prop · GY03105 · 2011-03-16 00:00:00 — När kommissionen tilldelas befogenhet att anta genomförandeakter kontrolleras utövandet av dessa befogenheter Till skillnad från tidigare då rådet enhälligt fastställde villkoren för kontroll i ett beslut ska nu och rådet i en förordning fastslå allmänna regler och principer för Skr. 2010/11:105 medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter. Denna s.k. kommittéförfarandeförordning kommer att ersätta det be- fintliga kommittéförfarandebeslutet, som innehåller fyra olika förfaran- den: det rådgivande, det förvaltande, det föreskrivande samt det före- skrivande med kontroll. Det område som tidigare omfattades av det före- skrivande förfarandet med kontroll är genom artikel 290 i EUF-fördraget ersatt med bestämmelser för delegerade akter. Kommittéförfarande- förordningen som träder i kraft kommer således att ersätta bestämmelserna för de tre övriga förfarandena. Kommittéerna ska också fortsättningsvis bestå av medlemsstaternas företrädare och ha kommissionens företrädare som ordförande. Förord- ningen ska tillämpas i alla fall då kommissionen får genomförande- befogenheter såvida inte något område uttryckligen undantagits i fördrag- et eller genom förordningen. En faktapromemoria (2009/2010:FPM61) om förordningen om kommittéförfarandet har lämnats till . Denna förordning utgör ett effektivt instrument som ger kommissionen flexibilitet i utövande av genomförandebefogenheter som det finns utrymme för medlemsstaternas kontroll av att den befogenhet som tilldelats kommissionen utövas på ett ändamålsenligt sätt. Medborgarinitiativet en ny möjlighet Förordningen om ett europeiskt medborgarinitiativ syftar till att lägga fast de närmare villkor för medborgarinitiativ som förutses i artikel 11.4 samt i artikel 24 fördraget om EU:s funktionssätt. framförhandlades förordningen och en förstaläsnings- överenskommelse nåddes med . Ett medborgarinitiativ ska stödjas av minst en miljon unions- medborgare från minst en fjärdedel av medlemsstaterna. för den som vill underteckna ett initiativ ska vara den ålder som ger röst- rätt i valen till . av stöd för ett med- borgarinitiativ inleds ska det registreras hos kommissionen. ska vägras om initiativet klart strider mot EU:s värderingar eller om det på goda grunder bedöms som otillbörligt eller oseriöst. ha på sig att samla in det stöd som krävs, genom traditionell namninsamling eller elektroniskt via Internet i enlighet med vissa villkor. När tillräckligt stöd har uppnåtts och stödet kontrollerats av berörda medlemsstater, har kommissionen på sig att granska själva Kommissionen måste ta ställning till initiativet och de eventu- ella åtgärder som den avser att vidta. Kommissionen ska förklara sitt resonemang i ett offentligt dokument. Om alla krav är uppfyllda och initiativet därmed varit framgångsrikt, ska organisatören erbjudas möjlig- heten att presentera sitt initiativ vid en offentlig hearing i Europa- Regeringen har i förhandlingen framgångsrikt verkat för att med- borgarinitiativet utformas på ett sådant sätt att det kan användas i ska medborgarinitiativet ses som ett seriöst verktyg för ökad demokrati och medborgarinflytande. För att skapa trovärdighet Skr. 2010/11:105 behöver det därför finnas vissa formella krav, t.ex. vid verifiering av namnunderskrifter. Viss kontroll behövs också för att stävja eventuellt missbruk av de insamlade namnunderskrifterna. Regeringen anser att balansen är god i förordningen när det gäller att utforma ett användar- vänligt medborgarinitiativ och behovet av kontrollförfarande. Förordningen väntas antas för att sedan träda i kraft . 3.3Inrättandet av EU:s utrikestjänst På uppdrag av presenterade den höga representanten ett utkast till rådsbeslut om organisation och arbetsformer för EEAS (). Till grund för beslutet låg den rapport om den nya utrikestjänsten som togs fram av det svenska ordförandeskapet 2009. Innebörden av beslutet är att samla EU:s resurser på det utrikes- och säkerhetspolitiska området under en organisation och på så sätt få EU att uppträda mer kraftfullt och med en tydlig identitet gentemot resten av världen. En faktapromemoria (2009/10:FPM72) om rådsbeslutet om inrättandet av EEAS har lämnats till . Efter förhandlingar i rådet och med kommissionen kunde EU:s utrikes- ministrar enas om ett förslag . fördes förhandling- ar med , som enligt fördraget måste höras om beslutet. röstade ja till inrättandebeslutet. Förhandlingarna fortsatte , eftersom inrättandet av EEAS även förutsatte ändringar i EU:s budgetförordning samt tjänstföre- skrifterna för anställda vid , där är medbeslutande. röstade igenom föreslagna ändring- ar samt en ändringsbudget för EEAS . De utestående frågorna med löstes genom ett uttalande från den höga representanten där hon åtar sig att beakta geografisk balans och jämn könsfördelning vid rekryteringen till EEAS samt att ta upp frågan i sin årliga rapport om tjänstetillsättningar vid EEAS. De nämnda besluten gjorde det möjligt för den höga representanten att börja rekrytera personal till EEAS och bygga upp strukturerna. Från överförs personal från rådssekretariatet, kommissionen och medlemsstaterna till EEAS och därmed påbörjas organisationens uppbyggnad på allvar för att till kunna vara fullt utbyggd. För har det varit centralt att under förhandlingarna stödja den höga representanten och hennes mandat för att därigenom främja hennes samordnande roll och för att säkra kontinuitet och samstämmighet. EU:s gemensamma strategi för smart och hållbar tillväxt för alla 2020-strategin är en prioriterad fråga för . ekonomisk politisk samordning och strukturella reformer är viktiga förutsättningar för att ska komma stärkt ut ur de senaste årens ekonomiska turbulens och grunden läggas för långsriktig hållbar tillväxt, full sysselsättning och välfärd. strategin efter kommissionens breda konsultation och diskussioner i på det inledande genomförandet av strategin. En ny strategi för hållbar tillväxt och sysselsättning 2020-strategin är EU:s gemensamma strategi för smart och håll- bar tillväxt för alla. Den är en gemensam strategi för att möta långsiktiga utmaningar som globalisering, en åldrande befolkning och klimat- Den syftar till att driva på ekonomiska reformer som främ- jar hållbar tillväxt, full sysselsättning och hållbara offentliga finanser. 2020-strategin är efterföljaren till EU:s tidigare strategi för håll- bar tillväxt och sysselsättning Lissabonstrategin som löpte mellan antogs den nya strategin av Europeiska rådet efter kommissionens konsultation med medlemsstaterna, arbets- marknadens parter, intresseorganisationer och andra aktörer samt efter diskussioner i rådet och . Europeiska rådets informella möte En första orienterande diskussion om en ny gemensam tillväxtstrategi hölls i vid det informella toppmötet i den 11 Diskussionen kom i huvudsak att fokusera på en förstärkt styr- ning av den nya strategin, baserat på ett arbetspapper av Europeiska Det betonade vikten av ett begränsat antal kvantitativa mål, att identifiera flaskhalsar för tillväxt, att stärka nationella reform- program, en bättre uppföljning och övervakning, den externa dimen- sionen mot omvärlden samt Europeiska rådets roll. Vid mötet rådde en bred samsyn om vikten av att prioritera, fastlägga ett fåtal kvantifierbara mål samt vikten av Europeiska rådets roll som motor i 2020- framhöll vid mötet bl.a. vikten av att strategin fokuserar på ett litet antal övergripande prioriteringar och relevanta mål, att nationella mål måste sättas så att de respekterar medlemsstaternas nationella kompetens samt en effektiv och transparant utvärdering och uppföljning baserad på resultattavlor och goda exempel. Kommissionens meddelande om 2020 antog Kommissionskollegiet meddelandet 2020 En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (KOM(2010) 2020 slut- Meddelandet presenterade kommissionens vision om en ny strategi för en europeisk social marknadsekonomi baserad på tre övergripande prioriteringar: Smart tillväxt; Hållbar tillväxt och Tillväxt för alla. Kommissionen föreslår fem målsättningar (se nedan) som speglar de övergripande prioriteringarna för strategin och som i sin tur ska understödjas av ett brett spektrum av åtgärder på olika nivåer. Vidare ska kommissionen, under vart och ett av de tre prioriterade områdena, lägga fram sju så kallade flaggskeppsinitiativ (se nedan). Flaggskeppsinitiativen ska utgöra katalysatorer för utveckling inom de tre områdena. Strategins mål ska uppnås genom att fullt utnyttja till- gängliga instrument som den inre marknaden, EU-budgeten, privat finansiering samt den externa politiken. offentliga finanser är av- görande för att återställa förutsättningarna för hållbar tillväxt och syssel- sättning (se faktapromemoria 2009/10:FPM56). välkomnade i stort kommissionens förslag till ny strategi, både när det gäller övergripande inriktning och prioriteringar och i fråga om den föreslagna styrningsstrukturen. I diskussionen om den nya strategin har betonat vikten av en mer fokuserad strategi med ett begränsat antal prioriterade områden och med en tydlig målsättning att stärka långsiktiga konkurrenskraft och tillväxtpotential. har särskilt betonat: -vikten av att främja lika möjligheter för kvinnor och män på arbetsmarknaden, -starkare fokus på att minska utanförskap från arbetsmarknaden som ett medel att öka social delaktighet och minska fattigdom, -vikten av budgetkonsolidering, -vikten av en väl fungerande inre marknad och extern öppenhet, -möjligheterna med en omställning till en grön ekonomi. I diskussionen om de fem övergripande målen har verkat för ett tydligt jämställdhetsperspektiv i sysselsättningsmålet samt en tydlig arbetsmarknadsdimension i det femte målet om social delaktighet och fattigdomsbekämpning samt, när det gäller det sistnämnda målet, ut- verkat enighet kring behovet av att utveckla indikatorer i denna riktning. En första mer formell diskussion med slutsatser om 2020 hölls vid . Siktet var inställt på att nå enighet om strategins övergripande inriktning, styrningsstrukturen och övergripande målsättningar som grund för ett slutligt beslut vid toppmöte . Vid mötet enades stats- och regeringscheferna om fem mål- sättningar för sysselsättning, investeringar i FoU, energi och klimat, investeringar i utbildning samt social delaktighet och minskad fattigdom. Dock nådde man inte hela vägen fram när det gäller de två sistnämnda målen utan sköt det beslutet till toppmötet . Vidare beslutades att den nya strategin ska behandla de viktigaste flaskhalsarna som begränsar tillväxten på nationell nivå och på EU-nivå. Medlemsstaterna kommer att utarbeta nationella reformprogram där de fastställer vad som kommer att göras för att bidra till den nya strategins genomförande. Kommissionen ska vidareutveckla de åtgärder som ska vidtas på EU-nivå, särskilt genom s.k. flaggskeppsinitiativ. enades om att en gång utvärdera de framsteg som uppnåtts på både EU och nationell nivå för att genomföra strategin. Den makroekonomiska och strukturella utvecklingen samt utvecklingen av konkurrenskraften kommer att behandlas , tillsammans med Skr. 2010/11:105 bedömningen av den övergripande finansiella stabiliteten. initiativ omformulerades sysselsättningsmålet till att gälla kvinnor och män samt det femte målet till att fokusera på såväl social delaktighet som minskad fattigdom. Kommissionens förslag till integrerade riktlinjer presenterade kommissionen sitt förslag till integrerade riktlinjer för 2020-strategin. Riktlinjerna ska vara vägledande för de reformer som krävs på EU- nivå och nationell nivå för att kunna genomföra strategin. Kommissionens förslag innehöll tio riktlinjer, varav tre riktlinjer som be- handlar makroekonomisk politik, tre riktlinjer för mikroekonomisk politik samt fyra riktlinjer som behandlar sysselsättningspolitik, se faktapromemoria 2009/10:FPM81. välkomnade kommissionens förslag och kunde särskilt välkomna att antalet riktlinjer har minskat i antal liksom den uppdelning som föreslås mellan mikro-, makro- och sysselsättningspolitiken. I den följande diskussionen om riktlinjerna verkade för ändringar som pekar på de tillväxtfördelar som ett högt arbetskrafts- deltagande bland kvinnor utgör samt för att riktlinjerna skulle få ett tyd- ligare fokus på att skapa en väl fungerande arbetsmarknad, vilket är en förutsättning för minskat utanförskap och fattigdom (se även avsnitt 22.1 och avsnitt 23.4). Vid Europeiska rådets möte antogs en politisk överens- kommelse om 2020 en strategi för smart och hållbar tillväxt för alla. Vidare antogs slutligen de fem övergripande målen för strategin: 1.Sysselsättningsgraden ska uppgå till för kvinnor och män i åldersgruppen 2064. av EU:s BNP ska avsättas för FoU. 3.Utsläppen av växthusgaser ska minska i förhållande till nivåer. De förnybara energikällornas andel av den slutliga energikonsumtionen ska öka till och en ökning av energieffektiviteten ska eftersträvas. 4.Antalet elever som avbryter sin skolgång ska minska till och andelen 3034-åringar som har avslutat en eftergymnasial utbildning eller motsvarande utbildning ska öka till . 5.Social delaktighet ska främjas, framför allt genom minskad fattig- dom, genom att sträva efter att åtminstone 20 miljoner människor ska komma ur en situation där de riskerar att drabbas av fattigdom och social utestängning. Enligt slutsatserna från mötet ska medlemsstaterna fastställa nationella mål, med utgångspunkt i de övergripande målen. De nationella målen ska sättas med hänsyn till medlemsstaternas relativa utgångslägen och nationella förutsättningar samt i enlighet med nationella besluts- Skr. 2010/11:105 förfaranden. enades om nya integrerade riktlinjer för 2020-strategin som ska ligga till grund för genomförandet av strategin i medlemsstaterna och på EU-nivå. Av dessa följer att länderna ska genomföra reformer med syfte att uppnå bl.a. sunda offentliga finanser, förbättrat företagsklimat, förbättrad utbildning och forskning samt ökat arbetskraftsdeltagande. Riktlinjerna lyfter även fram vikten av öppna och väl fungerande marknader för att stärka EU:s globala konkurrenskraft. Riktlinjerna antogs formellt av rådet (Ekofin) (riktlinje 16: Allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken) respektive av rådet (EPSCO) (riktlinje 710: Sysselsättningsriktlinjerna): 1.Förbättra de offentliga finansernas kvalitet och hållbarhet. 2.Hantera makroekonomiska obalanser. 3.Minska obalanserna i euroområdet. 4.Optimera stödet för FoU och innovation, stärka kunskapstriangeln och utnyttja den digitala ekonomins potential. 5.Förbättra resurseffektiviteten och minska utsläppen av växthusgaser. 6.Förbättra företagsklimatet och konsumenternas situation samt modernisera industribasen i . 7.Öka kvinnor och mäns deltagande på arbetsmarknaden, minska den strukturella arbetslösheten och främja kvalitet i arbetet. 8.Utveckla en kvalificerad arbetskraft som motsvarar arbetsmarknadens behov och främja livslångt lärande. 9.Förbättra utbildningssystemens kvalitet och resultat på alla nivåer och öka deltagandet i den högre utbildningen eller motsvarande. 10.Främja social delaktighet och bekämpa fattigdom. Toppmötet antog också slutsatser om en förstärkt ekonomisk politisk samordning i (se kap. 2) som bl.a. innebär en tidsmässig samordning av stabilitets- och tillväxtpaketen och 2020-strategin. Rapportering och uppföljning av 2020 ska ske och integrerat med Stabilitets- och tillväxtpakten inom ramen för en årscykel som är bättre anpassad till de nationella budgetprocesserna. De nationella rapporterna ligger till grund för kommissionens och rådets bedömning av genomförandet av strategin och de landspecifika rekommendationerna till medlemsstaterna. Det går under benämningen en europeisk termin. Som ett led i genomförandet av 2020-strategin presenterade kommissionen sex av de sju aviserade flaggskeppsinitiativen : 1.En digital agenda för (presenterades . Se avsnitt 36.1). 2.Unga på väg (presenterades . Se avsnitt 45.1). 3.Innovationsunionen (presenterades . Se avsnitt 32.1). Industripolitik för en globaliserad tid (presenterades . 2010/11:105 avsnitt 30.1.4. 5.En agenda för ny kompetens och arbetstillfällen (presenterades . Se avsnitt 22.1). 6.Europeisk plattform mot fattigdom (presenterades . Se avsnitt 23.4. 7.Ett resurseffektivt (presenteras ) Andra centrala initiativ inom ramen för 2020-strategin är enhets- akten för den inre marknaden (se avsnitt 26.1) samt EU:s nya handels- strategi (se avsnitt 8.1) som presenterades av kommissionen respektive november. Flaggskeppen liksom inremarknadsakten och handelsstrategin har karaktären av handlingsplaner och redovisar ett stort antal åtgärder och initiativ från kommissionen på respektive område . har i diskussionen om flaggskeppen, inre mark- naden och handelspolitiken verkat för att inriktning och genomförande av dessa ska ha ett tydligt fokus på det övergripande målet för smart och hållbar tillväxt för alla och bidra till konkurrenskraft genom öppenhet, dynamiska och fungerande marknader, utrymme för innovation och omställnings, hög sysselsättning och långsiktigt hållbara offentliga finanser. I enlighet med den europeiska terminen (årscykeln), ska medlemsstaterna presentera nationella reformprogram senast som redovisar genomförandet av strategin i medlemsstaterna. Det inbegriper bland annat att länderna ska utforma nationella mål och identifiera hinder för tillväxt och faktorer som är viktiga för att stärka tillväxten. På begäran av kommissionen presenterade medlemsstaterna utkast till reformprogram . Regeringens utkast till reformprogram delgavs kommissionen och . Utkastet utgår från regeringens politik och förslag till åtgärder i budgetpropositionen för 2011och presenterar preliminära förslag till nationella målsättningar. Målen är baserade på beslutad politik och skarpa åtgärder presenterade i budgetpropositionen . Målen ska presenteras ekonomiska vårproposition och därefter i det slutgiltiga nationella reformprogrammet som ska lämnas till kommissionen senast . 5 Översynen av EU:s budget Regeringen välkomnar att kommissionen har presenterat meddelandet om en översyn av EU:s budget. Det utgör en grund för förslaget till ny flerårig budgetram för EU efter 2013 som kommissionen ska presentera . Budgetöversynen har sin grund i Europeiska rådets beslut Skr. 2005 om den gällande fleråriga budgetramen. Översynen ingår i det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin som , rådet och kommissionen slöt i (EUT C 139, Kommissionen fick då i uppdrag att göra en grundlig översyn av EU:s I förberedande syfte presenterade kommissionen 2007/08:FPM13). budgetöversynen och bjöd in till en bred samrådsprocess inom deltog i denna process och inkom med ett bidrag med rubriken för ett i förändring svar på kommissionens meddelande (dnr SB2008/2876). Kommissionen presenterade meddelandet om en översyn av EU:s budget (se faktapromemoria 2010/11:FPM35). synen behandlar inte, vilket heller aldrig har varit avsikten, kvantitativa aspekter av den fleråriga budgetramen. Översynen innehåller i stället kvalitativa resonemang om principer och riktlinjer för utformningen av den kommande fleråriga budgetramen. Kommissionen slår fast att budgeten bör bygga på ett antal grundläggande principer som europeiskt mervärde, solidaritet och ett tydligt resultatfokus. inkomstsidan i budgeten behandlas. Kommissionen ser en uppdelning av budgeten i fyra stora utgiftsområden och vill att budgeten ska bidra till att nå EU:s politiska prioriteringar, i synnerhet 2020-strategin. För en reform av inkomstsidan anges olika alternativ som skulle innebära en eller flera nya källor för egna medel som EU-moms och andra skatter. Kommissionens meddelande utgör en grund för förslaget till flerårig budgetram för perioden som kommissionen ska lägga fram Regeringen välkomnar att kommissionen har presenterat översyns- Den linje regeringen driver innebär att utgiftssidan bör moderniseras och reformeras genom omprioriteringar mellan utgifts- rubrikerna samt att den totala utgiftsvolymen bör minskas. budgetramen bör överensstämma med gemensamt fastställda prioriteringar för EU-samarbetet och insatserna bör styras av principen om europeiskt mervärde. Beslutade åtgärder ska vara ändamålsenliga och Meddelandet har inte behandlats i rådet, vilket regeringen beklagar. Utvidgningen är en av EU-samarbetets största framgångar och har starkt bidragit till säkerhet, stabilitet och ekonomisk utveckling i . fortsatta utvidgningsprocessen är av strategisk betydelse för hela unionen som ett centralt instrument för EU att främja sina intressen inom exempelvis utrikespolitik, energi, mänskliga rättigheter och transport. vidgningen var en prioriterad fråga för det svenska EU-ordförandeskapet. har även fortsatt sitt starka engagemang genom att konsekvent fästa stor vikt vid att principerna för utvidgningsprocessen upprätthålls samt insistera på att de åtaganden och beslut som fattats på Skr. 2010/11:105 utvidgningsområdet respekteras. har tagit viktiga steg mot ett eventuellt för- handlingsavslut , har getts officiell kandidatlandsstatus och förhandlingen med har fortsatt. Rådet har även beslutat att ansökan ska behandlas av kommissionen 2011. Kommissionen i sin tur rekommenderade att ges kandidatlandsstatus. presenterade kommissionen sitt årliga utvidgningspaket. Paketet innehåller dels en övergripande utvidgningsstrategi 2011, dels översynsrapporter för kandidatländerna , , och () samt länderna på västra , för- utom och där kommissionen presenterar yttranden (aviser). Övergripande tema för utvidgningsstrategin är att utvidgningen är viktig såväl för EU som för de berörda länderna. Utvidgningen är inte ett isolerat område utan bidrar även konkret till att stärka genomförandet av andra politikområden, som 2020-strategin, inre marknaden, energi, transport, klimat/miljö, rättsäkerhet samt EU som global aktör. delar över lag lägesbedömningen och de slutsatser som kommissionen presenterar. Inför och EU-anslutning beslutades att kommissionen även efter unionsinträdet skulle fortsätta att granska ländernas anpassningsarbete inom området för rättsliga och inrikes frågor samt inom jordbruksområdet. Granskningen sker inom ramen för den s.k. samarbets- och verifikationsmekanismen, vilket bl.a. innebär att länderna ska rapportera om sina framsteg till kommissionen var sjätte månad. Rådet slog återigen fast att samarbets- och verifikations- mekanismen fortsätter till dess fastställda riktmärken uppfyllts. Med framstegen under det svenska EU-ordförandeskapet som grund har tagit steget in i slutskedet av medlemskaps- Elva kapitel kunde stängas vilket sammantaget innebär att sju kapitel av 35 totalt återstår. beräknas kapitel 23 (rättsväsende och grundläggande rättigheter) bli särskilt viktigt för att förhandlingarna ska kunna av. interimsrapport av 2011 blir ett viktigt riktmärke för och EU om hur arbetet under detta kapitel fortskrider. Att närmar sig slutskedet av förhandlingarna framgår av den Där konstaterar kommissionen bl.a. att fortsätter att uppfylla de politiska kriterierna för medlemskap och att landet är en fungerande marknadsekonomi som bör kunna hantera Skr. 2010/11:105 konkurrenstrycket och marknadskrafterna inom unionen, trots den Betydande utmaningar återstår dock innan kan sägas uppfylla kraven. Man behöver exempelvis ytterligare intensifiera arbetet inom området för rättsliga och administrativa reformer, kampen mot korruption och organiserad brottslighet samt respekten för och skydd av minoriteter och flyktingars återvändande. Likaså måste genom- föra sitt omfattande reformprogram i syfte att minska de strukturella svagheterna i ekonomin. Slutligen är ett gott samarbete med internationella krigsförbrytar- tribunalen för det (ICTY) fortsatt en förutsättning för att förhandlingarna ska avslutas. Efter beslut av rådet inleddes anslutningsförhandlingarna med Förhandlingstakten har emellertid varit förhållande- vis låg, eftersom 19 av 35 förhandlingskapitel är frusna av EU på grund av det s.k. Ankaraprotokollet (tull- och handelsavtal) eller blockerade av