prop · GY03111 · 2011-03-29 00:00:00 — Regeringens proposition 2010/11:111 Svenskt deltagande i den internationella militära Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka på högst 250 personer till förfogande för att delta i den internationella militära insatsen i för att upprätthålla en flygförbudszon i enlighet med beslut i säkerhetsråd. Det planerade svenska bidraget utgörs av flygstridskrafter och stödresurser om totalt ca 130 personer. Därutöver ska styrkan om behov uppstår kunna förstärkas tillfälligt. Det är regeringens avsikt att styrkan ska delta med full förmåga. Övrig tid avser förberedelser, transporter samt inledning och avveckling av insatsen. Vidare föreslår regeringen att beslutar att motionstiden förkortas till mot bakgrund av det brådskande behovet. I propositionen redogör regeringen för situationen i samt för det internationella samfundets, FN:s, Natos och EU:s engagemang. Regeringen redogör även för insatsens folkrättsliga mandat samt redovisar sina överväganden för det svenska deltagandet. Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Ärendet och dess beredning.............................................................. Internationella samfundets, FN:s, EU:s och engagemang Den internationella militära insatsen i och det svenska Folkrättsligt mandat för insatsen....................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 250 personer till förfogande för att delta i den internationella militära insatsen i för att upprätthålla en flygförbudszon i enlighet med beslut i . Vidare föreslår regeringen att beslutar att förkorta motionstiden till . Ärendet och dess beredning fördömde Europeiska unionens råd våldet mot ansåg att angreppen mot civila i kunde betecknas som brott mot mänskligheten, påminde om de libyska myndigheternas skyldighet att skydda sin befolkning, och beslutade att upprätta ett vapenembargo mot . I samband med ett extraordinärt möte uttryckte sin starka oro för angreppen mot civila och för den svåra humanitära situationen i , samt framhöll att överste måste lämna ifrån sig makten. Civila måste, enligt , skyddas med alla nödvändiga medel. medlemsstaterna skulle se över alla nödvändiga handlingsalternativ i detta syfte under förutsättning att det fanns ett uppenbart behov, en tydlig folkrättslig grund och stöd från regionen. att skydda civila i , också genom en flygförbudszon. begärde att säkerhetsrådet skulle upprätta en flygförbudszon och skapa säkra områden i syfte att skydda det libyska säkerhetsråd antog resolution i enlighet med kapitel VII i . I resolutionen slog säkerhetsrådet fast att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och krävde ett eldupphör och att våldet mot civila skulle upphöra. I syfte att skydda civila bemyndigade säkerhetsrådet FN:s medlemsstater att vidta alla nödvändiga åtgärder och att upprätta en flygförbudszon över . vapenembargot enligt resolution . att bistå när det gäller att genomföra dessa åtgärder. hölls ett möte i med FN:s generalsekreterare, Europeiska rådets ordförande, EU:s höga representant för utrikes frågor och generalsekreterare, stats- och regeringschefer för , , , , , , , , , , och , samt utrikesministrarna för , , , Mötesdeltagarna uttryckte sin starka vilja att vidta alla nödvändiga åtgärder för att genomföra resolution och sitt Med stöd av FN-mandatet började en koalition ledd av , och att slå ut militära mål i i syfte att skydda civila. Europeiska unionens råd uttryckte sin beredvillighet att skydda civilbefolkning och bidra till att genomföra resolution att föreslå hur ett svenskt bidrag till den internationella militära insatsen till stöd för resolution skulle kunna utformas. 2010/11:111 inkom med svar på anmodan. underströk att EU skulle bidra till att verkställa resolution och noterade att de åtgärder som vidtagits påtagligt hade bidragit till att skydda civila. slog vidare fast att de militära insatserna skulle upphöra när civilbefolkningen var skyddad från angrepp och målsättningarna i resolutionen hade uppnåtts. Nato beslutade att ta över hela ansvaret för den internationella militära insatsen till stöd för FN:s säkerhetsråds resolution , inklusive skydd av civila, flygförbudszonen och vapenembargot. Därefter har Nato vänt sig till med en förfrågan om ett svenskt bidrag. Eftersom det är angeläget att sätta in det svenska bidraget föreslår regeringen att beslutar om förkortad motionstid för följdmotioner till propositionen. Sedan överste grep makten i en kupp 1969 har han styrt auktoritärt. Medierna har varit statsstyrda och oppositionen förbjuden. De omfattande oljeinkomsterna har främst tillfallit företrädare för Gaddafis regim och hans närmaste. internationella isolering på grund av landets stöd till internationell terrorism bröts sakta sedan regimen gjort vissa eftergifter. De folkliga protesterna mot regimerna i och inspirerade även det libyska folket att protestera mot korruption och ofrihet samt kräva demokrati och Gaddafis avgång. Protesterna spreds från Benghazi, den heterogena oppositionens centrum i öst, till i väst. Ett övergångsråd, , bildades av företrädare för oppositionen och fick stöd av avhoppade ministrar och klanföreträdare. Sedan de regimkritiska motståndsstyrkorna vunnit terräng gjorde Gaddafis regim en våldsam motoffensiv och kunde återta ett antal av de områden som stod under oppositionens kontroll. Regimen hotade med skoningslös vedergällning. Ett stort antal människor uppges ha dött till följd av regimens våld mot civila bland annat med hjälp av utländska inhyrda legosoldater, stridsvagnar, attackflyg och helikoptrar. Det råder en intern väpnad konflikt i mellan den libyska regimen och de regimkritiska motståndsstyrkorna. Efter att en internationell koalition ledd av , och med stöd i säkerhetsrådets resolution började slå ut militära mål för att skydda civila har regimens förmåga att angripa oppositionen sjunkit och det libyska luftförsvaret, inklusive flygvapnet, i stor utsträckning satts ur spel. Regimens militära angrepp har dock fortsatt. Det kan inte uteslutas att konflikten blir utdragen, trots internationella militära insatser och diplomatiska ansträngningar för att finna en fredlig lösning. Situationen i är mycket oroande framför allt när det gäller Prop. 2010/11:111 regimens hänsynslösa angrepp på civila samt bristen på respekt för mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt. och den internationella organisationen för migration IOM uppger att minst 355 000 personer har flytt ut ur . FN:s humanitära samordningsorgan OCHA beräknar att 600 000 personer i kan komma att behöva humanitärt stöd. Om striderna intensifieras kan situationen förvärras. Humanitära aktörer har mycket begränsat tillträde i på grund av det svåra säkerhetsläget. () har verksamhet utifrån Benghazi och samarbetar med libyska Röda halvmånen. De internationella humanitära aktörerna saknar etablerade lokala samarbeten. Informationen om den faktiska humanitära situationen är mycket knapphändig. 4Internationella samfundets, FN:s, EU:s och engagemang för Regimens våld mot civilbefolkningen har lett till snabba åtgärder av det internationella samfundet. FN har fördömt våldet och infört reseförbud för ledande företrädare för regimen samt finansiella sanktioner. Efter beslut av har den , , påbörjat en förundersökning för möjliga folkrättsbrott i . har krävt att den libyska regeringen ska följa sina internationella förpliktelser i enlighet med internationell humanitär rätt, mänskliga rättigheter och flyktingrätt och vidta alla åtgärder för att skydda civila och för att tillförsäkra humanitärt tillträde. för mänskliga rättigheter () har inrättat en oberoende internationell , och har beslutat att suspendera ur . Ett stort antal länder samt , samarbetsråd, och Organisationen för den har fördömt de grova kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och av den humanitära rätten i . EU har fördömt våldet och förklarat att Gaddafis regim inte utgör en legitim företrädare och samtalspart. EU har antagit sanktioner som både genomför och skärper de sanktioner som FN antagit. Vidare har EU avbrutit sitt tekniska samarbete med om migration och hiv/aids. FN lanserade en blixtappell för och angränsande länder när det gäller de humanitära behoven i gränsområdena, migrationsströmmar, säkerhetsaspekter samt humanitära behov inom hälsa, vatten, skydd och sanitet. Appellen uppgick till 160 miljoner US- dollar. OCHA samordnar de humanitära insatserna. Europeiska kommissionen har avsatt motsvarande för att möta behov hos dem som flyr undan våldet. Detta katastrofstöd omfattar medicinskt stöd, livsmedelsstöd, skydd, madrasser, filtar och hygien för såväl libyer som icke-libyer. och beredskap (MSB) har bidragit med expertis till EU:s EU har bidragit till att samordna europeiska insatser Prop. 2010/11:111 för att evakuera EU-medborgare och tredjelandsmedborgare. vidare sagt sig beredd att stödja de humanitära insatserna också med militära och maritima resurser om OCHA skulle anse det påkallat. Genom Sida har avsatt totalt i humanitärt stöd till . Av detta går till blixtappellen, varav till , till och till Islamic Relief . Tunisiska myndigheter, UNHCR och IOM har begärt internationell hjälp med att evakuera flyktingar och migranter från olika transitcentra i regionen. MSB och Försvarsmakten har bistått med såväl civil som militär transportkapacitet i detta syfte. MSB har tillsammans med andra länder upprättat ett tillfälligt kontor för flera FN-organisationer i . Dessutom bidrar till de löpande budgetarna för () samt OCHA, UNHCR, WFP, WHO, FAO, , UNFPA och IOM, organisationer som också är verksamma i och utanför . Genom olika konsulära insatser har ett drygt 70-tal svenska medborgare fått hjälp att lämna . Ett 30-tal har tills vidare valt att stanna. började , och med stöd av FN-mandatet att slå ut militära mål i i syfte att skydda civila. Kort därefter anslöt sig , , , , , , , , , och till insatsen. Nato beslutade att ta över hela ansvaret för den internationella militära insatsen till stöd för FN:s säkerhetsråds resolution , inklusive skydd av civila, flygförbudszonen och vapenembargot. har bjudit in till en internationell konferens i för att diskutera den övergripande politiska samordningen av det internationella samfundets insatser för att verkställa säkerhetsrådets resolutioner om . 5Den internationella militära insatsen i och det svenska militära bidraget Nato leder den internationella militära insatsen för att skydda civila i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution . Insatsen ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att skydda civila och områden med civilbefolkning som hotas av angrepp, inklusive att upprätthålla en flygförbudszon över . Nato leder också insatsen för att upprätthålla vapenembargot till havs. Icke-allierade truppbidragarländer ska ha insyn och konsulteras i enlighet med etablerade procedurer. avser att delta i den Natoledda insatsen för att upprätthålla en flygförbudszon över . Det svenska bidraget ska bestå av en väpnad styrka med högst åtta stridsflygplan av typ JAS 39 som aktivt deltar i insatsen, ett transportflygplan av typ TP84 med lufttankningsförmåga samt spanings- och stödresurser. Rotation av Prop. 2010/11:111 flygplan och personal kan komma att ske under insatsens genomförande. Utöver detta kommer stabsofficerare att placeras vid relevanta staber. Det svenska bidraget kommer att uppgå till ca 130 personer. Styrkan ska kunna förstärkas tillfälligt med kort varsel om behov uppstår. Sammantaget ska det svenska bidraget kunna uppgå till högst 250 personer. Nära samverkan med andra länder är nödvändig för att säkerställa förbandets förmåga. Den svenska styrkan ska delta . Det är regeringens avsikt att förbandet ska delta i insatsen med full förmåga . Övrig tid avser förberedelser, transporter samt inledning och avveckling av insatsen. Flygkomponenten i bidraget står i beredskap att sättas in på EU:s begäran som stöd för den nordiska stridsgruppen. De truppbidragande länderna i den nordiska stridsgruppen , , och samt EU har informerats om avsikt att ta förbandet ur beredskapen. Hotbilden för den svenska personalen kommer att variera. Försvarsmakten kommer att göra en hot- och riskbedömning för de insatser som utförs och vidta eventuella åtgärder utifrån denna bedömning. Folkrättsligt mandat för insatsen beslutade i resolution i enlighet med kapitel VII att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet. eldupphör och att våldet mot civila skulle upphöra. Huvudsyftet med resolutionen är att skydda civila. mandat för medlemsstater som notifierar FN:s generalsekretare, enskilt eller genom regionala organisationer eller arrangemang, att vidta alla nödvändiga åtgärder för att skydda civila och områden med civil befolkning som hotas av angrepp i . Varje form av utländsk ockupationsstyrka i någon del av är dock utesluten. I syfte att skydda civila ger resolutionen även mandat att inrätta och upprätthålla en flygförbudszon över med undantag för flygningar med humanitärt syfte, evakuering av utländska medborgare eller för genomförande av resolution . Medlemsstater får även i detta syfte vidta alla nödvändiga åtgärder. Dessa åtgärder ska ske i samarbete med och samordnas med FN:s generalsekreterare. Resolution innehåller även en uppmaning till medlemsstaterna att upprätta ett vapenembargo för såväl fartyg som flyg och använda begränsat våld i detta syfte, frysa tillgångar samt inrätta ett flygförbud för Deltagande staters rätt att använda våld grundas ytterst på säkerhetsrådets mandat i enlighet med kapitel VII, vilket också ger den internationella insatsen en folkrättslig särställning i förhållande till parterna i konflikten. Den stat eller den organisation som utövar den faktiska ledningen över insatsen kan komma att bli part i den väpnade konflikten om insatsen blir indragen i regelrätta strider med Prop. 2010/11:111 regeringsstyrkor. All våldsanvändning måste stå i överensstämmelse med den internationella humanitära rätten och de mänskliga rättigheterna. Det är ytterst säkerhetsrådet som ansvarar för den internationella militära insatsen. Den svenska styrkans rättsliga status ska regleras i ett avtal med värdnationen där styrkan ska stationeras. Regeringens förslag: medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 250 personer till förfogande i högst tre månader för att delta i den internationella militära insatsen i för att upprätthålla en flygförbudszon i enlighet med beslut i FN:s säkerhetsråd och att motionstiden förkortas till . Skälen för regeringens förslag: ska bidra till den militära insatsen i syfte att verkställa FN:s säkerhetsråds resolution . konstaterat att grova och systematiska brott mot de mänskliga rättigheterna pågår och att de vitt spridda och systematiska angreppen mot civila kan vara brott mot mänskligheten. har uttalat starkt stöd för FN:s säkerhetsråds resolution och är berett att bistå med flygstridskrafter för att genomföra det flygförbud som har upprättats i enlighet med resolutionen. främsta ansvaret för att upprätthålla internationell fred och säkerhet. starkt FN är en hörnsten i svensk utrikespolitik. Det finns bred internationell och regional uppslutning kring det internationella samfundets militära insats i . samarbetsråd har begärt att FN ska ingripa. civila måste skyddas med alla nödvändiga medel och stödjer FN:s beslut. Vid mötet i förklarade de närvarande Natoländerna, flera arabstater, FN, EU och sitt stöd för FN:s resolution och sin beredskap att verkställa den. Det internationella samfundets engagemang måste vara långsiktigt. sin resolution betonade säkerhetsrådet att en lösning på krisen måste tillmötesgå det libyska folkets legitima krav. En politisk process bör därför inledas med det internationella samfundets stöd. konflikten kommer det att behövas ett brett engagemang i för att främja en demokratisk, ekonomisk och social utveckling mot en rättsstat som respekterar de mänskliga rättigheterna. Konferensen i är ett viktigt steg i denna riktning. Det är angeläget att 1325 om kvinnor, fred och säkerhet beaktas när det gäller att genomföra den internationella militära insatsen. Hänsyn ska tas till kvinnors situation, kvinnors roll som aktörer, och till kvinnors särskilda skyddsbehov. Flygkomponenten som står i beredskap att stödja den nordiska stridsgruppen kan göras tillgänglig med kort varsel för att fylla ett Detta är i linje med ett flexibelt användande av EU:s Regeringen bedömer att den nordiska stridsgruppen utan Prop. 2010/11:111 flygkomponenten kan kvarstå i beredskap . Under försämrade säkerhetsförhållanden är det viktigt att regeringen har möjlighet att tillfälligt förstärka de militära insatser som genomför. Förstärkning omfattar i detta fall tillförsel av personal och materiel för undsättning och evakuering. En undsättnings- och evakueringsinsats är till sin natur tillfällig, tidskritisk och sker inom ramen för en redan pågående insats. En insats av detta slag måste även vara anpassad till den unika situationen. Detta gör att det i förväg är svårt att uppskatta omfattningen och kostnaderna för en sådan insats. Därför söker regeringen medgivande att ställa en väpnad styrka om högst 250 personer till förfogande för deltagande i insatsen i . Det svenska militära bidraget utgör en väpnad styrka enligt regeringsformen. Av 15 kap. 16 § regeringsformen följer att medgivande krävs för att en svensk väpnad styrka ska kunna sändas till ett annat land om det inte finns ett medgivande enligt lag eller en skyldighet enligt en internationell överenskommelse som godkänt. I detta fall saknas ett bemyndigande för regeringen och kan inte anses tidigare ha godkänt en internationell överenskommelse som skyldigheten följer av. Därför krävs medgivande för att en svensk väpnad styrka ska kunna delta i den internationella militära insatsen. Regeringen beräknar att kostnaden för det svenska bidraget kommer att uppgå till högst . Kostnaderna ska belasta det under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap uppförda anslaget 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser. har anvisat 2 under anslaget (prop. 2010/11:1 utg.omr.6, bet. 2010/11:FöU1, rskr. 2010/11:103). Regeringen bedömer att kostnaderna för den nu aktuella insatsen ryms inom ramen för befintligt anslag. Genom att flygkomponenten tas ur den nordiska stridsgruppen bedömer regeringen att kostnaderna för en eventuell insats med resterande delar av stridsgruppen minskar. Om det senare visar sig att anvisade medel bedöms otillräckliga , avser regeringen att återkomma till med förslag på omfördelning mellan anslagen inom utgiftsområdet. Regeringen bedömer även att eventuella merkostnader för en förstärkning eller evakuering ryms inom ramen för befintligt anslag. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , Adelsohn , , , , , Hatt Regeringen beslutar proposition 2010/11:111 Svenskt deltagande i den internationella militära insatsen i