att därefter följa en mer normal tillväxt. beräknas rörelseresultatet bli en förlust på . Styrelsen för har tagit fram och fastställt en ekonomisk handlingsplan som syftar till att ska resultatet förbättras med . investeringar finansieras utan extern upplåning. Finansieringen sker internt inom verksamheten där de huvudsakliga intäkterna är avgifter och anslag. För att säkerställa en väl fungerande sjö- och flygräddningsverksamhet avser regeringen att lämna en proposition till med förslag innebärande att godkänner att staten genom förvärvar samtliga aktier i till ett belopp om . Därigenom förvärvas även bolagets dotterbolag . Regeringen avser vidare i propositionen föreslå att regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, bemyndigas att under 20112012 lämna bolaget kapitaltillskott om högst samt att avyttra eller avveckla bolaget. Kostnaderna för förvärvet och kapitaltillskottet avses finansieras genom avgiftsintäkter. Regeringen kommer också föreslå att bemyndigas att överta de derivatkontrakt som finns i berörda bolag. Värdet för dessa beräknas uppgå till ca . Investeringarna uppgick till . Finansieringen skedde helt med egna medel. Likvida medel uppgick till vilket innebär en ökning med jämfört med föregående år. planerar investeringar för för . Arbetet med att förlänga livstiden för isbrytare i Atle-klassen fortsätter och kommer totalt att kosta . Syftet med investeringarna är att isbrytarna ska kunna utnyttjas . Investeringar i avser åtgärder som bland annat syftar till att säkerställa dammsäkerheten. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.66 Investeringsplan för Sjötrafikinformation (VTS) Sjögeografisk information (Sjökortsproduktion) Regeringen anser att nuvarande räntabilitetskrav om räknat på resultatet efter skattemotsvarighet över en konjunkturcykel är motiverat som ett långsiktigt mål. Mot bakgrund av den ökande pensionsskulden anser regeringen det motiverat att soliditetsmålet ligger kvar på för att återgå till det tidigare gällande målet på . Beträffande utdelningskravet anser regeringen att detta bör vara en tredjedel av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet. Utdelning och skattemotsvarighet bör även fortsättningsvis fastställas slutligt av regeringen. Regeringen föreslår att bemyndigande ges så att kan uppta lång- och kortfristiga lån inom en total ram av inom eller utanför .