prop · GY03145 · 2011-06-20 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2010/11:145 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I denna skrivelse lämnas en redogörelse för förvaltningen av Allmänna arvsfonden och en redovisning av hur Arvsfondsdelegationen fördelat medel . Vidare redogör regeringen för sin bedömning av Arvsfondsdelegationens utveckling och verksamhet samt analyserar för- delningen av stöd inom de olika verksamhetsområdena. Slutligen anges sådana områden som enligt regeringens mening bör prioriteras vid kom- mande fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. Allmänna arvsfondens förvaltning m.m. .......................................... 2.1Kammarkollegiets förvaltning av Allmänna När arvsfonden får egendom.............................................. När arvsfonden avstår från egendom ................................. Kostnader för förvaltning och administration .................... 3 Beslut om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden .................... Nyskapande och utvecklande verksamhet.......................... Projektmedel beslutade av Arvsfondsdelegationen.......... Registrering och handläggning av ärenden ...................... Antal bifall och avslag från Arvsfondsdelegationen ........ Bifall och avslag fördelade på målgrupper....................... Geografisk fördelning av bifall och avslag ...................... 4 Fördelning av stöd 2010 ................................................................. Projekt inom de prioriterade områdena............................ Verksamhet till förmån för barn .................... Verksamhet till förmån för ungdomar ............... 4.4Verksamhet till förmån för personer med 5 Fördelning av stöd ..............................genom särskilda satsningar 6 Kommunikation, uppföljning, utvärdering och Uppföljning ............................................och utvärdering 7 Regeringens bedömning av Arvsfondsdelegationens verksamhet och utveckling ............................................................. 8 Inriktning och prioriterade områden för stöd ur Allmänna arvsfonden från och ........................................................med 2011 Tilldelade medel per organisation................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... Allmänna arvsfonden bildades genom ett beslut av riksdag i samband med att arvsrätten begränsades. Kusiner och avlägsnare släk- tingar uteslöts från arvsrätt vilket ledde till att det allmännas arvsrätt utökades väsentligt. Skälet till begränsningen var en förändrad syn på arvsrätt. Kvarlåtenskap som inte övergick till en arvsberättigad släkting, skulle i stället tillfalla en särskild fond, Allmänna arvsfonden. Fonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder1. Närmare bestämmelser om Allmänna arvsfonden finns i lagen (1994:243) om Allmänna arvs- fonden. Arvsfondsdelegationen beslutar om fördelning av stöd ur Allmänna arvs- fonden. Enligt lagen om Allmänna arvsfonden ska Arvsfondsdelegatio- nen ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av beviljade stöd samt enligt förordningen (2004:484) om Allmänna arvsfonden infor- mera allmänheten om arvsfondens ändamål och fondmedlens använd- ningsområde. Arvsfondsdelegationen är en fristående så kallad nämndmyndighet. Delegationen (nämnden) utses av regeringen och består av en ordförande, en vice ordförande och fem andra ledamöter. Majoriteten i delegationen utgörs av sakkunniga utanför men ordförande är en statssekreterare i det departement som ansvarar för barn- och funktions- hindersfrågor, dvs. , och vice ordförande är en stats- sekreterare i det departement som ansvarar för ungdomsfrågor, vilket var Integrations- och jämställdhetsdepartementet . ansvarar för ungdoms- frågorna. Den personal som handlägger ansökningar och är föredragande i Arvs- fondsdelegationen är samlad i ett kansli inom Kammarkollegiet, från att tidigare ha varit organiserad inom . Verksamheten har överförts såväl organisatoriskt som fysiskt. Därutöver flyttade kansliet fysiskt ytterligare en gång till nya gemensamma lokaler för Kammarkollegiet. Detta har inneburit driftstör- ningar av delegationens verksamhet som har påverkat resultatet för året. I kansliet arbetade 20 personer . Medan Arvsfondsdelegationen har en tydlig roll när det gäller stödgiv- ningen redovisar regeringen förvaltningen av fonden och för- delningen av stöd ur fonden till . Regeringen anger även inrikt- ning och prioriteringar för delegationens verksamhet. 1 fastställde betydelsen hos termer på det handikappo- litiska området. Funktionsnedsättning beskriver fysisk, psykisk och intellektuell funktions- förmåga. Funktionshinder beskriver i sin tur begränsning som en funktionsnedsättning innebär för en person i relation till omgivningen. I denna skrivelse används båda orden synonymt. Den nya terminologin bör få genomslag i den svenska lagstiftningen efter hand (prop. 2008/09:28). Allmänna arvsfondens förvaltning m.m. Allmänna arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild fond. Till Kammarkollegiets uppgifter hör både att företräda arvsfonden vid avvecklingen av dödsbon och att förvalta fonden och betala ut bevil- jat stöd efter rekvisition. Kammarkollegiet ska lämna en redovis- ning till regeringen av förvaltningen av Allmänna arvsfonden. Redovis- ningen som enligt lagen om Allmänna arvsfonden ska lämnas i samband med Kammarkollegiets årsredovisning, innebär att Kammarkollegiets förvaltning av Allmänna arvsfonden blir föremål för granskning av Riks- revisionen inom ramen för årlig revision. 2.1Kammarkollegiets förvaltning av Allmänna arvsfonden Kammarkollegiets kapitalförvaltning sker i syfte att tillgodose såväl behovet av en god direktavkastning som önskemålet om värdebeständig- het. En tiondel av de medel som tillfallit fonden läggs till fondkapitalet. Återstoden får tillsammans med direktavkastning delas ut. Fondens bokförda värde uppgick till 2 957 miljo- ner kronor och marknadsvärdet till . Se tabell 1. Fondens tillgångar är placerade i andelar i Kammarkollegiets aktie-, aktieindex- och räntekonsortier. var placerade i aktiekonsortiet, placerade i aktieindexkonsortiet, i räntekonsortiet och i likvida tillgångar. Tabell 1 Fondens bokförda värde och marknadsvärde, mkr har fonden i genomsnitt haft placerat i aktie- konsortiet, placerat i aktieindexkonsortiet, i räntekonsortiet och i likviditet. bokförda värden har påverkats genom att fonden har nettoköpt andelar i räntekonsortiet för , i aktieindex- konsortiet för och nettosålt i aktiekonsortiet för Erhållna utdelningar från konsortierna uppgick till 139,0 miljoner kro- Skr. 2010/11:145 nor. Se tabell 2. Tabell 2 Tillgångarnas värdeförändring, mkr Avkastningen i räntekonsortiet var (6,) jämfört med index2 (5,). Avkastningen för den senaste femårsperioden var jämfört med index . Siffrorna inom parantes avser 2009. har aktiekonsortiet haft en avkastning på (45,) jämfört med index3 (45,). För den senaste femårsperioden har avkastningen i genomsnitt varit att jämföra med index . har aktieindexkonsortiet haft en avkastning på 26,3 pro- cent (53,) att jämföra med index4 (52,). Till följd av aktiemarknadens uppgång och att aktieplaceringar överviktats i förhållande till ränteplaceringar har ett betydande mervärde skapats i förvaltningen av Allmänna arvsfondens medel (positiv alloke- ringseffekt). Både aktie- och räntekonsortiet har överträffat sina jämförelseindex. var avkastningen på aktier, totalt sett, mycket god (22,6 pro- cent), som i första hand förklaras av att världskonjunkturen utvecklats markant bättre än vad de flesta bedömare väntat sig. Anledningen till att ränteavkastningen var låg förklaras av att under finanskrisen och därefter sänkt styrräntan till i princip noll procent, vilket medfört att marknadsräntorna legat på en mycket låg nivå. Till det ska läggas att marknadsräntorna steg , vilket bidragit till en lägre avkastning. har fonden tillförts 722,3 (616,1) från in- flutna arvsmedel och avkastning från kapitalförvaltningen. Utbetalningar av stöd för att främja ändamål och för administration av fonden har gjorts med 508,0 (484,9) . Totalt fanns tillgängliga för Arvsfondsdelega- tionen /11 att fatta beslut om . 2.2När arvsfonden får egendom När någon avlider utan att efterlämna make eller närmare släktingar än kusiner får arvsfonden egendomen i arv om egendomen inte testamente- 2OMRX 13 Years. OMXS 30 Cap Gross Index och MSCI World Net (developed). 4OMXS 30 Cap Gross Index. rats till någon annan och detta testamente godkänns av Kammarkollegiet Skr. 2010/11:145 för fondens räkning. Om den avlidne var änka eller änkling tillfaller arvet arvsfonden endast om det inte finns några arvsberättigade släktingar efter den först avlidna makan eller maken. En förutsättning för att dessa släk- tingar ska ärva är att de t.ex. inte uteslutits från arv på grund av testa- mente eller att de inte tidigare fått ut vad de är berättigade till. Förutom genom arv kan fonden också få egendom genom bland annat förmåns- tagarförordnande i försäkringsavtal, gåva eller testamente. När det inte finns någon annan arvinge än Allmänna arvsfonden och fonden inte uteslutits från arv genom testamente, ska Kammarkollegiet förordna en god man. Den gode mannen företräder fonden vid boutred- ningen och sköter det praktiska arbetet med boet. Vidare står den gode mannen under kollegiets tillsyn. När boutredningen är klar redovisar den gode mannen sin förvaltning till Kammarkollegiet och betalar in de medel som finns kvar till fonden. Medlen tas upp i fondens redovisning de betalas in till fonden. Kammarkollegiet företräder arvsfondens intressen och ser till att boet avvecklas på ett riktigt sätt. kom det in 1 642 arvsfonds- ärenden till kollegiet. I dessa fanns det ett testamente i 1 112 fall, med en begäran om att kollegiet skulle godkänna den avlidnas testamente till förmån för någon annan än fonden. De flesta testamentena godkändes av kollegiet. Antalet dödsbon där egendom, helt eller delvis, skulle avveck- las för arvsfondens räkning uppgick till 640. kom det in netto till arvsfonden jämfört med 438 miljoner kro- nor . 2.3När arvsfonden avstår från egendom Kammarkollegiet strävar efter att avveckla berörda dödsbon så snabbt som möjligt så att likvida medel kommer arvsfonden tillgodo och kan delas ut för dess ändamål. I vissa fall får arv eller försäkringsbelopp som arvsfonden fått avstås till någon annan. Det får ske om det med hänsyn till uttalanden av arvlåtaren eller till andra särskilda omständigheter kan anses stämma överens med arvlåtarens yttersta vilja. Arv eller försäk- ringsbelopp får också avstås till arvlåtarens släkting eller någon annan person som har stått arvlåtaren nära, om det kan anses skäligt. kom det in 85 ansökningar om avstående till Kammar- kollegiet. Vidare får arv som utgörs av egendom av väsentlig betydelse från kul- turhistorisk synpunkt eller från natur- eller kulturvårdssynpunkt avstås till en juridisk person som har särskilda förutsättningar att ta hand om egen- domen på lämpligt sätt. Om det finns särskilda skäl, får arvsfonden avstå ett belopp av det arv som tillfallit fonden till den som tar emot egendo- men för sådana omedelbara åtgärder, som är nödvändiga för att bevara egendomen. En sådan ansökan om arvsavstående ska ges in till kollegiet senast efter dödsfallet eller efter det att arvet genom preskription tillfallit fonden. Kollegiet beslutar om avstående när värdet av den egen- dom som ansökan avser inte överstiger enligt bo- uppteckningen. I övrigt beslutar regeringen om avstående. har beslut fattats om avstående från arv till ett bouppteckningsvärde av Skr. 2010/11:145 . 2.4Kostnader för förvaltning och administration Allmänna arvsfonden bekostar Kammarkollegiets förvaltning och admi- nistration av dödsboavveckling, fondförvaltning och utbetalningar av projektmedel. På samma sätt används fonden för att täcka Arvsfonds- delegationens kostnader för handläggning av projektansökningar och projektredovisningar samt för informations- och utvärderingsverksamhet. Kostnader för förvaltning och administration uppgick till totalt . Hur dessa kostnader utvecklats framgår av tabell 3. Tabell 3 Förvaltnings- och administrationskostnader, mkr Utbetalning av beviljat stöd Av de totala förvaltningskostnaderna , som redovisas i tabell 3, framgår att kostnaderna för förvaltning och administration av Arvsfondsdelegationen har ökat mest. trädde nya bestämmelser i kraft i lagen (1994:243) om Allmänna arvs- Ändringarna enligt propositionen om Allmänna arvsfonden och Arvsfondsdelegationens organisation m. m. 2002/03:136, bet. 2003/04:SoU3, rskr. 2003/04:68) innebar en renodling av roller och Arvsfondsdelegationens ställning som en egen myndighet stärktes. följd av detta har och administration har de medel som gjorts disponibla för Arvsfondsdele- gationen att fatta beslut om dessutom ökat väsentligt (se avsnitt 2.1.2). Ökningen hänför sig dels till avvecklingen av dödsbon och till av- kastningen från förvaltningen av Allmänna arvsfonden. möta den ökade volymen har kansliet utökats med flera handläggare. Vidare har informations- och kommunikationsverksamheten förstärkts Slutligen har en utvärderingsverk- samhet byggts upp och etablerats inom . beviljades de enskilda projekten egna utvärderingsmedel, men finansieras med arvsfondsmedel. var kostnaderna för dessa Skr. 2010/11:145 utvärderingsinsatser . Som jämförelse kan nämnas att dessa kostnader var 2007. Tabell 4 visar hur stor andel av de beslutade projektmedel som är driftskostnader för Arvsfondsdelegationen . Dessa uppgår till . Tabell 4 Arvsfondsdelegationens driftskostnader i förhållande till beslutade projektmedel (procent) ökade driftkostnaderna i förhållande till beslutade projekt- medel jämfört med och ligger nu åter på samma nivå som 2007 och 2008. I kostnaderna ingår samtliga driftkostnader inklusive kostnader för utvärdering. En annan indikator för driftkostnaderna är kostnaderna i förhållande till antalet beslut som fattas. I tabell 5 visas utvecklingen av dessa kostnader. Tabell 5 Arvsfondsdelegationens driftskostnader per beslut (kronor) Denna indikator visar att driftskostnaderna i förhållande till verksam- heten ökade med . Driftskostnaderna per beslut har ökat , vilket kan förklaras av de organisatoriska förändringar som beskrivs i avsnitt 1.1. 3Beslut om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden Handläggning av ärenden om stöd ur Allmänna arvsfonden regleras i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. Arvsfondsdelegationen be- slutar, enligt lagen, om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. Enligt förordning (2004:484) om Allmänna arvsfonden ska Arvsfonds- delegationen lämna en verksamhetsberättelse till regeringen med en samlad redovisning av myndighetens stödgivning ur fonden. Verk- samhetsberättelsen för det senaste verksamhetsåret ligger till grund för denna skrivelse. 3.1Nyskapande och utvecklande verksamhet Stöd ur Allmänna arvsfonden ska enligt lagen om Allmänna arvsfonden främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för fondens tre mål- grupper; barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Stöd ur fonden ska i första hand lämnas till verksamhet som är nyskapande och Stöd beviljas som regel till organisationer som bedriver Skr. 2010/11:145 ideell verksamhet, dock kan offentlig huvudman beviljas stöd för ut- vecklingsverksamhet om det finns särskilda skäl. Så kan till exempel en kommun beviljas stöd för att genomföra ett projekt i nära samarbete med en ideell förening, men det ställs då särskilt höga krav på att projektet är nyskapande. Ett projekt kan enligt praxis beviljas stöd ur Allmänna arvs- fonden under normalt högst och en plan ska finnas över hur verk- samheten beräknas fortsätta efter projektets slut samt hur projektets erfa- renheter ska tas till vara och spridas. Stöd får inte ges till enskilda perso- ner eller till vinstdrivande företag och inte heller till reguljär förenings- verksamhet eller till organisationer som har funnits i mindre än . Projekt som beviljas stöd ska kunna bidra till att de berörda målgrup- pernas villkor och förutsättningar förbättras och utvecklas. En bedömning görs i vilken utsträckning företrädare för barn, ungdomar eller personer med funktionshinder själva är delaktiga i planeringen och genomförandet av projektet en bedömning av den så kallade brukardelaktigheten. På samma sätt görs en bedömning av graden av nyskapande i projektet. Syftet är att ge stöd till projekt som kan verka framåtsyftande och inspi- rera andra organisationer att starta liknande verksamhet. Stöd kan även lämnas till anläggningar, lokaler och utrustning till organisationer som bedriver ideell verksamhet, om det bedöms som sär- skilt angeläget. Den som beviljas stöd till lokaler eller anläggningar ska förbinda sig att under använda den lokal eller den anläggning som stödet avser och med de villkor som förutsattes när stödet beviljades. Arvsfondsdelegationen kan medge undantag från dessa villkor, om det finns särskilda skäl. Under beredningen av ärenden om stöd till anlägg- ningar, lokaler och utrustning inhämtas alltid uppgifter om tillgänglig- heten för personer med funktionsnedsättning. har kansliet tagit referenser hos kommuner, gjort avstäm- ningar med medsökanden och samarbetspartners samt genomfört skatte- kontroller av beviljade projekt vid drygt 500 tillfällen. 3.2Projektmedel beslutade av Arvsfondsdelegationen har fördelats till projekt efter ansökan till Arvsfondsdelegationen. Det är den näst största summa i Arvsfondens historia. Av dessa medel har fördelats genom löpan- de handläggning av organisationernas egna initiativ och har fördelats inom ramen för de två särskilda satsningar som Arvsfondsdelegationen ansvarat för. Tabell 6 visar utvecklingen av det stöd som beslutats av Arvsfondsdelegationen. Tabell 6 Utveckling av fördelningen av stöd, mkr har mängden beviljade projektmedel ökat med nästan två tredjedelar. Diagram 1 visar den totala fördelningen av beslutade medel per mål- Beslutade medel per målgrupp 2010 (totalt ) B e s l u t a d e me d e l u n d e r 2 0 1 0 ( t o t a l t 4 3 4 M k r ) beslutades om till projekt för och av ungdomar. Det är den näst högsta nivån i Arvsfondens historia. Vad gäller målgruppen barn var nivån på beslutade medel . Även det är den näst högsta nivån . För målgruppen personer med funktionsnedsättning har beslutade medel legat stabilt på en nivå kring . beslutades om stöd till denna målgrupp motsvarande . I arvsfondens redogörelse för fördelning av projektmedel redovisas projekt till förmån för barn eller ungdomar med funktionsnedsättning som barn- respektive ungdomsprojekt. Om dessa projekt istället redo- visas som projekt till förmån för personer med funktionsnedsättning, uppgår den totala volymen beslutade projektmedel till den målgruppen till ca hälften av beviljade projektmedel . Beviljade medel per målgrupp 20062010 (mkr) Beviljade medel per målgrupp 2006-2010 (Mkr) Registrering och handläggning av ärenden inkom 1897 ärenden till Arvsfondsdelegationen, vilket är en minskning jämfört med året innan. Ärendevolymen var därmed på samma nivå som . Samma utveckling gäller för inkomna ansökningar. Noteras bör att en- skilda personer inte kan beviljas stöd ur arvsfonden. Tabell 7 Inkomna ärenden till Arvsfondsdelegationen 3.4Antal bifall och avslag från Arvsfondsdelegationen har sammanlagt 1 464 beslut fattats. Det är en minskning med . Antalet fattade beslut var därmed på samma nivå som i början av femårsperioden. Tabell 8 Beslut tagna av Arvsfondsdelegationen Arvsfondsdelegationen har beslutat att avslå 1 017 ansök- ningar. Orsakerna till avslag har bland annat varit att projekten inte be- dömts vara tillräckligt nyskapande, att ansökan kommit från offentlig huvudman utan samarbete med ideell organisation eller avsett verksam- het som redan finns som reguljär verksamhet. Andra ansökningar har avslagits på grund av att de avsett kostnader för enstaka arrangemang, att de har gällt internationell verksamhet eller att ansökan kommit från en- skilda personer eller nystartade föreningar. I tabell 8 redovisas antalet bifalls- respektive avslagsbeslut . Eftersom vissa projekt omfattas av mer än ett beslut under är antalet bifallsbeslut något högre än antalet projekt som fått stöd. Bifall och avslag fördelade på målgrupper I genomsnitt har nästan en tredjedel av ansökningarna, exklusive ansök- ningar från enskilda personer, beviljats stöd . Denna andel har, totalt sett, legat över femårsperioden. Andelen ansökningar som får bifall ligger på för målgruppen personer med funktionsnedsättning samt i intervallet för målgrup- perna barn och ungdomar. De ansökningar som rör ungdomsprojekt ten- derar att få bifall i allt större utsträckning. Tabell 9 Fördelning av antal bifall och avslag på målgrupper 3.6Geografisk fördelning av bifall och avslag Mer än hälften, , av de medel som beslutades fördelades till lokala och regionala projekt. Det är samma andel som . Resterande medel fördelades till nationella projekt. Exempel på nationella projekt är barn- och ungdomsprojekt som sam- arbetar med kulturinstitutioner över hela landet eller en rikshandikapp- organisation som tagit fram en utbildningsstrategi för personer som har neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Två tredjedelar (274 stycken) av beviljade projekt är av lokal eller regional natur, medan resterande 141 projekt utgörs av nationella projekt. Samtliga län beviljades projektmedel . som tilldelades medel för endast ett projekt beviljades medel för fem projekt . Flest ansökningar kommer från föreningar i storstadsområ- dena, där det också finns högst antal föreningar och störst befolknings- underlag. I tabell 10 redovisas den länsvisa fördelningen av medel ur Arvsfonden till lokala och regionala projekt. Tabell 10 Regional fördelning av beviljade medel, tkr 4 Fördelning av stöd 2010 Som redovisats i avsnitt 3 fördelade Arvsfondsdelegationen sammanlagt till 415 projekt . I avsnitt 4.1 redovisas fördelningen av medel inom de av regeringen prioriterade områdena och i avsnitten 4.24.4 redogörs för det fördelade stödet 2010 uppdelat på målgrupperna barn, ungdomar och personer med funktionshinder. I avsnitt 4.5 redogörs för fördelning av lokalstöd och i avsnitt 4.6 presenteras Årets guldkorn 2010. På , , finns en projektdatabas med beskrivningar av samtliga projekt som fått medel ur Allmänna arvsfonden . 4.1Projekt inom de prioriterade områdena I det följande presenteras översiktligt projekt inom de åtta områden regeringen angivit som prioriterade i föregående års skrivelse till (skr.2009/10:145). I tabell 11 framgår att av beslutade medel har gått till projekt inom de av regeringen prioriterade områdena. Det motsvarar av de medel Arvsfondsdelegationen beslutade om , vilket är i nivå med året innan. till antalet var 329 av de projekt som beslutades inom de prioriterade områdena. Det motsvarar av årets beviljade projekt. Tabell 11 Projektfördelning inom de prioriterade områdena, tkr Motverka våld, trakasserier och mobbning Främjande av fysisk och psykisk hälsa Ökat tillträde till arbetsmarknaden Information och tillämpning av Föräldrastöd och främjande av ett FN:s konvention om rättigheter för 4.1.1Exempel på projekt inom de prioriterade områdena som beviljats medel LA Stories är ett ungdomsprojekt som drivs av Föreningen är , men som baseras på en bred samverkan mellan ideella, offentliga och privata aktörer. Projektet ska utveckla en långsiktig och hållbar dialog ungdomar emellan och mellan unga och vuxna i . Syftet med dialogen är att påverka och förändra attityder, förutfattade meningar och fördomar och därmed skapa förutsättningar för en gemensam värdegrund. I projektet ska ungefär 300 ungdomar med olika bakgrund och erfarenheter delta i workshops där de skapar berättel- ser om sina egna liv och sin livssituation. Med hjälp av digitala medel såsom bild, film, musik, ljud och effekter blir berättelsen visualiserad och kan spridas via flera lokala mediekanaler.