prop · GY03107 · 2011-03-30 00:00:00 — Regeringens proposition 2010/11:107 Förbättrad utslussning från sluten ungdomsvård Regeringen överlämnar denna proposition till . Ungdomar som döms till sluten ungdomsvård har gjort sig skyldiga till mycket allvarlig brottslighet. Påföljden avtjänas vid särskilda ungdomshem och är lägst och högst . Det är väl känt att övergången från ungdomshem till ett liv i frihet är en kritisk period då risken för återfall i brott är hög. verkställighetsplaneringen och utslussningsarbetet har brister, bl.a. upprättas en fjärdedel av behandlingsplanerna utan medverkan och cirka en tredjedel av de dömda saknar planerad För att åtgärda dessa brister och därmed minska risken för återfall i brott föreslår regeringen ett antal åtgärder som ska förbättra verkställigheten och öka möjligheterna till successiv utslussning under Betydelsen av en individuellt utformad verkställighet tydliggörs genom att det i lag regleras att en verkställighetsplan ska upprättas för den ska planlägga och genomföra verkställigheten efter samråd med . Statens institutionsstyrelses ansvar för hela verkställigheten tydliggörs. betonas att en väl planerad och genomförd verkställighet förutsätter ett nära samarbete mellan institutionsstyrelsen och , särskilt för att säkerställa att de åtgärder som vidtagits under verkställigheten kan fortsätta efter frigivning. Vidare föreslås att den dömde under den senare delen av verkställigheten ska förberedas för ett liv i frihet genom konkreta Därutöver ska elektroniska hjälpmedel få användas för att kontrollera var den dömde befinner sig vid vistelse utanför det särskilda Vid misstanke om att den dömde är drogpåverkad föreslås utökade Prop. 2010/11:107 provtagningsmetoder i form av saliv- och svettprov. principens betydelse tydliggörs genom att det anges att varje beslut om kontroll- eller tvångsåtgärd ska föregås av en proportionalitets- bedömning. Ändringarna, som huvudsakligen görs i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård, föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................ Förslag till lag om ändring i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård ............................... 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall ......................................... 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga .......................... Ärendet och dess beredning ............................................................. Utgångspunkter för reformen........................................................... Allmänt om sluten ungdomsvård....................................... Utslussning från sluten ungdomsvård.............................. 4.5Betydelsen av planerad verkställighet och En förbättrad utslussning ............................................................... Ett strukturerat utslussningsarbete................................... Nya provtagningsmetoder för drogkontroll..................... 7.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård ............................. 7.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall ....................................... 7.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga ........................ Sammanfattning av delar av departementspromemorian Förbättrad utslussning från sluten ungdomsvård och ändrade gallringsregler i belastningsregistret (Ds Delar av promemorians lagförslag....................................... Förteckning över remissinstanser......................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........ Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård, 2.lag om ändring i lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa 3.lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård dels att nuvarande 18 a § ska betecknas 17 a §, dels att 3, 18 och 22 §§ samt nya 17 a § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 18 a och 18 b §§, av följande lydelse. an- svarar för verkställigheten. Verkställigheten skall planläggas och genomföras i nära samarbete med socialnämnden i den dömdes hemort. an- svarar för verkställigheten. Verkställigheten ska planläggas och genomföras efter samråd med socialnämnden i den dömdes hemort. En individuellt utformad verkställighetsplan ska upprättas för den dömde. Den dömde är, om inte annat Den dömde är, om inte annat liknande skäl, skyldig att efter liknande skäl, skyldig att efter uppmaning lämna blod-, urin- eller uppmaning lämna blod-, urin-, utandningsprov för kontroll av om utandnings-, saliv- eller svettprov han eller hon är påverkad av för kontroll av om han eller hon är påverkad av narkotika, alkohol- haltiga drycker, andra berusnings- medel, sådant medel som avses i (1991:1969) om förbud mot vissa 1 § lagen (1991:1969) om förbud dopningsmedel eller sådana medel som omfattas av lagen (1999:42) sådan vara som omfattas av lagen om förbud mot vissa hälsofarliga (1999:42) om förbud mot vissa varor, om det kan misstänkas att hälsofarliga varor, om det kan den dömde är påverkad av något misstänkas att den dömde är påverkad av något sådant medel eller någon sådan vara. Den dömde skall tillåtas att Den dömde ska tillåtas att vistas vistas utanför det särskilda ung- utanför det särskilda ungdoms- 1 Senaste lydelse av tidigare 18 a § 2007:1314. som kravet på samhällsskydd kravet på samhällsskydd medger, Prop. medger, om det bedöms lämpligt om det bedöms lämpligt för att för att främja hans anpassning i samhället eller det annars finns anpassning i samhället eller det finns andra särskilda skäl. villkor ställas som kan anses tillstånd att vistas utanför det förenas med de villkor som Vid vistelse utanför det särskilda kontrollera villkor som ställts om Tid för vistelse utanför det var den dömde ska befinna sig. Tid för vistelse utanför det första stycket skall räknas in i första stycket ska räknas in i Under den senare delen av verkställigheten ska den dömde genom konkreta åtgärder för- beredas för ett liv i frihet. En kontroll- eller tvångsåtgärd enligt denna lag får användas endast om den står i rimlig Beslut enligt denna lag fattas av Beslut enligt denna lag fattas av frågor som avses i 14 och 18 §§ frågor som avses i 14 och 18 §§ höra socialnämnden i den dömdes hemort om det inte är uppenbart hemort om det inte är uppenbart Beslut i frågor enligt denna lag Beslut enligt denna lag gäller gäller , om inte något , om inte något annat Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall Härigenom föreskrivs att 32 a § lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall ska ha följande lydelse. Den intagne är, om inte annat Den intagne är, om inte annat liknande skäl, skyldig att efter liknande skäl, skyldig att efter uppmaning lämna blod-, urin- eller uppmaning lämna blod-, urin-, utandningsprov för kontroll av om utandnings-, saliv- eller svettprov han eller hon är påverkad av för kontroll av om han eller hon är påverkad av narkotika, alkohol- haltiga drycker, andra berusnings- avses i 1 § medel, sådant medel som avses i (1991:1969) om förbud mot vissa 1 § lagen (1991:1969) om förbud dopningsmedel eller sådana medel som omfattas av lagen (1999:42) sådan vara som omfattas av lagen om förbud mot vissa hälsofarliga (1999:42) om förbud mot vissa varor, om det kan misstänkas att hälsofarliga varor, om det kan den intagne är påverkad av något misstänkas att den intagne är påverkad av något sådant medel eller någon sådan vara. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2005:467. Förslag till lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga ska ha följande lydelse. Den intagne är, om inte annat Den intagne är, om inte annat liknande skäl, skyldig att efter liknande skäl, skyldig att efter uppmaning lämna blod-, urin- eller uppmaning lämna blod-, urin-, utandningsprov för kontroll av om utandnings-, saliv- eller svettprov han eller hon är påverkad av för kontroll av om han eller hon är påverkad av narkotika, alkohol- haltiga drycker, andra berusnings- avses i 1 § medel, sådant medel som avses i (1991:1969) om förbud mot vissa 1 § lagen (1991:1969) om förbud dopningsmedel eller sådana medel som omfattas av lagen (1999:42) sådan vara som omfattas av lagen om förbud mot vissa hälsofarliga (1999:42) om förbud mot vissa varor, om det kan misstänkas att hälsofarliga varor, om det kan den intagne är påverkad av något misstänkas att den intagne är påverkad av något sådant medel eller någon sådan vara. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2007:1312. Ärendet och dess beredning Inom har det utarbetats en departements- promemoria, Förbättrad utslussning från sluten ungdomsvård och ändrade gallringsregler i belastningsregistret (Ds 2009:9). En sammanfattning av promemorian och dess lagförslag i nu relevanta delar finns i bilaga 1 respektive bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Ju2010/8100/). I detta lagstiftningsärende behandlas den del av promemorian som avser förslaget om förbättrad utslussning från sluten ungdomsvård. Förslaget om ändrade gallringsregler i belastningsregistret är redan genomfört (prop. 2009/10:191, bet. 2009/10:JuU28, rskr. 2009/10:271). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådets synpunkter behandlas i författningskommentaren. Regeringen har följt Lagrådets förslag. Dessutom har vissa språkliga ändringar gjorts i förhållande till lagrådsremissen. 4 Utgångspunkter för reformen 4.1Allmänt om sluten ungdomsvård För brott som någon har begått innan han eller hon har fyllt får rätten döma till fängelse endast om det finns synnerliga skäl. Påföljden ska då i första hand bestämmas till sluten ungdomsvård (30 kap. 5 § och 32 kap. 5 § ). Sluten ungdomsvård innebär frihetsberövande i lägst och högst på Statens institutionsstyrelses särskilda ungdomshem. Regleringen om sluten ungdomsvård utgår från att unga lagöverträdare så långt möjligt ska hanteras utanför Kriminalvården. Vidare bygger regleringen på att ingripandena ska anpassas efter behovet av att främja en gynnsam utveckling hos den unge, som den vilar på de principer som påföljdssystemet i övrigt väsentligen grundas på, dvs. proportionalitet, förutsebarhet, konsekvens och likabehandling. Sluten ungdomsvård ska dömas ut enbart när det är motiverat som en reaktion på de brott som den unge har dömts för. Den unges behov av vård ska således inte tillmätas någon betydelse vid påföljdsbestämningen, men får däremot stor betydelse under verkställigheten av påföljden. Den unge ska få adekvat behandling under verkställigheten, och verkstäl- ligheten ska ordnas så att orsakerna till den unges kriminalitet kan angripas så effektivt som möjligt. Någon villkorlig frigivning sker inte från sluten ungdomsvård (prop. 1997/98:96 s. 160 f.). I lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård finns det Prop. 2010/11:107 bestämmelser som reglerar vissa förhållanden under verkställigheten av påföljden, bl.a. intagning, genomförande av verkställigheten, under- rättelse till målsägande och beräkning av verkställighetstid. Sluten ungdomsvård verkställs vid sådana särskilda ungdomshem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Verksamheten vid de särskilda ungdomshemmen är främst inriktad på vård. Det har därför inte ansetts nödvändigt att i detalj reglera den dömdes rättigheter och skyldigheter på det sätt som görs i den lagstiftning som reglerar verkställigheten av fängelsestraff (prop. 1997/98:96 s. 166). Regeringen tillsatte 2009 en utredning som ska se över påföljds- systemet. Inom ramen för utredningens uppdrag ska även de särskilda påföljderna för unga lagöverträdare ses över (dir. 2009:60). ansvarar för verkställigheten av sluten ungdomsvård. Verkställigheten ska utformas så att den dömdes anpassning i samhället främjas och de skadliga följderna av frihetsberövandet motverkas. Den ska planläggas och genomföras i nära samarbete med socialnämnden i den dömdes hemort (2 och 3 §§ lagen om verkställighet av sluten ungdomsvård). Det är viktigt att är delaktig under hela verkställigheten, eftersom social- tjänsten har det övergripande ansvaret för unga som riskerar att utveckla en kriminell livsstil. En behandlingsplan ska upprättas för den som avtjänar sluten ungdomsvård. Planen ska upprättas i samråd mellan och socialnämnden i den dömdes hemort och avse vistelsen vid och utslussningen ur det särskilda ungdomshemmet (5 § förordningen [1998:641] om verkställighet av sluten ungdomsvård). Behandlingsplanen ska omprövas så snart det finns anledning till det. delaktighet är särskilt viktig under utslussning och i slutet av verkställigheten för att de åtgärder som inletts under verkställigheten ska kunna fortsätta efter frigivningen. Vid kortare strafftider är det också angeläget att är delaktig under verkställigheten, eftersom Statens institutionsstyrelses åtgärder i dessa fall vanligtvis inte kan bli allt för omfattande utan snarare syfta till att motivera den dömde till att leva ett liv utan kriminalitet. 4.3Utslussning från sluten ungdomsvård Det är angeläget att steget mellan ungdomshemmet och samhället utanför inte är allt för stort. En planerad utslussning ska därför vara en normal del av påföljden. Utslussningen ska ske successivt och vara mer omfattande vid slutet av verkställigheten. Verkställigheten ska inledas på en låsbar enhet. Så snart förhållandena medger det ska den dömde ges möjlighet till vistelse under öppnare former på ungdomshemmet (14 § Prop. 2010/11:107 lagen om verkställighet av sluten ungdomsvård). Den dömde ska tillåtas att vistas utanför det särskilda ungdomshemmet i den utsträckning som kravet på samhällsskydd medger, om det bedöms lämpligt för att främja hans eller hennes anpassning i samhället eller det finns andra särskilda skäl (18 § lagen om verkställighet av sluten ungdomsvård). Begreppet vistelse utanför det särskilda ungdomshemmet används som en samlad beteckning för flera olika alternativ, t.ex. kortare permission vid ett visst tillfälle eller en sammanhängande permission . Det kan också vara fråga om att den dömde medges vistelse utanför det särskilda ungdomshemmet för att delta i dagliga aktiviteter som kan antas underlätta anpassningen till samhället, såsom behandling, utbildning eller annan liknande verksamhet. Det är även möjligt att placera den dömde utanför det särskilda ungdomshemmet. Placeringen ska vara förenad med någon slags strukturerad verksamhet vars syfte är att främja den unges anpassning i samhället. Placering får inte ske i eget boende eller i föräldrahemmet, eftersom en sådan placering skulle riskera att urholka den frihetsberövande påföljdens innehåll (prop. 1997/98:96 s. 168). En placering utanför det särskilda ungdomshemmet sker endast i ett fåtal fall . I promemorian anges, som rimliga förklaringar till de mycket få placeringarna, att det kan råda oklarheter i ansvarsfördelningen mellan och socialnämnden eller att kontakter etablerats i ett sent skede av verkställigheten. Beslut om vistelse utanför ungdomshemmet kan vid behov förenas med särskilda villkor, t.ex. om var den dömde ska befinna sig, att han eller hon ska hålla sig fri från droger, genomgå nödvändig vård och behandling, hålla kontakt med det särskilda ungdomshemmet eller delta i utbildning. I vissa fall kan det också finnas behov av förbud för den dömde att uppehålla sig på viss plats eller ta kontakt med vissa personer (prop. 1997/98:96 s. 169). Av den officiella kriminalstatistiken framgår att sluten ungdomsvård var huvudpåföljden i 100 domar . Drygt en tredjedel av domarna avsåg rån eller grovt rån. En femtedel av domarna avsåg grov Andra vanligt förekommande brottsrubriceringar var mord, dråp och våldtäkt (Brå, Rapport 2010:15). Ungdomar som har dömts till sluten ungdomsvård har således gjort sig skyldiga till mycket allvarlig Av årsredovisningen för 2009 framkommer att 85 ungdomar togs in för att påbörja verkställigheten vid de Den genomsnittliga verkställighetstiden för dessa ungdomar var . Antalet avvikelser har minskat under en femårsperiod från 37 avvikelser 2005 till 15 avvikelser 2009. Av årsredovisningen framgår vidare att flertalet av dem som dömdes till sluten ungdomsvård hade en upprättad behandlingsplan. fjärdedel av de dömda var emellertid inte målen i behandlingsplanen Som skäl till bristande måluppfyllelse anges återfall i missbruk vid avvikelse i samband med obevakad vistelse utanför Prop. 2010/11:107 institutionen eller att den unge inte varit motiverad att delta i sin Trots att , enligt , blivit mer delaktig i upprättandet av behandlingsplanerna, framkommer det av årsredovisningen att en fjärdedel av behandlingsplanerna hade upprättats utan medverkan. I årsredovisningen anges att cirka en tredjedel av de dömda inte hade någon planerad utslussning inför frigivningen. Som anledning till att så många dömda saknade en planering anges att den dömde avsagt sig kontakten med . I något fall har inte deltagit alls eller bedömt att den unge inte varit i behov av åtgärder. frigavs 70 ungdomar från sluten ungdomsvård. Av dessa flyttade 45 ungdomar hem till sina föräldrar, 12 ungdomar övergick till fortsatt vård på särskilda ungdomshem och 2 ungdomar placerades på ett hem för vård eller boende eller ett familjehem. För en tredjedel av ungdomarna som frigavs fanns det inga planerade behandlingsinsatser efter frigivningen. Av kriminalstatistiken framgår att av dem som dömdes till sluten ungdomsvård återföll i brott . har i en undersökning pekat ut två faktorer som återfallsgrundande, utöver tidigare brottsbelastning, nämligen flera avvikelser och färre vistelser utanför det särskilda ungdomshemmet. I studien ingick 371 ungdomar som dömts till sluten ungdomsvård åren 19992003. Uppföljningstiden i studien är . De som återföll i brott efter sluten ungdomsvård hade avvikit i högre utsträckning än de som inte återföll i brott. Vidare var återfallen relativt sett fler bland ungdomar som inte fått möjlighet att vistas utanför det särskilda ungdomshemmet (Återfall i brott bland ungdomar dömda till fängelse respektive sluten ungdomsvård, SiS följer upp och utvecklar, 2/10, 2009). 4.5Betydelsen av planerad verkställighet och strukturerat utslussningsarbete Det är väl känt att övergången mellan institution och frihet är en kritisk tidpunkt då risken för återfall är hög. Under verkställigheten ska därför fokus ligga på att planera och förbereda tiden efter frigivningen. inte sker ökar risken för återfall i brott. verkställigheten av sluten ungdomsvård är att tiden på och utanför institutionen ska användas för att motivera den unge till att bryta med sin Verkställigheten måste därför vara väl planerad och anpassad till den dömdes individuella behov av stöd och hjälp för att klara av att leva ett laglydigt liv utanför institutionen. Ett väl fungerande samarbete mellan och utgör en viktig förutsättning för att åtgärder som inleds under verkställigheten också följs av insatser delaktighet i verkställighet, från upprättandet av behandlingsplaner till planeringen inför utslussning, är av central betydelse för den dömdes möjligheter till ett liv utan kriminalitet efter frigivning. Statens institutionsstyrelses insatser måste kunna fullföljas och följas upp även efter frigivningen och metoder måste Prop. 2010/11:107 utvecklas för att underlätta för den unge att bibehålla uppnådda resultat Både den övergripande planeringen av verkställigheten och det avslutande utslussningsarbetet har brister som måste åtgärdas. Den största utmaningen för den framtida utformningen av verkställigheten av sluten ungdomsvård är att finna de rätta formerna för samarbetet mellan och för att få till stånd ett strukturerat utslussningsarbete så att den dömdes anpassning i samhället främjas. Utslussningsarbetet bör intensifieras under den senare delen av verkställigheten och resultera i konkreta åtgärder för att underlätta ett liv i frihet utan kriminalitet. I det följande lämnar regeringen förslag som syftar till att förbättra förutsättningarna för att bedriva ett strukturerat, intensifierat och kontrollerat utslussningsarbete. Vidare föreslås att ges möjlighet att använda nya, enklare och mindre integritetskränkande provtagningsmöjligheter vid drogkontroller. Avslutningsvis tydliggörs proportionalitetsprincipens betydelse vid varje beslut om en kontroll- eller tvångsåtgärd enligt lagen om verkställighet av sluten ungdomsvård. 5 En förbättrad utslussning Regeringens förslag: Det ska lagregleras att en individuellt utformad verkställighetsplan ska upprättas för den dömde. Under den senare delen av verkställigheten ska den dömde genom konkreta åtgärder förberedas för ett liv i frihet. Statens institutionsstyrelses ansvar för verkställigheten ska tydliggöras. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorian föreslås att av verkställigheten ska behovet av att vistas utanför ungdomshemmet särskilt beaktas. Promemorian innehåller dock inget förslag om att kravet på en verkställighetsplan ska lagregleras. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser har tillstyrkt förslaget eller lämnat det utan erinran. anser att 18 § lagen om verkställighet av sluten ungdomsvård bör utformas mer tydligt, exempelvis att den unge ska ges möjlighet till vistelse utanför det särskilda ungdomshemmet om inte särskilda skäl talar emot det. Tingsrätten anser också att promemorians förslag till ny lydelse av 3 § lagen om verkställighet av sluten ungdomsvård bör arbetas om på så sätt att verkställigheten ska planläggas och genomföras efter samråd med kommun anför att det bör övervägas om det inte behövs ytterligare förtydliganden för att uppnå den eftersträvade förändringen. kan se att förslaget inrymmer en del att den Prop. som sköter sig men inte har så stora sociala problem får vara kvar på ungdomshemmet hela strafftiden medan andra får lämna hemmet myndigheten och kan hindra ett fullgott samarbete. För ungdomar saknas i princip möjlighet för institutionsstyrelsen att lämna uppgifter till såvida inte den dömde samtycker till att uppgifterna lämnas. Detta kan motverka samarbetet och kan också medföra att har begränsade möjligheter att efter frigivningen av den som fyllt ta vid med insatser enligt 3 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Skälen för regeringens förslag En väl planerad verkställighet förutsätter samarbete mellan och För att återfallsförebyggande åtgärder ska kunna vidtas under verkställigheten av sluten ungdomsvård krävs det goda kunskaper om den dömde och dennes behov av stöd. Det är också nödvändigt att i ett initialt skede noggrant planlägger verkställigheten av påföljden. Först genom en individuellt utformad och väl planerad verkställighet kan tiden vid institutionen och utslussningen till ett liv i frihet utformas på ett sätt som tillgodoser såväl samhällsskyddet som den dömdes behov av åtgärder för att undvika bl.a. ny kriminalitet och missbruk. Planeringen är således av grundläggande betydelse för att det så viktiga utslussningsarbetet ska fungera på ett ändamålsenligt sätt. Utformningen av verkställigheten av påföljden sluten ungdomsvård förutsätter ett väl fungerande samarbete mellan Statens institutions- styrelse och .