prop · GZ039 · 2011-09-20 00:00:00 — I det senare fallet kan noteras att kvinnor också är överrepresenterade på svenska lärarutbildningar. Av registerbeställningen framgår att många av de som ansöker om ett utlåtande är . Snittåldern vid ansökan om utlåtande är och hälften av alla sökande är mellan 28 och 39 år233. Spridningen i ålder är dock stor mellan de sökande: den yngsta är och den äldsta är . De sökande som ansöker om behörighetsbevis är något äldre än de som ansöker om utlåtande. Snittåldern är när de ansöker om behörighetsbevis. Hälften av de sökande är mellan 32 och 46 år234. Spridningen i ålder bland dem som ansöker om behörighetsbevis är något mindre än bland dem som ansöker om utlåtande. Den yngsta är och den äldsta sökande är . Det finns flera möjliga förklaringar till att de som ansöker om behörighetsbevis i snitt är något äldre. Aktgranskningen visar att en majoritet () vid ansökan anger att man har arbetat som lärare, i och/eller utomlands. Den sökande måste också nå uppsatta krav på kunskaper i svenska. Handläggare på har också framfört att många av dem som ansöker om behörighetsbevis har ansökt tidigare, fått avslag med hänvisning till kompletterande moment och sedan ansökt om behörighetsbevis igen när kompletteringen är avklarad. 233Den undre kvartilen är och den övre kvartilen är . 234Den undre kvartilen är och den övre kvartilen är . Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Aktgranskningen visar att de sökande som ansöker om utlåtande oftast har en utbildning från så kallat tredjeland, det vill säga utanför EU/EES/. av de sökande har en utbildning från tredjeland medan en femtedel har utbildat sig i EU/EES/. Registerdata235 visar att vissa länder är mer förekommande än andra. är det land som är i särklass vanligast: av de som ansöker om ett utlåtande har utbildat sig i . Ansökningarna från börjar emellertid minska236. Andra relativt sett vanliga utbildningsländer är (), (), () och (). Däremot är sökande med en utbildning från något av de nordiska länderna relativt ovanliga. Tillsammans utgör de av de sökande. av de som ansöker om behörighetsbevis är utbildade inom EU/EES/jämfört med som har en utbildning från tredjeland. Även i denna ärendetyp är enligt registeruppgifter237 det vanligaste utbildningslandet men inte i samma utsträckning som vid ansökan om utlåtande: av dem som ansöker om behörighetsbevis är utbildade i . Det är också relativt vanligt att de sökande är utbildade i (), () och (). Sökande utbildade i något av de nordiska länderna uppgår till . De sökandes kontakt med arbetsmarknaden Aktgranskningen visar att det är vanligt att den sökande ansöker om ett utlåtande för att söka arbete () eller för att studera vidare (). Många anger båda orsakerna. Utlåtandets huvudsyfte är enligt emellertid att underlätta inträdet på svensk arbetsmarknad. Uppgifter från indikerar att det finns lärosäten som rekommenderar sökande med utländsk utbildning att bifoga ett utlåtande från 235Uppgifter om utbildningsland som hämtats från registerbeställning från ska tolkas med en viss försiktighet, eftersom uppgift om utbildningsland saknas i en femtedel av ansökningarna om utlåtande. Avsaknaden av dessa uppgifter förklaras troligen av hur uppgiften om utbildningsland har hämtats ur ärendehanteringssystemet vid registerbeställningen. har därför gjort en extra kontroll av utbildningsland i de ärenden som varit föremål för aktgranskningen. 236Högskoleverket (2010). 237Uppgifter om utbildningsland för sökande som ansöker om behörighetsbevis ska tolkas med stor försiktighet eftersom uppgift saknas för av ansökningarna om behörighetsbevis. Avsaknaden av dessa uppgifter förklaras troligen av hur uppgiften om utbildningsland har hämtats ur ärendehanteringssystemet vid registerbeställningen. har därför gjort en extra kontroll av utbildningsland i de ärenden som varit föremål för aktgranskningen. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning vid ansökan till högskolans utbildningar, trots att lärosätena själva ska göra en egen bedömning av den sökandes tidigare utbildning.238 Det bidrar till en ökad ärendemängd på . Vilka ansöker om läkar- och sjuksköterskelegitimation hos ? De sökandes kön och ålder Vår registerbeställning från visar att könsfördelningen mellan de som ansöker om läkarlegitimation och som har en utbildning från annat land är relativt jämn (av de sökande är män). Det finns inte några stora skillnader vad gäller kön mellan gruppen med en läkarutbildning från EU/EES/(män) och de som har en utbildning från tredjeland (män). Det finns dock en stor skillnad jämfört med de som ansöker om sjuksköterskelegitimation, här utgör kvinnorna . Inte heller i detta fall finns några skillnader mellan de sökande med en utbildning från EU/EES/ och de med en sjuksköterskeutbildning från tredjeland. Även på den svenska sjuksköterskeutbildningen är kvinnor överrepresenterade. De sökande är men läkarna är något äldre De sökande med en läkarutbildning från tredjeland är i snitt när de ansöker om prövning. Spridningen i ålder är relativt stor men hälften av de sökande är mellan 31 och 40 år239. Vid ansökan om legitimation finns en skillnad i ålder mellan sökande utbildade i EU/EES/respektive tredjeland. Sökande med en tredjelandsutbildning är i snitt äldre () än sökande med en utbildning från EU/EES/(i snitt 36 år240). Åldersskillnaden förklaras av att sökande med en läkarutbildning från tredjeland först måste gå igenom kompletteringsprogrammet innan man kan ansöka om legitimation. 238Intervjuer med företrädare för ledning och med handläggare . Detta bekräftas också av vår enkätundersökning till de lärosäten som anordnar kompletterande högskoleutbildningar, se kapitel 4. 239Undre kvartil och övre kvartil . Den sökande som är yngst är och den som är äldst är . 240EU/EES/Schweiz-läkarnas ålder varierar . Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning De sökande som har en sjuksköterskeutbildning från tredjeland är i snitt när de ansöker om prövning. Jämfört med läkare från tredjeland är spridningen i ålder något mindre och i hälften av ärendena är de sökande mellan 28 och 37 år.241 Precis som för läkarna är de som ansöker om sjuksköterskelegitimation med en utbildning från EU/EES/något yngre (i snitt 36 år242) medan de som har en utbildning från tredjeland i snitt är vid legitimationsansökan. Vanligt att läkare är utbildade i och medan sjuksköterskor ofta är utbildade i och Av vår aktgranskning framgår att är det vanligaste utbildningslandet bland de sökande som ansöker om läkarlegitimation och som är utbildade i tredjeland. Av de sökande hade utbildat sig till läkare i . Andra vanligt förekommande länder är () och (). Fördelningen mellan de sökandes utbildningsländer har enligt handläggare på förändrats genom att har minskat och bland annat har ökat. Det sista anses bero på förändrade regler vad gäller arbetskraftsinvandring243, något som lett till en ökning av ansökningar om prövning från personer som bor i andra länder, till exempel . Gruppen sjuksköterskor med utbildning i tredjeland som beviljats legitimation vi undersökt är liten (34 personer), varför det är vanskligt att dela in de sökande i grupper. Värt att notera är dock att det är relativt vanligt med en sjuksköterskeutbildning från eller . Fyra sökande vardera har utbildat sig i respektive . Alla dessa sökande har dessutom svenska som modersmål. Nordisk utbildning vanlig bland utbildade i EU/EES/ Av vår registerbeställning framgår att en stor grupp av de som ansöker om en svensk läkarutbildning och är utbildade inom EU/EES/har en utbildning från något av de nordiska länderna (28 procent244). Därutöver är () och () vanliga länder. 241Undre kvartil och övre kvartil . Den sökande som är yngst är och den som är äldst är vid ansökan om prövning av sjuksköterskeutbildning. 242Undre kvartil och övre kvartil . Den sökande med en utbildning från EU/EES/som är yngst är och den som är äldst är vid ansökan om legitimation. 243Sverige ändrade sina regler kring arbetskraftsinvandring . Det medför bl.a. att sökande med ett arbetserbjudande får komma till . 2007/08:147, bet. 2008/09:SfU3, rskr. 2008/09:37. 244Uppgiften baseras på en sammanslagning av de som fått svensk läkarlegitimation utifrån överenskommelsen om gemensam nordisk arbetsmarknad för viss hälso- och sjukvårdspersonal och veterinärer (1994:2) och EU:s yrkeskvalifikationsdirektiv. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Bland de sjuksköterskor som utbildat sig i EU/EES/och fått svensk legitimation är en nordisk utbildning ännu vanligare. Ungefär 55 procent245 av de sökande är utbildade i något nordiskt grannland. Därutöver är ett vanligt utbildningsland, . En majoritet har arbetat inom yrket Av aktgranskningen framkommer att nio av tio sökande () vid ansökan om prövning av läkarutbildning från tredjeland anger att de har tjänstgjort som läkare efter examen. Kvinnor har tjänstgjort i ungefär lika hög grad som män246. I gruppen sökande med utbildning från har alla utom en av de 42 sökande angivit att de har tjänstgjort som läkare efter examen. En majoritet av de sökande från tredjeland (21 av 34 sökande, ) anger att de har tjänstgjort som sjuksköterska efter avslutad examen. Det är en lägre andel än läkarna. Det finns inga större skillnader mellan kön, ålder eller utbildningsland i fråga om tidigare tjänstgöring. 245Uppgiften baseras på en sammanslagning av de som fått svensk läkarlegitimation utifrån överenskommelsen om gemensam nordisk arbetsmarknad för viss hälso- och sjukvårdspersonal och veterinärer (1994:2) och EU:s yrkeskvalifikationsdirektiv. av männen och av kvinnorna anger att de har tjänstgjort som läkare efter examen. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Bilaga 4 Utfall i och bedömnings- och prövningsprocesser Resultatet av granskning av respektive bedömnings- och prövningsprocesser presenteras i kapitel 2 och 3. Denna bilaga kompletterar den redovisningen. Utfallet av bedömning av utländska högskoleutbildningar Vilka utbildningar bedömer ? För utlåtanden gäller att efter ansökan bedömer utländska högskoleutbildningar som är långa och som avslutats med en examen. För lärarbehörighet bedömer all lärarutbildning. Högskolan som utfärdat den utländska examen ska vara erkänd av landets utbildningsmyndighet eller motsvarande organisation. utlåtanden anger kortfattat vilken svensk högskoleexamen som den utländska utbildningen motsvarar och kan användas av den sökande på arbetsmarknaden. behörighetsbevis anger i vilka ämnen och årskurser läraren är behörig att undervisa och kan användas när den sökande vill söka tillsvidareanställning som behörig lärare. Utfall vid ansökan om utlåtande Det är något vanligare att en sökande med utbildning från tredjeland får ett utlåtande, jämfört med en sökande som har en utbildning från EU/EES/ (se tabell I). Enligt handläggare på kan det förklaras av de postgymnasiala utbildningar som finns i bland annat många central- och östeuropeiska länder som ingår i EU och som det inte ingår i uppdrag att bedöma. Dessa utbildningar ska i stället bedömas av Myndigheten för . Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Utfall vid ansökan om utlåtande (procent) Sökande med utbildning från tredjeland Sökande med utbildning från EU/EES/ Källa: granskning av 100 akter av ärendetyp 51. Den bedömda nivån på de sökandes högskoleutbildning I det utfärdade utlåtandet gör en bedömning av nivån på den utländska högskoleutbildningen. Aktgranskningen visar att det är vanligast att utbildningen bedöms motsvara en kandidatexamen () eller någon form av yrkesexamen (). Enligt aktgranskningen återfinns examensnivån högskoleexamen enbart bland bedömda utbildningar från tredjeland, medan nivån magister-/masterexamen är vanligare bland utbildningar från EU/EES/än bland utbildningar från tredjeland. En förklaring kan vara att sökande med en utbildning från tredjeland ofta har en kortare förutbildning, vilket sänker nivån på högskoleutbildningen. En annan förklaring är att utbildningssystemen ibland annat EU-länderna är harmoniserade med varandra, vilket underlättar en bedömning mot svenska högskoleutbildningar. Om den bedömda utbildningen enligt handläggarna inte når upp till de krav som ställs på till exempel kandidatnivå, blir bedömningen på en lägre nivå. Utlåtandena innehåller ofta ett huvudämne och en kommentar I de allra flesta utlåtandena () anges ett huvudämne. Företagsekonomi och olika typer av ingenjörer är relativt vanligt förekommande bland de angivna ämnena. Även moderna språk förekommer ofta.247 Enligt handläggare krävs det att ett ämne kan fastställas för att en utbildning ska kunna bedömas till nivåer som kräver ämnesfördjupning, till exempel för en kandidatexamen eller högre examensnivåer. har dock mycket breda eller tvärvetenskapliga utbildningar som är svåra att ämnesbedöma. resultat kan därför i detta avseende vara något i överkant. 247Aktgranskningen visar att företagsekonomi anges i av utlåtandena (13 av 72 utlåtanden med ett ämne). Högskoleingenjör förekommer i av fallen (10 av 72 utlåtanden med ett ämne) och civilingenjör i av fallen (4 av 72). Något modernt språk förekommer sammantaget i av utlåtandena (7 av 72 utlåtanden med ett ämne). Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Det är också, enligt aktgranskningen, mycket vanligt () att det förekommer en kommentar i de utfärdade utlåtandena. Kommentaren handlar mestadels om utbildningens inriktning eller specialisering (sker i av fallen). Det är även vanligt att kommentaren innehåller information om ämnen som ligger utanför huvudområdet (av fallen). Kommentaren kan ge framtida arbetsgivare mer information om den sökandes utbildning men tar tid att ta fram eftersom det krävs ytterligare utredning för att kommentaren inte ska bli missvisande. Det är mycket ovanligt att den sökande begär omprövning av bedömning (). Om en sökande har en utbildning inom ett reglerat yrke som någon annan myndighet eller organisation ska bedöma, överför ansökan till behörig myndighet. Även det är ovanligt: inget av de ärenden som ingick i aktgranskningen var föremål för överföring.248 Utfall vid ansökan om behörighetsbevis Det är vanligare att en sökande med en utbildning från EU/EES/får ett behörighetsbevis (se tabell II). Sökande med en utbildning från tredjeland får oftare avslag, och avskrivningar förekommer enbart för denna grupp. Enligt handläggare kan det förklaras av att yrkeskvalifikationsdirektivet utgår från ett ömsesidigt erkännande även när det finns väsentliga skillnader i utbildningens omfattning. Utfall vid ansökan om behörighetsbevis (procent) (helt) avslag från EU/EES/ Källa: granskning av 100 akter av ärendetyp 53. I kolumnen andel behörighetsbevis ingår även de ansökningar som resulterar i delvis avslag. 248 granskning av 100 ärenden av ärendetyp 51. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning De som får behörighetsbevis får antingen en eller flera behörigheter bedömda. Vanligast är att en sökande får behörighet att undervisa i och gymnasiet i ett särskilt ämne (se tabell III). Även modersmålslärare förekommer ofta bland de utfärdade behörigheterna. Fördelning av utfärdade behörigheter (procent) Behörighet att undervisa i grundskola Behörighet att undervisa i grundskola i särskilt ämne Behörighet att undervisa i grundskola och gymnasium i särskilt ämne Behörighet att undervisa i gymnasium i särskilt ämne Källa: granskning av 100 akter av ärendetyp 53. Tabellen summerar till eftersom ett behörighetsbevis kan innehålla fler än en behörighet. De behörigheter som redovisas i tabellen är en sammanslagning av ett antal närliggande behörigheter. Aktgranskningen visar vidare att knappt hälften av ansökningarna får helt avslag och får delvis avslag. Med delvis avslag menas att den sökande ansöker om behörighetsbevis för flera olika lärarbehörigheter men att efter prövning utfärdar ett behörighetsbevis för enbart någon eller några, men inte alla, behörigheter. Den sökande får då information från , som innehåller dels det behörighetsbevis som har utfärdats, dels information om vilka delar av ansökan som har avslagits. Det finns en spridning mellan skälen till avslag. () har orsaken med innehållet i utbildningen att göra, till exempel att det saknas väsentliga moment249. Även brister i omfattning vad gäller den praktisk-pedagogiska delen eller undervisningsämnet är vanligt (). Att utbildningen är för kort eller att svenska språket saknas är orsak till avslag i vardera ungefär en femtedel av fallen.250 249Den sökandes utbildning kan till exempel sakna vissa moment som läs- och skrivinlärning i svenska, kemilaborationer, svensk/nordisk historia, nordisk flora/fauna eller simning/ vintersporter. 250Riksrevisionens granskning av 100 ärenden av ärendetyp 53. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Den sökande får en kompletteringshänvisning vid avslag Aktgranskningen visar också att alltid vid avslag hänvisar den sökande till komplettering för att uppnå behörighet. hänvisas till kompletterande studier för en svensk lärarexamen. Det är också vanligt () att de sökande hänvisas till olika kombinationer av komplettering, något som kan innehålla till exempel kompletterande studier, en introduktionsperiod och ett lämplighetsprov, ibland i kombination med svenska. I det fall fattar ett beslut som går att överklaga till förvaltningsrätten får den sökande också information om den möjligheten. De allra flesta () väljer dock att inte överklaga beslut. När överklagande sker har möjlighet att ompröva sitt beslut. Aktgranskningen visar att , om nya uppgifter inte inkommit, vidhåller sitt beslut (sker i fyra av sex överklagade beslut i aktgranskningen).251 kan även, kostnadsfritt och utan väntetid, lämna förhandsbesked till en arbetsgivare som så begär. Det har dock bara skett i en liten andel () av de ansökningar om behörighetsbevis som undersöktes i aktgranskningen. De sökandes komplettering av ansökan till aktgranskning visar att begär komplettering för ungefär en tredjedel () av ansökningarna om utlåtande och för drygt hälften () av ansökningarna om behörighetsbevis. I snitt tar kompletteringen av en ansökan om utlåtande och av en ansökan om behörighetsbevis (se tabell 1 och 2 i kapitel 2)252. Dessa snittider påverkas såväl av ärenden där kompletteringen tar mycket som av ärenden där kompletteringsmomentet av inom en och (och där kompletteringstiden blir ). En mycket lång kompletteringstid kan bero på att handläggarna tidigare, i syfte att underlätta 251Riksrevisionens granskning av 100 ärenden av ärendetyp 53. 252Uppgifterna om genomsnittlig kompletteringstid är möjligen något lågt räknade, enligt intervju med handläggare på . Om vi i stället tittar på de ärenden där kompletteringsmomentet har tagit än en kalenderdag, ser vi att den genomsnittliga kompletteringstiden för ärendetyp 51 i stället är (baserat på 3 321 ärenden). För ärendetyp 53 är då den genomsnittliga kompletteringstiden (baserat på 507 ärenden). Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning för den sökande, låtit ett ärende ligga öppet för komplettering , till exempel då den sökande studerat svenska. En annan förklaring är att ansökningar om utlåtanden genomgår en administrativ åtgärd i samband med att de avskrivs när den sökande inte har inkommit med komplettering (så kallad avskrivningsrunda). Orsaker till att komplettering begärs För både ansökningar om utlåtanden och om behörighetsbevis är avsaknaden av bilagor till ansökan, enligt aktgranskningen, den främsta orsaken till att begär komplettering (). Vanligtvis saknas bilagor som ämnesförteckning, diplom/examensbevis och, för dem som ansöker om behörighetsbevis, tjänstgöringsintyg. att komplettering begärs är att det finns brister i vidimeringen av bifogade handlingar (i av fallen för ansökningar om utlåtanden och i av fallen för ansökningar om behörighetsbevis). För dem som ansöker om behörighetsbevis som lärare kan också avsaknaden av ett bifogat intyg om uppnådda svenskkunskaper () och att avgiften inte är betalad () vara anledning till begäran om komplettering. Utfallet av prövning av utländska läkar- och sjuksköterskeutbildningar Utfall för sökande med utbildning från EU/EES/ - har 2 309 personer med en läkarutbildning från EU/EES/fått svensk läkarlegitimation. Därutöver beslutade i tre fall om avslag på legitimationsansökan. Orsaken varierade: en sökande hade fått inskränkt förskrivningsrätt och en blivit deslegitimerad i annat EES-land. Den tredje sökandes ansökan avslogs med motiveringen att den sökande inte fullgjort den utbildning som krävs. har 558 sökande med en sjuksköterskeutbildning från EU/EES/fått svensk sjuksköterskelegitimation. har 117 sökande fått avslag och tre ansökningar har avskrivits.253 Det relativt stora antalet avslag förklaras av handläggare på med att många av de sökande från EU/EES/har en sjuksköterskeutbildning som inte anses likvärdig enligt EG-direktivet. Utbildningen kan vara för gammal eller på en för låg nivå för att den ska kvalificera till en svensk sjuksköterskelegitimation. 253 registerbeställning från . Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Utfall för sökande med en läkarutbildning från tredjeland Mellan och har 462 sökande utbildade i tredjeland fått svensk läkarlegitimation. Till det kan läggas 17 sökande som blivit avskrivna eller avstängda under processen fram till legitimation. En sökande blev avskriven med hänvisning till fortsatt högskoleutbildning och 16 sökande har blivit avstängda då de inte klarat av det medicinska kunskapsprovet på tre tillfällen.254 Efter den inledande prövningen fattar beslut om kompletteringsprogram. I tabell IV redovisas fördelningen på olika innehåll i beslutade kompletteringsprogram för läkare utbildade i tredjeland. Kompletteringsprogrammets innehåll för läkare (procent) Källa: granskning av 104 akter från läkare utbildade i tredjeland. Med annat avses att den sökande redan har uppnått de uppsatta kraven på svenska språket och därför får ett kompletteringsprogram som enbart består av kunskapsprov eller provtjänstgöring. För sökande som får beslut om medicinskt kunskapsprov består provet av ett skriftligt och ett praktiskt moment, som görs . Provet ges (). En sökande kan bli godkänd på delar av provet, och får då göra om enbart de delar han eller hon blivit underkänd på. Några sökande som fått legitimation har i stället verkat inom ramen för ett så kallat särskilt förordnande att utöva läkaryrket för icke-legitimerade läkare (se tabell IV). Det handlar om specialister där någon svensk sjukhusklinik ansöker om tidsbegränsat förordnande255. 254Riksrevisionens registerbeställning från . 255Se (SOSFS 2000:6) föreskrifter om särskilt förordnande att utöva läkaryrket för icke legitimerade läkare. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning När den sökande blivit godkänd på det medicinska kunskapsprovet eller provtjänstgöringen fattar beslut om så kallat villkor för legitimation. Aktgranskningen visar att drygt hälften, , av de beslutade villkoren för legitimation utgörs av enbart en kurs i samhälls- och författningskunskap256. Den måste alla bli godkända på för att få legitimation. Näst vanligast () är att få ett villkor som består av författningskursen i kombination med allmäntjänstgöring, AT (). Alla sökande som får beslut om att göra det medicinska kunskapsprovet måste göra AT. En mindre grupp, , får göra så kallad väl vitsordad tjänstgöring. Det kan beskrivas som en mini-AT för de sökande som initialt fick beslut om provtjänstgöring, men där kliniken i sitt provtjänstgöringsutlåtande anser att ytterligare tjänstgöring behövs inom andra områden innan legitimationskraven kan anses uppfyllda. Utfall för sjuksköterskor utbildade i tredjeland