prop · GZ0317 · 2011-10-18 00:00:00 — Regeringens proposition 2011/12:17 Slopade Lundinregler och vissa andra skatteåtgärder Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen lämnas förslag på vissa ändringar inom företagsbeskattningens område. Det föreslås att de så kallade Lundinreglerna ska avskaffas. För att motverka risk för skatteplanering med anledning av avskaffandet föreslås att avdrag för nedskrivning och förlust på lagerandelar bara får göras om värdenedgången eller förlusten är verklig. Den generella regeln för lagerandelar motsvarar den som redan finns för kapitaltillgångar. Några förslag berör beskattning av delägare i handelsbolag. Förslagen är följdändringar med anledning av reglerna om skattefri kapitalvinst och utdelning på andelar inom handelsbolagssektorn som trädde i kraft . I propositionen lämnas också några förslag på ändringar i reglerna om skalbolagsbeskattning. Lagändringarna föreslås träda i kraft . En ändring i skattebetalningslagen (1997:483) som rör skalbolagsbeskattning föreslås dock träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)........................................................................ 2.2Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483).......................................................................... 2.3Förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:000)........................................................................ Ärendet och dess beredning............................................................ Förlust eller nedskrivning på lagerandelar till följd av Ändrade regler för beskattning av delägare i handelsbolag............ Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser .................................. Konsekvenser för de offentliga finanserna....................... 9.2Konsekvenser för och de allmänna Konsekvenser för företagen ............................................. 10.1Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)...................................................................... 10.2Förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483)........................................................................ 10.3Förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:000)........................................................................ Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian Slopade Lundinregler, m.m. ............................................................... Lagförslagen i promemorian Slopade Lundinregler, Förteckning över remissinstanserna ..................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 2.lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483), 3.lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:000). Utöver bestämmelserna i detta kapitel finns bestämmelser om avdrag i 9, 1725 a, 2840, 4446, 48, 4952, 55 och 60 kap. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229)1 dels att 17 kap. 812 §§, 24 kap. 19 § och 27 kap. 6 a § ska upphöra att dels att rubrikerna närmast före 17 kap. 8 § och 24 kap. 19 § ska utgå, dels att 16 kap. 1 §, 17 kap. 33 §, 23 kap. 2 §, 25 kap. 6 §, 25 a kap. 11 §, 48 kap. 27 § och 49 a kap. 13 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 17 kap. 8 §, samt närmast före 17 kap. 8 § en ny rubrik av följande lydelse. Utgifter för att förvärva och bibehålla inkomster ska dras av som kostnad. Ränteutgifter och kapitalförluster ska dras av även om de inte är sådana utgifter. Utöver bestämmelserna i detta kapitel finns bestämmelser om avdrag i 9, 1725 a, 2740, 4446, 48, 4952, 55 och 60 kap. Förluster och nedskrivningar på andelar Förlust vid avyttring av en andel i ett företag får dras av bara om den är verklig. Om en andel i ett företag har gått ned i värde, får andelen inte tas upp till ett lägre värde än det skattemässiga värdet vid beskattningsårets ingång. Detta gäller dock bara till den del en motsvarande förlust inte skulle få dras av enligt första stycket om andelen i stället hade avyttrats. 1Lagen omtryckt 2008:803. Senaste lydelse av 27 kap. 6 a § 2009:1413. 2Senaste lydelse 2008:1063. Bestämmelserna i 11 och 12 §§ tillämpas dock när en näringsbetingad andel eller en delägarrätt som avses i 25 a kap. 23 § överlåts utan ersättning eller mot ersättning som understiger marknadsvärdet utan att detta är affärsmässigt motiverat om Särskilda bestämmelser om anskaffningsvärde m.m. för lager och pågående arbeten finns när det gäller beskattningsinträde i 20 a kap., uttagsbeskattning i 22 kap. 8 §, underprisöverlåtelser i 23 kap. 10 §, lagerandelar i fastighetsförvaltande företag i 27 kap. 6 a §, näringsbidrag i 29 kap. 7 §, ianspråktagande av ersättningsfond i 31 kap. 18 §, kvalificerade fusioner och fissioner i 37 kap. 18 §, verksamhetsavyttringar i 38 kap. 14 §, partiella fissioner i 38 a kap. 14 §, och förvärv av tillgångar till underpris från delägare och närstående i 53 kap. 10 och 11 §§. 2 §4 Bestämmelserna i detta kapitel gäller inte om 1.bestämmelserna om kvalificerade fusioner och fissioner i 37 kap. ska tillämpas på överlåtelsen, 2.överlåtelsen innebär att sådana andelar i fastighetsförvaltande företag som är lagertillgångar enligt 27 kap. 6 § delas ut enligt 42 kap. 16 § eller skiftas ut enligt 42 kap. 20 §, eller 3.marknadsvärdet på tillgången är lika med eller lägre än tillgångens skattemässiga värde. Bestämmelserna i detta kapitel gäller inte heller om en kapitalvinst vid en avyttring är skattefri enligt bestämmelserna i 25 a kap. eller ersättningen ska tas upp som kapitalvinst på grund av bestämmelsen om skalbolagsbeskattning i 25 a kap. 9 §. Bestämmelserna i 11 och 12 §§ tillämpas dock när en näringsbetingad andel, en andel som avses i 25 a kap. 3 a § eller en delägarrätt som avses i 25 a kap. 23 § överlåts utan ersättning eller mot ersättning som understiger marknadsvärdet utan att detta är affärsmässigt motiverat om det förvärvande företaget är ett svenskt aktiebolag, en svensk ekonomisk förening, ett svenskt handelsbolag, ett utländskt bolag som motsvarar något sådant företag och som hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller en i utlandet delägarbeskattad juridisk person som hör hemma i en stat inom EES, 3Senaste lydelse 2008:1063. 4Senaste lydelse 2009:1413. det förvärvande företaget inte, direkt eller indirekt, äger andel i det överlåtande företaget, och förutsättningarna i 19 § är uppfyllda. Om en andel eller aktiebaserad delägarrätt upphör att vara näringsbetingad hos ägaren, anses den anskaffad för marknadsvärdet när detta sker. I fråga om marknadsnoterade delägarrätter gäller detta bara om villkoren om innehavstid i 25 a kap. 6 eller 7 § skulle ha varit uppfyllda om delägarrätten hade avyttrats . Första stycket tillämpas på motsvarande sätt på sådana indirekta innehav av delägarrätter som avses i 25 a kap. 23 och 23 a §§. Lydelse enligt prop. 11 § Skalbolagsbeskattning enligt 9 eller 9 a § ska inte ske om 1.det företag som den avyttrade delägarrätten hänför sig till eller, i fråga om ett svenskt handelsbolag, säljaren tar upp företagets överskott eller underskott i en sådan skalbolagsdeklaration som avses i 27 kap. skatteförfarandelagen (0000:000), 2.ett särskilt bokslut ligger till grund för inkomstberäkningen enligt 1, 3.säkerhet ställs om med stöd av 58 kap. skatteförfarandelagen har beslutat om att sådan ska ställas. Bokslutet ska upprättas som om Bokslutet ska upprättas som om beskattningsår eller, i eller, i fråga om svenskt handels- räkenskapsår avslutats vid tid- bolag, vid avyttringen eller tillträ- punkten för avyttringen eller till- ringsfond och ersättningsfond ska ringsfond och ersättningsfond ska anses ha återförts. anses ha återförts. Första och andra styckena gäller även företag i sådan intressegemenskap som avses i 2 § 1 med företaget som den avyttrade delägarrätten är hänförlig till. Vid tillämpning av första och andra styckena likställs en i utlandet delägarbeskattad juridisk person som hör hemma i en stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet med ett svenskt handelsbolag. I fråga om kapitalförluster som uppkommer i svenska handelsbolag eller i utlandet delägarbeskattade juridiska personer och för vilka avdrag ska göras tillämpas 1921, 23 och 24 §§, om inte något annat anges i Om den som ska göra avdrag Om den som ska göra avdrag enligt första stycket är ett sådant enligt första stycket är ett sådant företag som anges i 24 kap. 13 § företag som anges i 24 kap. 13 § 15 ska av kapitalför- 15 och avdraget avser förlust på lusten dras av. av bara mot kapitalvinster på del- kapitalförlusten dras av. får dras av bara mot kapitalvinster Kapitalförluster för vilka avdrag ska göras på sådana delägarrätter och fordringsrätter vars innehav betingas av rörelse som bedrivs av handelsbolaget eller av någon som med hänsyn till äganderättsförhållanden eller organisatoriska förhållanden kan anses stå handelsbolaget nära, ska dock alltid dras av i sin helhet. Lydelse enligt prop. 13 § Bestämmelserna i 11 § ska inte tillämpas om 1.det avyttrade företaget eller, i fråga om handelsbolag, säljaren tar upp företagets överskott eller underskott i en sådan skalbolagsdeklaration som avses i 27 kap. skatteförfarandelagen (0000:000), 2.ett särskilt bokslut ligger till grund för inkomstberäkningen enligt 1, 3. säkerhet ställs om med stöd av 58 kap. skatteförfarandelagen (0000:000) har beslutat om att sådan ska ställas. Bokslutet ska upprättas som om företagets beskattningsår avslutats för avyttringen eller, i fråga om handelsbolag, vid avyttringen eller tillträdet. Företagets avsättningar till periodiseringsfond och ersättningsfond ska anses ha återförts. Om det är en andel i ett handelsbolag som har avyttrats, ska säljaren ta upp så stor del av handelsbolagets över- 3. säkerhet ställs om med stöd av 58 kap. skatteförfarandelagen har beslutat om att sådan ska ställas. Bokslutet ska upprättas som om företagets beskattningsår eller, i fråga om handelsbolag, räkenskapsår avslutats för avyttringen eller tillträdet. Företagets avsättningar till periodiseringsfond och ersättningsfond ska anses ha återförts. Om det är en andel i ett handelsbolag som har avyttrats, ska säljaren ta upp så stor del av handelsbolagets över- 5 Senaste lydelse 2009:1413. skott eller underskott samt kapital- skott eller underskott samt kapital- vinster och kapitalförluster vid vinster och kapitalförluster vid avyttring av handelsbolagets när- avyttring av handelsbolagets när- bostadsrätter som belöper sig på bostadsrätter som belöper sig på den avyttrade andelen. den avyttrade andelen. Första och andra styckena gäller även företag i intressegemenskap. 1.Denna lag träder i kraft och tillämpas på avyttringar som skett samt på utdelningar som lämnats efter . 2.Bestämmelsen i 25 kap. 6 § andra stycket tillämpas när den omständighet som föranlett att delägarrätterna ska åsättas ett nytt anskaffningsvärde har inträffat efter . En skalbolagsdeklaration ska ha kommit in till senast efter det att andelen eller delägarrätten har avyttrats eller tillträtts. Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen Härigenom föreskrivs att 10 kap. 8 b § skattebetalningslagen (1997:483) ska ha följande lydelse. 8 b §1 En skalbolagsdeklaration skall lämnas efter det att andelen eller delägarrätten har avyttrats eller, i fråga om handelsbolag, avyttringen eller tillträdet. Denna lag träder i kraft och tillämpas på avyttringar som skett efter ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 2002:538. 2.3Förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:000) Härigenom föreskrivs att 27 kap. 4 § skatteförfarandelagen (2011:000) ska ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. En skalbolagsdeklaration ska ha kommit in till senast efter det att andelen eller delägarrätten har avyttrats eller, i fråga om ett svenskt handelsbolag eller en i utlandet delägarbeskattad juridisk person, avyttringen eller tillträdet. En skalbolagsdeklaration ska ha kommit in till senast efter det att andelen eller delägarrätten har avyttrats eller tillträtts. Denna lag träder i kraft och tillämpas på avyttringar som skett under beskattningsår som börjar efter . Ärendet och dess beredning I har en promemoria utarbetats med förslag att de så kallade Lundinreglerna ska upphöra att gälla. Promemorian innehåller även förslag till ändrade regler rörande nedskrivning och förlust på lagerandelar i vissa fall samt ändringar i reglerna om beskattning av delägare i handelsbolag. I promemorian finns slutligen några förslag på ändringar i reglerna om skalbolagsbeskattning. Förslagen rörande skalbolagsbeskattning har inarbetats i promemorian sedan i en skrivelse till gjort en hemställan om ändringar i inkomstskattelagen (1999:1229) och skattebetalningslagen (1997:483) i enlighet med vad som föreslås i en av framtagen promemoria, Vissa ändringar av bestämmelserna om skalbolagsbeskattning (dnr Fi2009/5624). En sammanfattning av förslagen i promemoria finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En remissammanställning finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Fi2011/1488). I promemorian föreslogs vissa ändringar i den av regeringen föreslagna skatteförfarandelagen (se prop. 2010/11:165, Skatteförfarandet). Ändringarna innebär att tidsfristen för lämnade av en skalbolagsdeklaration förlängs samt att det införs en möjlighet att välja när tidsfristen ska börja räknas. I denna proposition föreslås även en ändring i skattebetalningslagen med samma innebörd som den i skatteförfarandelagen. Syftet med ändringen i skattebetalningslagen är att de nya reglerna avseende skalbolagsdeklarationer även ska omfatta de företag som enligt övergångsbestämmelserna till skatteförfarandelagen ska tillämpa skattebetalningslagen . Ändringsförslaget har stämts av under hand med . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådet lämnade förslagen utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringens förslag: De så kallade Lundinreglerna upphör att gälla. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som har yttrat sig över promemorian har tillstyrkt eller inte haft något att invända mot förslaget att avskaffa de så kallade Lundinreglerna. Flera remissinstanser anser dock att avskaffandet bör ges retroaktiv verkan. De så kallade Lundinreglerna infördes (SOU 1963:52, prop. 1966:85, bet. 1966:BevU55, SFS 1966:724) och har i huvudsak endast genomgått redaktionella ändringar. Ett tillägg gjordes dock med anledning av moder-dotterbolagsdirektivet (SOU 1994:100, prop. 1994/95:52, bet. 1994/95:SkU10, SFS 1994:1858). Lundinreglerna finns nu i 17 kap. 812 §§ och 24 kap. 19 § inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. Lundinreglerna kom till för att förhindra kringgående av det andra ledet i dubbelbeskattningen av inkomster från företag. Två olika sätt att kringgå dubbelbeskattningen beskrevs i förarbetena (se prop. 1966:85, s. 4950). Det första sättet innebar att ägaren till ett aktiebolag eller en ekonomisk förening, i stället för att ta ut utdelning eller likvidera företaget, sålde företaget till ett subjekt som kunde ta emot skattefri utdelning. Fördelen för säljaren bestod i att realisationsvinsten inte alls beskattades eller beskattades betydligt lindrigare än utdelning eller utskiftningslikvid. Det andra sättet skilde sig från det första på så sätt att andelarna blev lagerandelar hos köparen. Därmed skulle visserligen utdelningen tas upp av köparen, men utdelningsinkomsten kunde kvittas bort mot en motsvarande avdragsgill nedskrivning eller kapitalförlust på andelarna. Bestämmelserna i 24 kap. 19 § IL innebär en begränsning i rätten att ta emot skattefri utdelning. Om det inte är uppenbart att köparen i och med förvärvet får en tillgång av verkligt och särskilt värde med hänsyn till den bedrivna näringsverksamheten, ska utdelning som köparen tar emot från det förvärvade företaget tas upp. Detta gäller dock bara utdelning av medel som fanns i företaget för förvärvet och som inte motsvarar tillskjutet belopp eller inbetald insats. Utdelningen anses i första hand ske av annat än tillskjutet belopp och inbetald insats. Regeln tar sikte på de fall när överlåtelsen inte är affärsmässigt motiverad. I princip ska det vara fråga om en överlåtelse av ett skalbolag. Skattefri utdelning kan tas emot av sådana juridiska personer som enligt 24 kap. 13 § IL kan inneha näringsbetingade andelar samt handelsbolag i de fall delägarna i bolaget kvalificerar sig för skattefri utdelning enligt 24 kap. 17 b § IL. Bestämmelserna i 17 kap. 812 §§ IL kompletterar begränsningen för skattefri utdelning i 24 kap. genom att begränsa rätten till avdrag för nedskrivning och förlust på lagerandelar. De gäller på samma sätt som 24 kap. 19 § IL vid förvärv där det inte är uppenbart att köparen får en tillgång av verkligt och särskilt värde med hänsyn till den bedrivna verksamheten. Om de förvärvade andelarna minskar i värde på grund av att utdelning sker av medel som fanns i det utdelande bolaget vid förvärvet och som inte motsvarar tillskjutet belopp, får andelarna inte med avdragsrätt skrivas ned till ett värde som understiger anskaffningsvärdet. En förlust på andelarna som beror på en sådan utdelning ska justeras med ett belopp som motsvarar utdelningen. Dessa regler gäller även för förvärv av andelar i utländska juridiska personer och tillämpas i de fallen även om företaget får en tillgång av verkligt och särskilt värde. Frågan om Lundinreglernas avskaffande har varit aktuell . I samband med inkomstskattelagens tillkomst kritiserades reglerna av Lagrådet som anförde att reglerna numera framstår som ett udda och svårtillämpat inslag i företagsbeskattningen. Med hänsyn till att företagsskatteutredningar fick i uppdrag att behandla Lundinreglerna motsatte sig dock inte Lagrådet att de utan ändringar fördes över till den nya lagen. I betänkandet Utdelningar och kapitalvinster på näringsbetingade andelar (SOU 2001:11) lämnades emellertid inte något förslag avseende Lundinreglerna. Frågan berördes igen i propositionen om skattefri kapitalvinst och utdelning på näringsbetingade andelar (prop. 2002/03:96, s. 7071). Regeringen uttalade att det skulle kunna hävdas att det i propositionen lämnade förslaget om näringsbetingade andelar borde medföra att Lundinreglerna kunde slopas. Regeringen ville dock avvakta resultatet av företagsskatteutredning innan ställning togs till om bestämmelserna borde finnas kvar. företagsskatteutredning lämnade i betänkandet Vissa företagsskattefrågor (SOU 2005:99, s. 153167) förslag om att Lundinreglerna skulle avskaffas. Utredningen konstaterade att när säljaren är en obegränsat skattskyldig fysisk eller juridisk person eller ett svenskt handelsbolag så fyller Lundinreglerna i princip inte längre någon funktion. I dessa fall medför reglerna i stället att vinsten riskerar att trippelbeskattas. Det kunde dock enligt utredningen finnas principiella skäl för att behålla Lundinreglerna när säljaren beskattas lindrigare vid en försäljning jämfört med vid utdelning eller likvidation. De fall som utredningen kunde identifiera var dels när begränsat skattskyldiga fysiska och juridiska personer avyttrade andelar och kapitalvinsten inte kunde knytas till ett fast driftställe eller att 10-årsregeln kunde tillämpas, dels när skatteprivilegierade stiftelser och liknande avyttrar andelar i en svensk ekonomisk förening. Av dessa situationer bedömdes att det endast var begränsat skattskyldigas innehav av aktier som var praktiskt intressant. De kan avyttra andelarna skattefritt till någon som inte beskattas för utdelningen och därmed skulle de undgå debiteringen av kupongskatt. konstaterade vidare att när det gäller utländska bolag så utgår normalt ingen kupongskatt på näringsbetingade andelar om utdelningen inte skulle ha beskattats om mottagaren varit ett svenskt subjekt. De flesta bolag som betalar kupongskatt har således en låg ägarandel i det utdelande bolaget. Lundinreglerna förutsätter dock att ägarna enkelt kan välja handlingsalternativ vid avyttringen, varför dessa ägare enligt utredningen typiskt sett inte medför något problem i detta hänseende. När det gäller övriga ägare begränsat skattskyldiga fysiska personer samt juridiska personer som inte utgör utländskt bolag ansåg utredningen att det inte heller finns skäl att behålla Lundinreglerna. Aktieinnehav i bolag som innehåller tillgångar av verkligt och särskilt värde omfattas inte. Om andelarna kan knytas till ett fast driftställe omfattas de inte heller. Vidare kan begränsat skattskyldiga vara föremål för kapitalvinstbeskattning i sitt hemland. Uttaget av kupongskatt begränsas i många skatteavtal. Utredningens sammantagna bedömning var således att det inte heller för denna grupp fanns skäl nog att behålla Lundinreglerna. Regeringsrättens (numera ) avgörande, RÅ 2010 ref. 123 II Regeringsrätten (numera ) har meddelat dom i ett mål (RÅ 2010 ref. 123 II, mål nr 1662-09) angående förhållandet mellan Lundinregeln i 24 kap. 19 § IL och moder-dotterbolagsdirektivet (90/435/EEG). Direktivet syftar till att eliminera kedjebeskattning när ett företag äger andelar i företag i en annan medlemsstat. Det finns dock enligt direktivet inga hinder mot att tillämpa sådana nationella bestämmelser som behövs för att förebygga bedrägeri, annan oegentlighet eller missbruk. Regeringsrätten ansåg i ovan nämnda avgörande att Lundinregeln går längre än vad direktivet medger eftersom den gäller också förfaranden där det inte kan anses förekomma oredlighet eller missbruk. Den omständigheten hindrar dock inte, enligt domstolen, att Lundinregeln tillämpas när det faktiskt är fråga om oredlighet eller missbruk. I det aktuella fallet hade det, såvitt framkommit, inte förekommit något sådant missbruk som avses i direktivet, varför utdelningen inte kunde beskattas med stöd av Lundinregeln. Skälen för regeringens förslag Enligt regeringens mening är det ställningstagande som gjordes av företagsskatteutredning ett starkt skäl för att avskaffa Lundinreglerna. Ägarbeskattningen har reformerats på så vis att det inte finns några nämnbara skillnader i beskattning som beror av hur ägaren tillgodogör sig vinsterna. Det saknas i normala fall skattemässiga skäl för att växla utdelning till kapitalvinst eller likvidationslikvid. När det gäller begränsat skattskyldiga så är det normalt utdelning på noterade andelar som medför kupongskatt. Regeringen anser vidare att de situationer som företagsskatteutredningen identifierat när det skulle kunna vara befogat med beskattning i enlighet med Lundinreglerna inte är skäl nog för att behålla reglerna. Det bör också tilläggas att ingen av de remissinstanser som yttrade sig över företagsskatteutredningens förslag hade något att invända mot att slopa Lundinreglerna. Kammarrätten i ansåg dock det nödvändigt att med slopandet införa en generell regel om att avdrag inte ska få göras för icke verklig förlust även när det gäller lagerandelar. Som närmare redogörs för i följande avsnitt föreslår regeringen att en sådan regel införs (se nedan avsnitt 5 där förslaget kommenteras närmare). Ett annat skäl för att avskaffa Lundinreglerna är att bestämmelsen i 24 kap. 19 § IL kan tillämpas som avsett när det gäller gränsöverskridande utdelningar. Regeringsrätten (numera ) har i det ovan redovisade avgörandet RÅ 2010 ref. 123 II fastslagit att vid transaktioner som omfattas av moder-dotterbolags- direktivet kan Lundinregeln bara tillämpas i de fall det går att påvisa att det faktiskt förekommit oegentligheter eller annat missbruk.