prop · GY03137 · 2011-05-23 00:00:00 — Av utbetalade bidrag utgjorde återbetalningarna 2004: , 2005: , 2006: , 2007: , 2008: , 2009: . 89Förfrågan till FAS via telefon, . 90Förfrågan till Formas via telefon, . 91Förfrågan till via telefon, . 42 (115) Hos andra finansiärer som har intervjuat finns andra former för projektuppföljning. följer upp forskningsprojekten under projekttidens gång. Uppföljningen görs dels genom att stiftelsen endast betalar ut medel efter det att projektet har kommit in med kostnadsunderlag, dels görs undantag från detta för sådana bidrag som även innefattar lönekostnader. Lönekostnader betalas ut i taget i förskott. Lärosätet måste redovisa den gångna innan en ny period betalas ut. Stiftelsen har regelbunden kontakt med de projekt som beviljats bidrag och gör dessutom stickprov av effektiviteten i administrationen av projekten. Utöver ovanstående måste forskarna avge en vetenskaplig rapport en gång och redovisa hur projektet fortlöper. I dessa rapporter ingår även avrapportering om utrustning och liknande. Därutöver görs en ekonomisk slutrapportering och en vetenskaplig slutrapportering av projektet.92 följer också upp beviljade bidrag utöver den ekonomiska och vetenskapliga slutrapporteringen. Forskarna ombeds efter halva projekttiden att leverera en rapport vilken ska beskriva hur projektet fortskrider. Utifrån dessa halvtidsrapporter väljer fonden ut mellan en tredjedel och hälften av projekten i den aktuella omgången för besök. Vid dessa besök förs en dialog med forskaren kring projektet och projektets framtid.93 I intervjuer med tjänstemän från de två enheterna som är ansvariga för universitet och högskolor respektive för forskningspolitik på har inte framkommit att förekomsten av oförbrukade bidrag uppfattats som ett problem. Förutom att regeringen i regleringsbrevet har lagt in ett krav om återrapportering av förbrukning av medel för strategiska forskningsområden har inte några åtgärder vidtagits.94 konstaterar att uppföljningskraven på finansiärerna är allmänt hållna och att rutinerna skiljer sig åt, vilket kan påverka den takt bidrag förbrukas i. Som visades i kap. 3 är det vanligare att vissa finansiärers bidrag förblir oförbrukade längre än andras, en möjlig förklaring till detta skulle kunna vara skillnader i uppföljningsrutiner. Granskningen visar att det vid starten av projekt finns flera kritiska moment som kan leda till att oförbrukade bidrag förekommer. Dessa handlar om rekrytering, samarbete och etablering av större miljöer vid miljöstöd samt det faktum att besked om beviljade bidrag lämnas relativt sent. När det gäller rekryteringar finns det emellertid inte några indikationer på att dessa problem skulle vara en förklaring till ökningen av volymen oförbrukade bidrag. Det är främst doktorand- och post doc-tjänster, där sakkunnigförfarande inte används, som utlyses på externa projektbidrag. 92Intervju med , . 93Intervju med , . 94Intervju med , . Seminarium vid 2010- 10-13. Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor m.m. 43 (115) Inom vissa områden, såsom naturvetenskap, kan det dock vara svårt att få tillräckligt kvalificerade sökande till doktorand- och post doc-tjänster. Det finns inga tecken på att detta har förändrats . Däremot kan satsningar på miljöstöd leda till ett ökat behov av att rekrytera seniora forskare, exempelvis lektorer och professorer där sakkunnigprocessen kan dra ut . Oförbrukade bidrag års Linnéstöd hade i genomsnitt sju månaders fördröjning, vilket innebär att de förklarar av ökningen i totala oförbrukade bidrag . Om övriga miljöstöd antas ha samma startsträcka, kan miljöstöden förklara av ökningen av oförbrukade bidrag. kan konstatera att oförbrukade bidrag inte har setts som ett problem. Systemet med bidragsfinansiering av forskning uppfattas som självreglerande av såväl finansiärer som lärosäten. Finansiärer har olika rutiner för uppföljning och detta kan eventuellt förklara varför vissa finansiärers bidrag är överrepresenterade bland de oförbrukade bidragen vid lärosätena, vilket framkom i kap. 3. Vid de tre lärosäten som studerats närmare varierar synen på behovet av att utveckla lärosätets interna uppföljningssystem. Den uppföljning som görs fokuserar främst på att projekt inte ska gå med underskott. De uppföljningssystem som finns vid lärosätena används dessutom i olika utsträckning i de olika delarna av lärosätenas organisation. 44 (115) 5Oförbrukade bidrag och forskningens Syftet med detta kapitel är att sätta in den bidragsfinansierade forskningen i dess större sammanhang och därmed analysera i vilken mån uppkomsten av oförbrukade bidrag hänger samman med systemet för finansiering av högskolans verksamhet och med de arbetsvillkor som möter den undervisande och forskande personalen i högskolan. Inledningsvis behandlas forskningspolitikens inriktning och i vilken mån ökad konkurrensutsättning och ökad koncentration av forskningsmedel har påverkat volymen oförbrukade bidrag. Därefter belyses konsekvenserna av forskares anställningsformer och karriärvägar liksom av hur forskare kombinerar forskning med arbete inom grundutbildning och administration. Avslutningsvis behandlas hur ledningen vid institutioner, fakulteter och på lärosätesledningsnivå hanterar en komplex verksamhetsplanering. Kapitlet baseras på den enkätundersökning har genomfört, den fallstudie av tre lärosäten som gjorts inom granskningen samt HSV:s statistik om antalet anställda, doktorander och studenter. 5.1Inriktningen på forskningspolitiken bidrar till oförbrukade bidrag I detta avsnitt behandlas förändringar i forskningspolitiken . I avsnittet behandlas också hur vanligt det är att forskare har flera ansökningar och forskningsprojekt parallellt samt om detta har några konsekvenser för förekomsten av oförbrukade bidrag. 5.1.1Regeringens styrning konkurrens och koncentration har forskningspolitiken strävat mot en ökad konkurrensutsättning av forskningsmedel.95 Konkurrensutsatta medel anses vara ett sätt att förbättra kvaliteten på forskningen och att garantera att lärosäten och forskare med den bästa forskningen också får mer medel.96 Den traditionella modellen för att fördela medel i konkurrens är fördelning av forskningsmedel via forskningsråd med sakkunniggranskning, där välmeriterade forskare bedömer projektansökningar från forskare i högskolan.97 Modellen innebär att resurstilldelning styrs av prestationer. 95Mats (2001), Kontrovers och konsensus: vetenskap och politik . Se även prop. 2004/05:80 Forskning för ett bättre liv och prop. 2008/09:50 Ett lyft för forskning och innovation. 96SOU 2007:81, Resurser för kvalitet, s. 1520, 6166 och 237243. Hur system ska utformas för att de bästa forskarna ska få forskningsmedlen och resultatet bli högkvalitativ forskning är dock inte givet. En av anledningarna till svårigheterna med att avgöra vad som är det mest framgångsrika systemet är att kvalitet inte enbart består av det som är kvantitativt mätbart. En ytterligare svårighet är att de slutgiltiga resultaten av forskningen kan dröja . 97Kritik har dock riktats mot risk för nepotism vid rådens anslagsgivning. (2008), Persistent nepotism in peer-review, Scientometrics, 74(2), s. 175189; (1997), Nepotism and sexism in peer-review, Nature, 387 (6631), s. 341 Andra problem som har lyfts fram är att premiering av kvantitativt mätbara prestationer kan leda till oönskade effekter. Forskare tenderar, i likhet med andra grupper i samhället, att ändra beteende efter det institutionella ramverket. Exempelvis visar försök med kvantitativa publiceringsmått att fler artiklar med 45 (115) forskare som visat sig bedriva framstående forskning kan räkna med nya bidrag från forskningsråden framöver. I och med propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) infördes ytterligare prestationsstyrning genom en ny ordning där även en del av basanslagen utsätts för konkurrens. Anslagen ska fördelas utifrån kvalitet och kvaliteten bör enligt mätas utifrån lärosätenas förmåga att attrahera externa medel samt antalet publikationer kombinerat med en citeringsanalys.98 Trenden mot mer prestationsstyrd anslagsfördelning för forskning är tydlig inte bara i . Sådana system har under införts i exempelvis , , och Norge.99 En annan tydlig trend inom forskningspolitiken är ambitionen att koncentrera forskningsmedel till särskilt starka forskningsmiljöer respektive till strategiska forskningsområden. I propositionen Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) konstaterade regeringen ett behov av att minska fragmentiseringen av forskningsfinansieringen och satsa på större sammanhängande projekt. Regeringen pekade på så kallade starka forskningsmiljöer som en möjlig väg framåt.100 I propositionen Forskning för ett bättre liv (prop. 2004/05:80) fortsatte regeringen satsningen på starka forskningsmiljöer och föreslog ett förstärkt stöd av sådana. Forskningsråden och fick stort ansvar för att implementera dessa ambitioner, något som resulterade bl.a. i Linnéstöden. I propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008:09/50) valde regeringen att satsa delar av basanslaget för forskning och forskarutbildning på vissa s.k. strategiska forskningsområden. De forskningsområden som återkommande anges i de tre forskningspolitiska propositionerna är teknikvetenskap, hållbar utveckling och klimatforskning, utbildningsvetenskap och medicin. Regeringen avgränsar också mer specifika satsningar inom dessa områden i respektive proposition. Det innebär att regeringen har satsat medel inom samma forskningsområden. Regeringen har dock också avgränsat olika delområden som den vill prioritera särskilt.101 I forskningspolitiska propositioner redovisas överväganden som rör kapacitet inom olika forskningsområdena att ta hand om forskningssatsningar i form av övergripande bedömningar av forskningens kvalitet och områdenas förmåga att nå eller förbli vid den internationella forskningsfronten. Däremot görs det få närmare analyser av förutsättningar att inom olika prioriterade forskningsområden omsätta stora forskningssatsningar inom . mindre genomslag producerats, vilket skulle tyda på mindre intressanta forskningsresultat. (2008), Resurser för citering, 2008:18 R, s. 913 och 41. 2008/09:50 Ett lyft för forskning och innovation s. 23. 99Vetenskapsrådet, missiv U2009/4353/F. 100Med starka miljöer avses här en avgränsad forskargrupp eller forskning om ett specifikt problem. Ett strategiskt forskningsområde är ett större område, exempelvis medicin. 2000/01:03 Forskning och förnyelse: Prop. 2004/05:80 Forskning för ett bättre liv s. 59-88: Prop. 2008/09:50 Ett lyft för forskning och innovation s. 73-113. 46 (115) 5.1.2 Konkurrens och koncentration har påverkat oförbrukade bidrag Genomgången av beviljade forskningsprojekt i fallstudien visar på en hög grad av koncentration av forskningsbidrag till enskilda forskare och att koncentrationen har ökat över tid.102 Av enkätsvar och intervjuer med forskare framgår att fenomenet att en forskare har flera projekt parallellt är vanligt förekommande. Forskare söker bidrag hos flera finansiärer eftersom beviljandegraden är låg. Detta gäller särskilt inom humaniora och samhällsvetenskap där sannolikheten att beviljas bidrag är två eller lägre än inom medicin, naturvetenskap och teknik.103 En respondent tar upp en risk att projekt blir utdragna i tiden eftersom tendensen att satsa på excellenta forskare och forskningsområden gör att vissa forskare beviljas flera parallella bidrag med löptider som sammanfaller.104 Att koncentrationen av forskningsmedel har ökat framgår av tabellerna 5.1, 5.2 och 5.3 som bygger på underlag från fallstudien. Forskningsprojekt med överlappande löptid utgör en allt större andel av de externa bidragen vid och högskola.105 Andelen forskare med fler än ett projekt som löper har ökat något. Tabell 5.1 Koncentration av forskningsprojekt vid Naturvetenskaplig fakultet vid Projektledare med minst 10 projekt Andel av samtliga projektledare (%) Dessa projektledares andel av volymen oförbrukade medel (%) Projektledare med minst 5 projekt Andel av samtliga projektledare (%) Dessa projektledares andel av volymen oförbrukade medel (%) Projektledare med minst 2 projekt Andel av samtliga projektledare (%) Dessa projektledares andel av volymen oförbrukade medel (%) Genomsnittligt antal projekt per projektledare (samtliga 102Sandström, , , , visar i Hans Excellens: om miljardsatsningarna på starka forskningsmiljöer att några få forskare har tilldelats stora summor medel genom satsningar på starka forskningsmiljöer så som Linnéstöden, s. 9395. 103Vetenskapsrådet, Årsredovisning 2005, tabell 15; Årsredovisning 2007, tabell 13; Årsredovisning 2008, s. 21; Årsredovisning 2009, s. 20. beviljningsgrad 2009 låg beroende på vetenskapsområde. Det har varit två eller så hög sannolikhet att beviljas bidrag inom medicin, naturvetenskap och teknik än inom humaniora och samhällsvetenskap. 104Tre av 29 lärosäten anger koncentration av forskning till strategiska forskningsmiljöer som orsak till att användningen av bidrag drar ut . RiR enkät, svar på fråga 4: Varför kan det ta än planerat att förbruka beviljade forskningsbidrag? Ange de tre vanligaste orsakerna. Lika många gav samma svar på fråga 5: Om volymen på oförbrukade forskningsbidrag har ökat 2009 vid ert lärosäte, vad kan förklara denna ökning? Ange de tre viktigaste förklaringarna. Se bilaga 1. 105Göteborgs universitets redovisning av oförbrukade bidrag i kombination med en sökbar kontraktsdatabas möjliggjorde en närmare analys. Motsvarande automatiserade sammanställning går inte att göra för och utifrån den redovisning har tagit del av, eftersom namnet på projektledare och finansiär inte är konsekvent bokfört så att filerna enkelt kan bearbetas för körningar. 47 (115) Genomsnittlig tid med överlappande projekt (år, samtliga Totalt antal pågående projekt med forskningsbidrag Källa: , ekonomisk redovisning oförbrukade bidrag. Anm.: Grundfilen har redigerats så att namn är konsekvent utskrivna. Om forskare med samma namn finns vid olika institutioner, har det antagits att det är olika individer om det inte gått att styrka att det är samma individ. Ökningen består framför allt i att ett fåtal forskare är projektledare för många projekt . Genom att fortlöpande ansöka om forskningsmedel och samla på sig medel försöker forskare optimera sin egen forskning och forskargruppens arbete.Vid en jämförelse mellan tabell 5.1 och 5.2 framgår det att koncentrationen är betydligt större inom naturvetenskap än inom humaniora. Även om det är ovanligare förekommer det också inom humaniora att forskare söker bidrag från flera finansiärer och även här har andelen forskare som har flera bidrag beviljade ökat.106 Tabell 5.2 Koncentration av forskningsprojekt vid Humanistisk fakultet vid 2006 och 2009 Projektledare med minst 10 projekt Andel av samtliga projektledare (%) Dessa projektledares andel av volymen oförbrukade medel (%) Projektledare med minst 5 projekt Andel av samtliga projektledare (%) Dessa projektledares andel av volymen oförbrukade medel (%) Projektledare med minst 2 projekt Andel av samtliga projektledare (%) Dessa projektledares andel av volymen oförbrukade medel (%) Genomsnittligt antal projekt per projektledare (samtliga Genomsnittlig tid med överlappande projekt (år, samtliga Totalt antal pågående projekt med forskningsbidrag Källa: , ekonomisk redovisning oförbrukade bidrag. Anm.: Se tabell 5.1. 106 Exempelvis inom arkeologi vid finns det exempel på humanistisk forskning i en större forskningsmiljö och med ett lapptäcke av finansiering. 48 (115) Vid , där forskningsvolymen är betydligt mindre, har en sammanställning av beviljade projekt gjorts, vilket framgår av tabell 5.3. Antalet projekt som löper parallellt har ökat, även om koncentrationen av forskningsmedel och antalet överlappande bidrag är låg jämfört med situationen vid . Tabell 5.3 Andel forskningsprojekt och beviljade bidrag vid som löper parallellt 20072009 Projektledare med minst 2 projekt (%) Dessa projektledares andel av volymen beviljade bidrag (%) Genomsnittlig tid med överlappande projekt (år) Total volym beviljade forskningsbidrag (mnkr) Totalt antal pågående projekt med Källa: Sammanställningar av beviljade forskningsprojekt vid 20072010. Flera beviljade projekt behöver inte betyda en större volym oförbrukade bidrag i sig. Om projektet kommer i gång och fler forskare anställs i den omfattning som behövs för att forskningen ska bedrivas utifrån projektplanerna, bör oförbrukade bidrag inte öka även om en forskare har över tio projekt löpande parallellt. Att flera bidrag betalas ut kan också vara tecken på att få finansiärer fullfinansierar forskningsprojekt. Exempelvis fullfinansierar sällan forskare. I stället beviljas ofta eller mindre av en forskningstjänst.107 Vidare beviljas i många fall en mindre summa pengar än vad forskaren ursprungligen ansökte om. Detta gör att finansiering kan behöva sökas från ytterligare finansiärer för att det planerade projektet ska kunna genomföras. Ett ökat antal beviljade projekt som löper parallellt skulle alltså också kunna vara ett tecken på en ökad fragmentisering i finansieringen av forskning och att det är svårt att få tillräcklig finansiering för att driva ett forskningsprojekt. har dock inte de genomsnittliga projektbidragen från forskningsråden minskat i storlek. Det finns inget som tyder på att det skulle vara fallet vad gäller andra finansiärer heller.108 Det framgår också av tabell 5.1 och 5.2 att koncentrationen av forskningsmedel har påverkat oförbrukade bidrag. Vid är dock skillnaden stor mellan den naturvetenskapliga och den humanistiska fakulteten. Inom naturvetenskap är det som förväntat betydligt fler forskare 107Intervju med företrädare för , 20100621; Intervju med företrädare för , . 108Formas, Årsredovisning, 20052009; FAS, Årsredovisning, 20052009; , Årsredovisning, 2006 och 2009. Den genomsnittliga storleken på projektbidrag som beviljats av , FAS och Formas har varierat mellan ca 600 000 och . Det finns ingen generell trend mot att medelstorleken på beviljade bidrag är minskande, när det gäller finns snarare en trend mot ökande storlek på medelbidraget. I årsrapporten är det bidrag i den allmänna utlysningen som beskrivs. En genomgång av beviljade projekt vid visar också att andelen projekt som tilldelats har minskat från cirka en tredjedel 2007 till en dryg femtedel 2009. 49 (115) som har många projekt med många anställda som löper omlott , och dessa forskare står också för en stor och ökande del av fakultetens oförbrukade bidrag. Vid naturvetenskapliga fakulteten stod av forskarna för hälften av de oförbrukade medlen. Inom humaniora vid är koncentrationen av forskningsbidrag mindre framträdande, men även här har den ökat. Utvecklingen mot att en större andel av forskningsmedlen har beviljats ett fåtal forskare bör innebära en risk för lärosätet. Om dessa forskare av någon anledning slutar vid lärosätet kommer troligen framtida bidragsintäkter att drastiskt minska. Det finns även risk att forskarna tar med sig de oförbrukade bidragen vid en flytt beroende på hur överenskommelsen ser ut mellan universitet, forskare och finansiär.109 Ökningen av oförbrukade bidrag tycks därmed vara en effekt inte bara av att tillgången på externa medel generellt har ökat utan också av att nya bidrag beviljas innan äldre projekt är helt avslutade och att ett fåtal forskare beviljas en stor andel av de externa forskningsmedlen. Finansiärerna begär vid ansökningstillfället in uppgifter om huruvida samma bidrag har sökts hos annan finansiär, men de har inte samma principer för att acceptera att ett projekt finansieras av flera olika finansiärer. vill inte att en forskare har finansiering från för samma projekt, medan inte har några sådana invändningar. går med på att finansiera projekt med flera finansiärer om den del som stiftelsen finansierar är tydligt avgränsad och går att identifiera och följa upp.110 Forskaren kan dock avstå från att informera, söka bidrag för andra projekt eller stå som medsökande i stället för huvudsökande på ansökan. På så sätt är det möjligt för forskaren att söka och beviljas nya medel innan tidigare projekt är avrapporterade. 5.2 Forskarnas arbetsvillkor ger incitament att spara Följande avsnitt belyser hur anställningsform och den arbetssituation som den undervisande och forskande personalen har kan ha effekter på om forskningsbidrag förbrukas i den takt som de betalas ut. Oförbrukade bidrag kan påverkas av forskares möjlighet att planera sin tid på kort och på lång sikt vad gäller anställningens längd, tilldelningen av forskningsmedel samt undervisningsuppgifter inom grund- och forskarutbildning. 5.2.1Regleringen av forskarnas karriärvägar har särdrag Kännetecknande för högskolan är förekomsten av särskilda former för rekrytering och för anställning av viss undervisande och forskande personal. Anställningar i högskolan regleras utöver lagen om anställningsskydd, LAS, (1982:80) också inom ramen för högskolelagen (1992:1434) och högskoleförordningen (1993:100). Genom denna särreglering finns det en utbredd visstidsanställning av undervisande och forskande personal vid landets 109Göteborgs universitet, Revisionsrapport: Förstudie Externa medel, , dnr B5 296/09. 110Intervju med företrädare för , , för , 2010-04- 22, och för , . 50 (115) Ett annat särdrag för högskolan är att det vid tillsättning av vissa tjänster krävs sakkunnigförfarande.111 Sakkunnigförfarandet syftar till att garantera att den skickligaste sökande anställs som lärare och att kvalitetskraven på dessa tjänster tillgodoses. Förändringar i LAS som trädde i kraft innebar att tidsbegränsad anställning numera bl.a. får träffas för allmän visstidsanställning (s.k. ). Detta har begränsat lärosätenas möjlighet att stapla visstidsanställningar på varandra under lång tid.112 Lärosätena kan visstidsanställa en forskare under en ramtid . Därefter måste de tillsvidareanställa forskaren.113 påverkar situationen för forskare som finansieras av externa bidrag beviljade för projekt som har en projekttid . Dessa forskare ska enligt tillsvidareanställas . I betänkande Karriär för kvalitet (SOU 2007:98) konstaterades att drygt en tredjedel av den samlade personalstyrkan vid landets lärosäten 2007 hade tidsbegränsade anställningar. Detta leder enligt utredningen till otydlighet och otrygghet för undervisande och forskande personal.114 I propositionen En akademi i tiden ökad frihet för universitet och högskolor (2009/10:149) berörde regeringen förhållandet att många lärare och forskare i högskolan är visstidsanställda. En avreglering av formerna för rekrytering och anställning av högskolans personal föreslogs så att antalet anställningar som får vara tidsbegränsade ska minska som tidsbegränsade anställningar i högre grad än ska regleras genom LAS eller i kollektivavtal.115 Regeringen tog i propositionen också upp frågan om långa rekryteringstider och menade att detta problem borde åtgärdas genom att lärosätena ges ökad frihet att utforma anställningsförfarandet. Regeringen menade i propositionen att förändringarna kommer att förbättra möjligheterna för lärosätena att skapa tydliga karriärvägar för personalen. I enlighet med beslut på grundval av propositionen har nya regler för anställning i högskolan trätt i kraft . 5.2.2Fler forskare har tidsbegränsade anställningsformer och lite forskning i tjänsten Det sammanlagda antalet undervisande och forskande i högskolan personal uppgick till cirka 25 000 personer, vilket framgår av figur 5.1. Över perioden ökade antalet med , även om antalet i gruppen sjönk under åren 20032005.116 1996/97:141 Högskolans ledning, lärare och organisation, bet. 1997/98:UbU3, rskr. 1997/98:12, och prop. 200/01:3, Forskning och förnyelse, bet. 2000/01:UbU6, rskr. 2000/01:98. 1125 § 1 st lagen (1982:80) om anställningsskydd. Avtal om tidsbegränsad anställning får även träffas för vikariat, för säsongsarbete, när arbetstagaren fyllt och för tidsbegränsad provanställning. 1135 § 2 st lagen (1982:80) om anställningsskydd.