prop · GZ031d28 · 2011-09-20 00:00:00 — Annuitetslånet är långsiktigt hållbart eftersom riskerna för framtida förluster har minskat avsevärt. Bland vissa grupper av återbetalare finns dock stora problem, speciellt vad gäller de som är bosatta utomlands och bland återbetalare utan aktuell adress hos CSN. Bland dessa är misskötseln av återbetalning väsentligt större än för återbetalare bosatta i . En annan slutsats som CSN drar är att annuitetslånet främjar rekryteringen till studier och därmed bidrar till minskade inkomstskillnader mellan män och kvinnor. på studierna desto större andel av låntagarna får dock betalningsproblem. En förhållandevis stor del av de låntagare med i förhållande till årsbeloppet låg inkomst, avstår från möjligheten att få nedsättning av årsbeloppet. CSN menar även att medvetenheten om att lånet ska betalas tillbaka har ökat. I syfte att ytterligare effektivisera återbetalningen av studielån har med anledning av regeringens förslag i propositionen Ökad flexibilitet och förbättrad återbetalning inom studiestödssystemet beslutat att förlänga preskriptionstiden för studieskulder till samt att det införs en skyldighet för låntagare och återbetalningsskyldiga för återkrav av studiestöd att lämna aktuell adress till CSN (prop. 2010/11:113, bet. 2010/11:UbU18, rskr. 2010/11:311). Den genomsnittliga skulden beror både på hur mycket de studerande lånar samt hur mycket låntagarna betalar på sina skulder. Den genomsnittliga skulden för annuitetslån var . Den genomsnittliga skulden ökar inte längre lika mycket som . Ökningen var jämfört med . Att ökningstakten avtar beror på att en allt lägre andel av låntagarna studerar och tar lån löpande. När en högre andel av låntagarna har studerat färdigt börjar de normalt betala av på skulden och då stabiliseras den genomsnittliga skuldstorleken. Efter införandet av det nuvarande lånesystemet ökade skulderna på annuitetslånet kraftigt men avtog dock snabbt. Ökningstakten har varit lägre för annuitetslånet än den var för studielånet lika efter införandet av de båda lånen. Detta tyder på att den genomsnittliga skulden på annuitetslånet inte kommer att bli lika hög som den som gäller för studielån, som vid ingången av 2011 var . En person kan ansöka om att få det belopp som han eller hon ska betala tillbaka nedsatt. Det finns tre huvudsakliga skäl till att en återbetalare får nedsatt årsbelopp: nedsättning på grund av låg inkomst, nedsättning på grund av studier och nedsättning med hänsyn till synnerliga skäl. Återigen sjunker antalet personer som får beslut om nedsättning. fick nästan 169 000 personer beslut om nedsättning, vilket var cirka 38 000 färre än . Värdet av nedsättningarna är , vilket är en minskning med jämfört med . Avskrivning av lån kan ske främst på grund av åldersregler, dödsfall, behörighetsgivande studier, sjukdom eller synnerliga skäl. Dessutom skriver CSN av skulder som är eller lägre, vilket redovisas som små belopp i diagram 3.18. Diagram 3.18 Beviljade avskrivningsärenden fördelat på fick cirka 69 000 låntagare sina skulder helt eller delvis avskrivna, vilket är en mindre ökning med 1 000 personer jämfört med . Det totala avskrivna beloppet har dock minskat från 2009 till 2010. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Risken för betalningsproblem är större för låntagare som har studerat på en låg utbildningsnivå. Ungefär hälften av de som tar lån på grundskolenivå får minst ett betalningskrav överlämnat för indrivning. Som jämförelse överlämnas av kraven på de låntagare som studerat på eftergymnasial nivå till . Den ackumulerade fordran hos uppgick till , vilket är en ökning jämfört med . Andelen av alla återbetalningsskyldiga låntagare som hade en skuld hos har legat på ungefär samma nivå och uppgick till . Cirka 63 000 återbetalare var bosatta utomlands, vilket är en ökning med cirka 3 000 låntagare jämfört med . Den totala fordran för de tre återbetalningssystemen när det gäller utlandsbosatta återbetalare uppgick vid slutet av 2010 till , vilket är en ökning jämfört med . Lånetypen studielån står för den största delen av de utlandsbosattas skulder med . Av den totala fordran när det gäller utlandsbosatta återbetalare avser , eller , osäkra fordringar. De årsbelopp som debiterades de återbetalare som var bosatta utomlands ökade till följd av att fler låntagare bosätter sig utomlands. Även det inbetalda beloppet ökade men inte i lika stor utsträckning som det utbetalda. Detta innebär att andelen inbetalt belopp minskade från 2010. Motsvarande andel för bosatta i var 2010. Återbetalare med krav hos hade cirka 94 000 personer krav på återbetalning av studiestöd som överförts till . Det är en mindre ökning med 550 personer jämfört med . Antalet personer med krav hos fortsätter att öka bland de återbetalningsskyldiga med annuitetslån. Tabell 3.5 Inbetalt belopp under det första betalningsåret fördelat på bosättning1 Andel av debiterat belopp efter nedsättningar (%) 1 Inbetalningarna avser vad som har betalats under respektive avgiftsår. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 CSN har fortsatt att prioritera kravhanteringen utomlands. Inkassoverksamheten har resulterat i att 11 000 ärenden har skickats till Intrum , vilket är en ökning jämfört med . Totalt har inbetalats , vilket är en ökning med nästan eller jämfört med . Arbetet med att vidta rättsliga åtgärder i andra länder har fortsatt . Dessa rättsliga åtgärder har resulterat i att har betalats in till CSN, vilket är en ökning med nästan jämfört med . CSN har dessutom i samarbete med Intrum fortsatt arbetet med delgivningar utomlands. Ett syfte med delgivningen är att åstadkomma preskriptionsavbrott och därigenom förhindra att skulder preskriberas. Totalt har det genomförts 590 delgivningar, varav 310 stycken eller med lyckat resultat. CSN:s verksamhet finansieras i huvudsak via förvaltningsanslag och med inbetalda administrativa avgifter. Förvaltningskostnaderna uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med . Av intäkterna, som totalt uppgick till , bestod av anslag () och av avgifter (). Resterande intäkter bestod av finansiella intäkter och intäkter av bidrag. Inbetalda avgifter bestod främst av expeditionsavgifter, uppläggningsavgifter och påminnelseavgifter. har inflödet av ansökningar fortsatt att öka främst vad avser studiemedel. Denna typ av ansökningar har ökat jämfört med . Inom studiemedelsverksamheten fattades 1 121 000 beslut, vilket är en ökning med 45 000 beslut jämfört med . Handläggningstiderna vad gäller studiemedel har försämrats jämfört . Speciellt vad gäller studiemedel för utlandsstudier. Den ökade ärendevolymen och stora inflöden av telefonsamtal och e-brev kan förklara de ökade handläggningstiderna. Tabell 3.6 CSN:s genomsnittliga handläggningstider, 2008 20101 Källa: CSN. 1 Uppgiften avser den tid som går från det att ärendet kommer in till myndigheten och till dess att beslutet har expedierats (kompletteringstid ingår). har antalet kunder som vill komma i kontakt med CSN per telefon fortsatt öka kraftigt. Det ökade trycket på telefon har lett till att myndigheten inte har lyckats behålla servicenivån . Den ökning som skett beror främst på att det totala antalet studerande har ökat. Tabell 3.7 Nyckeltal för CSN:s service och information, 20082010 - andel besvarade samtal inom Antal besök Mina sidor Källa: CSN. CSN har fortsatt sitt arbete med att förbättra kvaliteten i ärendehanteringen. Även har CSN genomfört kvalitetsgranskningar inom ärendehandläggningen och kundservice. Granskningarna visar att rättssäkerheten och enhetligheten i handläggningen vad avser studiehjälp och återbetalning är hög men att den har försämrats något vad avser studiehjälpen jämfört med . Vad gäller studiemedel har kvaliteten i handläggningen förbättrats jämfört med föregående år. Som en del av granskningen av kvaliteten i kundservice har CSN fortsatt att granska e-brevsvar utifrån såväl studiestödsrättsliga och förvaltningsrättsliga bestämmelser som språkliga riktlinjer. CSN:s granskning visar att kvaliteten har förbättrats jämfört med . Felaktiga utbetalningar och bidragsbrott Regeringens mål med CSN:s arbete mot felaktiga utbetalningar och bidragsbrott är att CSN ska motverka bidragsbrott och säkerställa att utbetalningar från studiestödssystemet endast sker till den som är berättigad till stöd från systemet. har CSN:s arbete med att förhindra felaktiga utbetalningar fortsatt. Ytterligare åtgärder har vidtagits både inom studiehjälpen och inom studiemedlet. har CSN fattat beslut om att återkräva felaktigt utbetalda studiemedel till ett belopp motsvarande . Det motsvarar av det totala utbetalda beloppet för studiemedel. Andelen återkrav och avräkningar i förhållande till utbetalt belopp har ökat . CSN har bedrivit ett omfattande kontrollarbete gentemot 250 000 högskolestuderande. Resultatet av denna kontroll visar att det har saknats registrerade poäng för heltidsstudier i 8 000 ärenden. De personer som fått mer studiemedel än de haft rätt till har därför varit tvungna att betala tillbaka ett belopp motsvarande totalt . har CSN polisanmält 69 högskolestuderande för misstänkt bidragsbrott. har åtgärder som tidigare vidtagits för att minska risken för felaktiga utbetalningar av studiehjälp gett resultat. förändrades hanteringen av otillåten frånvaro genom att det infördes maskinell kommunicering av skolans rapport om ogiltig frånvaro, maskinella ändringsbeslut som stoppar fortsatta utbetalningar när tiden för kommunicering har passerats samt förkortad svarstid när skolans uppgifter om ogiltig frånvaro kommuniceras med den studerande. Dessa förändringar innebär att beslut om studiehjälp numera ändras snabbare och att felaktiga utbetalningar stoppas tidigare. CSN har fortsatt att identifiera ärenden där bidragsbrott kan ha förekommit. Genom att upptäcka sådana ärenden i ett tidigt skede har myndigheten kunnat förhindra felaktiga utbetalningar till ett belopp motsvarande . För de ärenden som upptäckts efter att alla utbetalningar gjorts har det fattats beslut om återkrav till ett belopp 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Totalt har 164 personer anmälts för misstänkt bidragsbrott . uppgick utgifterna för ÖKS verksamhet till . ÖKS hanterade cirka 7 300 ärenden, en ökning med cirka 2 200 ärenden jämfört med föregående år. Inkomna ärenden till ÖKS ökade med jämfört med . avgjordes av alla ärenden och . Samtliga ärenden avgjordes . Nämnden biföll av det totala antalet inkomna ärenden. Nämndens beslut i enskilda ärenden har haft betydelse för regeltillämpning och den praxis som finns utvecklad hos CSN. Tillgängligheten hos nämnden har varit god. har telefontid under hela arbetsdagen och några svårigheter för allmänheten att komma i kontakt med nämnden har inte framkommit. 3.6.1Unga studerande på gymnasienivå i Antalet studerande med studiehjälp är starkt förknippat med befolkningsutvecklingen i åldrarna , eftersom nästan samtliga studerande som avslutar går vidare till gymnasieskolan. På grund av minskande ungdomskullar minskade antalet gymnasieungdomar med studiebidrag . Minskningen förväntas fortsätta . Antalet elever vid de fristående gymnasieskolorna ökar. Detta påverkar efterfrågan på inackorderingstillägg, eftersom de fristående skolorna i högre grad inte är belägna på den studerandes hemort. Trots att antalet studerande med studiebidrag minskade ökade därför antalet studerande som fick inackorderingstillägg. Antalet personer med inackorderingstillägg har nästan fördubblats . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Ökningen av utbetalningarna av inackorderingstillägg var större än ökningen av antalet studerande med inackorderingstillägg. Detta innebär att de som får inackorderingstillägg studerar på skolor längre bort från hemorten . Ökningen av antalet studerande som får extra tillägg kan förklaras av de senaste årens arbetsmarknadsläge, och av att invandringen har varit relativt stor . Många invandrare, framför allt från , har haft svårt att komma in på arbetsmarknaden och kan därmed ha låga eller mycket låga inkomster. En särskild grupp invandrare som ofta kan komma i fråga för extra tillägg är ensamkommande flyktingbarn. Att ökningen av utbetalningarna av extra tillägg var större än ökningen av antalet studerande med extra tillägg betyder att de genomsnittliga utbetalningarna per person ökade . Detta beror på att ökningen av personer som beviljades extra tillägg kan hänföras till familjer som beviljades den högsta bidragsnivån. Att pojkar och deras familjer är överrepresenterade som mottagare av extra tillägg kan ha ett samband med att många ensamkommande flyktingbarn är pojkar. Antalet studerande som får studiehjälpen indragen på grund av olovlig frånvaro har ökat med 5 700 studerande eller . Årets ökning kan, liksom föregående år, till största delen förklaras av att skolorna i större utsträckning har rapporterat detta till CSN. Enligt en studie som CSN har genomfört har en mycket stor andel av de som får återkrav problem med att betala detta. Den olovliga frånvaron får konsekvenser för den enskilde dels för att studierna inte fullföljs, dels för att risker uppstår i form av svårigheter att betala skulden och betalningsanmärkningar. skedde en markant ökning av antalet vuxna studerande med studiemedel på samtliga utbildningsnivåer. På eftergymnasial nivå har antalet studerande med studiemedel inte varit så högt . Ökningen av antalet studiemedelstagare beror till stor del på att fler personer sökt sig till utbildning på grund av arbetsmarknadsläget men även på stora ungdomskullar. Regeringen har satsat på fler utbildningsplatser inom yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux), och högskolan för att möta den ökade efterfrågan på utbildningsplatser på grund av främst det försämrade arbetsmarknadsläget. Det ökade antalet studiemedelstagare på eftergymnasial nivå beror också på att stora ungdomskullar har lämnat gymnasieskolan och att direktövergången från gymnasieskolan till högskolan har ökat. har en viss ytterligare ökning av antalet studiemedelstagare skett, bl.a. med anledning av det höjda fribeloppet . Som en följd av det ökade antalet studerande har utbetalningarna av studiemedel ökat eller . De ökade utbetalningarna beror också på att studiemedlen höjdes . har antalet studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå som fått det högre bidraget ökat jämfört med . Även denna utveckling beror på det ökade antalet vuxna studerande, men också på regeringens särskilda satsning på att tillfälligt öppna det högre bidraget för vissa arbetslösa studerande inom yrkesvux. kommer utfallet att påverkas av regeringens tillfälliga satsning som möjliggör för arbetslösa ungdomar mellan att i vissa fall få det högre bidraget. Trots att antalet studerande som fått studiemedel har varit rekordhögt ökade andelen studerande som fick avslag på sin ansökan jämfört . Detta kan antas bero på att prövningen av tidigare studieresultat skärptes . Studiemedel är ett viktigt verktyg för att öka deltagande i och bredda rekryteringen till utbildning. Dessutom är studiestödet en viktig faktor för att möjliggöra omställning i arbetslivet, vilket avspeglas i det ökade antalet vuxna studerande med studiemedel. Målen för studiestödet är bl.a. att verka rekryterande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning samt att utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Regeringen bedömer att målen har uppfyllts. har i jämförelse med de flesta andra länder ett generöst system för finansiering av studier utomlands. Detta bidrar till att har en hög andel studerande som förlägger delar av eller hela sin utbildning utomlands. Det är betydelsefullt att studiestödssystemet fungerar effektivt även vid utlandsstudier och att utlandsstudier underlättas. Det är också viktigt att regeringens politik när det gäller studerandemobilitet, internationalisering och kvalitet kommer till uttryck även i studiestödsbestämmelserna. Den nedåtgående trenden för utlandsstuderande bröts och antalet utlandsstuderande ökade även . Det ökade antalet beror sannolikt på att det är stora ungdomskullar som har lämnat gymnasieskolan och att det är fler som studerar när det är lågkonjunktur. Både antalsmässigt och andelsmässigt var ökningen störst för fritt utresande studenter. Detta kan bl.a. bero på att ökningen av antalet läkarstuderande utomlands fortsätter. Anledningen är att det är ett fortsatt högt sökandetryck till läkarprogrammen i , trots att antalet platser har utökats. Att antalet språkstuderande minskar beror sannolikt till stor del på att gränsen för hur länge studiemedel kan lämnas skärptes i och med studiestödsreformen . Utlandsstuderande anger i större utsträckning än studerande i att de med hänsyn till reglerna om begränsning av antal studiemedelsveckor planerar sina studier mer noggrant. Intressanta resultat finns i de undersökningar som Utredningen om ett rättvisare och enklare studiemedelssystem för utlandsstudier i en globaliserad värld (U2009:08) gett CSN respektive SCB i uppdrag att genomföra. Att de studerande genom utlandsstudierna vill förbättra sina möjligheter på arbetsmarknaden tyder på en medvetenhet hos de studerande och en tydlig planering för framtiden. Resultatet att studiemedlen har en något starkare rekryterande effekt när det gäller utlandsstudier jämfört med studier i stärker regeringens uppfattning att studiestödet är ett viktigt verktyg för att möjliggöra studier utomlands och för att öka internationaliseringen. När det gäller inkomsteffekter är det intressant att resultaten indikerar att det finns ett positivt samband mellan utlands- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 studier och inkomst. Regeringen delar dock utredningens uppfattning att orsakerna till denna typ av samband är svårbedömda. CSN:s undersökning om de studerandes utgifter visar att studerandegruppen som helhet är heterogen och att de studerandes utgifter således varierar inom gruppen. Regeringen har höjt studiemedlens totalbelopp med sammanlagt nära per studiemånad. Regeringens höjningar av studiemedlet, i kombination med att nivåerna är indexerade med prisbasbeloppet, har ökat studiemedlens allmänna köpkraft jämfört med konsumentprisindex (KPI). Det innebär att studiemedlens allmänna köpkraft nu är högre än någonsin relativt KPI. 3.6.5Lånebenägenhet och den enskildes skuldsättning Den långsiktiga minskningen av lånebenägenheten kan bl.a. förklaras av att de studerande efter studiestödsreformen gör en mer rationell bedömning av kostnaderna för lånet. Även möjligheten till alternativa försörjningskällor påverkar valet av att ta studielån eller inte. Studerande under studerande är de som mest sällan tar lån. Yngre studerande har ofta stöd från föräldrar som bidrar ekonomiskt till den studerandes uppehälle . Äldre studerande har oftare än andra ekonomiskt stöd från partner eller egna besparingar. Skillnaderna i lånebenägenhet mellan olika åldersgrupper har varit bestående . En bidragande orsak till att lånebenägenheten har minskat är att andelen yngre studerande i högskolan har ökat. Att en högre andel av de utlandsstuderande lånar, jämfört med studerande på eftergymnasial nivå i , beror sannolikt på att de inte har lika stora möjligheter att arbeta vid sidan av studierna och att deras omkostnader är större än för de som studerar i . Den enskildes skuldsättning påverkas bland annat av hur stor del den studerande får bära av kostnaden . har andelen studielån av studiemedlens totalbelopp för studiemedelstagare med den 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 generella bidragsnivån ökat . Regeringen avser att följa utvecklingen av den enskildes skuldsättning. 3.6.6Låntagare och den totala studieskulden Mer än 1,4 miljoner personer i har en studieskuld. Detta motsvarar ungefär en fjärdedel av befolkningen . Ökningen av antalet låntagare har fortsatt vilket beror dels på att de tillkommande låntagarna var fler än de som antingen har slutbetalat sina lån eller fått dem avskrivna, dels på att efterfrågan på utbildning har ökat på grund av lågkonjunkturen och till del på stora ungdomskullar. Minskningen av låntagare som får nedsättning av sitt årsbelopp samt minskningen av värdet av nedsättningarna beror nästan uteslutande på att nedsättning tills vidare för låntagare med studiemedel upphörde /2010. Av de låntagare som tidigare hade nedsättning tills vidare ansökte endast en mindre andel om nedsättning . Värdet av det skuldbelopp som avskrevs uppgick till , vilket är en minskning med jämfört med . Minskningen kan hänföras till lånetypen studiemedel och beror på att nedsättning tills vidare upphörde /2010 och att många låntagare därför beviljats avskrivning av studieskulden med hänsyn till sjukdom. Det avskrivna beloppet blev därför högt och detta har återgått till en mer normal nivå, därav minskningen . De beräknade osäkra fordringarna vad gäller den totala studieskulden och den utestående fordran vad avser återkrav av studiestöd har minskat med , från till . Minskningen av de osäkra fordringarna beror främst på en sänkning av räntesatsen. Utgångspunkten för återbetalningssystemen är att samtliga låntagare ska betala tillbaka sina skulder. Tendensen att allt fler återbetalar sina lån och ökningen av de inbetalda beloppen fortsätter. Färre låntagare ansöker om nedsättning av sina årsbelopp. Detta är indikationer på att lånesystemet i stort sett fungerar. Däremot finns det fortfarande allvarliga brister i lånesystemet vad avser de som är bosatta utomlands. Låntagare bosatta utomlands återbetalar sina lån i betydligt mindre omfattning än låntagare bosatta i . Av det totala belopp som debiterades låntagare bosatta utomlands inbetalades , vilket dessutom är en minskning . Över en tredjedel av den totala fordran för dessa låntagare bedöms vidare som osäker. Tendensen fortsätter att allt fler låntagare väljer att bosätta sig utomlands. Det är därför viktigt att komma tillrätta med de problem som finns i lånesystemet vad avser utlandsbosatta återbetalare. Regeringen har vidtagit vissa åtgärder för att åstadkomma detta men det återstår fortfarande mycket arbete. Regeringen fortsätter att arbeta målinriktat med detta och kommer att följa utvecklingen noga. En stor andel av de låntagare som studerat på grundskolenivå får problem med sin återbetalning. Cirka hälften av låntagarna får ett betalningskrav överlämnat till för indrivning. I det fortsatta arbetet med att analysera den grundläggande vuxenutbildningen avser regeringen att bl.a. analysera hur studiemedelssystemet fungerar för dessa studerande. har CSN:s verksamhet fortsatt att präglas av effekterna från den tidigare lågkonjunkturen. Fler personer har påbörjat studier, vilket har medfört en ökad tillströmning av ärenden till myndigheten. Detta har lett till att främst handläggningstiderna har ökat. Myndigheten visar trots detta handläggnings- och servicetider på en tillfredsställande nivå. Det är dock viktigt att myndigheten förkortar handläggningstiderna särskilt vad avser studiemedel för utlandsstudier. CSN:s interna granskning av kvaliteten visar att myndighetens fleråriga arbete med att förbättra kvaliteten i ärendehanteringen har fortsatt att ge resultat. Regeringen anser att kvalitetsarbetet är av stor vikt. har CSN fortsatt att prioritera kravverksamheten utomlands. Myndigheten prövar olika metoder för att förbättra resultatet av denna verksamhet. Regeringen ser positivt på detta arbete och det är viktigt att de förändringar som gjorts i studiestödssystemet i syfte att effektivisera återbetalningen får genomslag i det fortsatta arbetet. CSN har arbetat målinriktat med att säkerställa att utbetalningar från studiestödssystemet endast sker till den som är berättigad till sådant stöd och de felaktiga utbetalningarna har fortsatt att minska. Regeringen ser positivt på detta arbete och anser att det är viktigt att det fortsätter med samma intensitet. ÖKS har nått ett bra resultat vad gäller hanteringen av överklaganden. Trots en stor volymökning av ärenden har myndighetens handläggningstider varit mycket tillfredsställande. Tilltagande globalisering utmanar vårt lands konkurrenskraft.