prop · GZ031d14 · 2011-09-20 00:00:00 — Som ett led i denna strävan har bestämts att det högsta ersättningsbeloppet för insättningsgarantin inom EU ska vara . höjdes därmed det maximala ersättningsbeloppet i den svenska insättningsgarantin från till . En annan åtgärd är att utbetalningstiden för insättningsgarantin har förkortats från 3 månader samt att kan besluta om att insättningsgarantin ska träda in när insatta medel inte är tillgängliga. utlöstes garantin först efter en konkurs. försattes den danska banken i konkurs av en dansk domstol. Sparare i bankens svenska filial omfattades av den danska insättningsgarantin. Filialen hade tecknat ett avtal om komplettering med den svenska insättningsgarantin. Vid det aktuella tillfället uppgick den svenska insättningsgarantin till det högsta beloppet av respektive , medan den danska insättningsgarantin uppgick till . På utbetalningsdagen var mindre värda än varför den svenska insättningsgarantin fick täcka mellanskillnaden, som för de 825 berörda kunderna uppgick till sammanlagt . Avgifter för insättningsgarantin och fondens värde Insättningsgarantin finansieras genom årliga avgifter från de anslutna instituten. Drygt 150 institut är anslutna till garantin. Enligt gällande bestämmelser ska den sammanlagda årliga avgiften uppgå till av de totala garanterade insättningarna. Institutens avgift varierar beroende på hur stor andel kapital institutet har jämfört med övriga institut. De totala garanterade insättningarna uppgick till . Den totala avgiften blev därmed . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Avgifterna placeras i en fond som förvaltas av Kammarkollegiet på uppdrag av . Placeringarna görs i statsobligationer och på ett räntebärande konto i . Vid utgången av uppgick insättningsgarantifondens värde till . Investerarskyddet gäller när ett institut har gått i konkurs och det visar sig att kunden inte kan få ut sina värdepapper eller pengar. Kundens värdepapper och pengar ska dock vara åtskilda från institutets tillgångar, vilket i normalfallet innebär att värdepapperna och pengarna lämnas ut vid en konkurs. Skyddet infördes i och baseras på ett EU-direktiv (97/9/EG). Investerarskyddet är begränsat till per kund och institut. Arbetet med att hantera ersättningsfallet med anledning av (CTA) konkurs fortsatte . uppgick de kostnader som ersättningsfallet medfört för staten till ca . Kostnaderna ska fördelas mellan de institut som var anslutna till investerarskyddet vid konkurstillfället (2004). Institut anslutna till investerarskyddet betalar en avgift för administrationen av skyddet. Om investerarskyddet aktiveras tas de tillkommande kostnaderna för ersättningsfallet ut i efterhand. utvecklade en modell som kommer att användas för att fördela kostnaderna för det ersättningsfall som uppstod när CTA gick i konkurs. är stödmyndighet enligt lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditinstitut (stödlagen). Med stöd av lagen kan åtgärder vidtas för att motverka allvarliga störningar i det finansiella systemet. Stödåtgärderna ska så långt som möjligt vara affärsmässiga. De får inte heller leda till otillbörlig snedvridning av konkurrensen. Åtgärderna ska utformas så att statens långsiktiga kostnader för stödet minimeras och så att insatserna i möjligaste mån kan återfås. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Garantiprogrammet för bankers m.fl. upplåning Det statliga garantiprogrammet inrättades av regeringen under finanskrisen , se förordning (2008:819). Syftet med garantiprogrammet var att underlätta bankernas och bostadsinstitutens upplåning och därmed ge bättre förutsättningar för företag och hushåll som behövde låna pengar. Programmet löpte ut . De sista garantierna förfaller . Nedan ges en kort beskrivning av i vilken omfattning garantiprogrammet utnyttjats. Ramen för garantiprogrammet var inledningsvis . halverades ramen till . När de utställda garantierna var som störst, , garanterades inom programmet. I takt med att finansoron avtog började gamla garantier löpa ut i en snabbare takt än nya ställdes ut. har de garanterade volymerna successivt minskat och har inga nya garantier ställts ut. Vid utgången av uppgick den garanterade volymen till 176 miljarder för att minska till . Under förutsättning att inga nya garantier ställs ut förväntas volymen uppgå till vid slutet av 2011 och till vid slutet av 2012. I diagram 10.3 framgår de garanterade volymerna i miljarder kronor om inga nya garantier ställs ut. Diagram 10.3 Omfattning av åtagandet inom garantiprogrammet beräknades programmet komma att ge en nettointäkt på , baserat på en uppskattning av avgifter under programmets hela livslängd. Den nuvärdesberäknade förväntade intäkten uppgår till och motsvarande för- väntade kostnader till . Inga infrianden har skett. Syftet med kapitaltillskottsprogrammet var att möjliggöra för banker och bostadsinstitut att utöka sin utlåning till företag och hushåll för att på detta sätt undvika en kreditåtstramning. Kapitaltillskott kunde endast ges till solventa banker och bostadsinstitut och då i form av lån och insatserna finansierades genom stabilitetsfonden. Endast en bank, , har deltagit i programmet. Staten bidrog i samband med en nyemission i banken med . motsvarade börsvärdet på Nordeaaktierna i nyemissionen . Värdeökningen motsvarar och beror främst på en positiv aktiekursutveckling, men även på att emissionen genomfördes till en kraftig rabatt. beslöt regeringen att svenska statens aktier i ska avyttras. Avyttringen ska ske proportionellt mellan de aktier som förvaltas av och de aktier som innehas av stabilitetsfonden. Försäljningslikviden från de aktier som innehas genom stabilitetsfonden ska, efter avdrag för försäljningskostnader, inlevereras till stabilitetsfondens konto i . Särskilt stöd till kreditinstitut I sin roll som stödmyndighet kan ge ett finansiellt institut stöd om det skulle få så stora problem att det finns risk för en allvarlig störning i det finansiella systemet i . gav () ett stödlån. Regeringen rapporterade senast i budgetpropositionen om ärendet samt om att en tvist inletts. CIB:s förra ägare har begärt att värdering av CIB och ska prövas av till kreditinstitut, dvs. det organ för tvistlösning som inrättats enligt stödlagen. Huvudförhandling i har genomförts och ett beslut förväntas . Tvisten i allmän domstol om pantavtalets giltighet och huruvida övertagandet gick rätt till är på begäran av parterna vilande i avvaktan på utslaget i . beslutade att bygga upp en stabilitetsfond i form av ett konto i . Stabilitetsfonden finansierar statens stödinsatser inom ramen för stödlagstiftningen. Inledningsvis tillfördes fonden . Målet är att fonden , dvs. till 2023, ska uppgå till motsvarande av BNP. uppgick stabilitetsfondens totala behållningar exklusive Nordeaaktierna till . Om Nordeaaktierna inkluderas till bokfört värde uppgick behållningarna till och till om i stället marknadsvärdet används. har inlett en granskning av stabilitetsfonden. Frågorna som granskas är om fondens utformning är ändamålsenlig och effektiv samt om fonden i samband med AB:s nyemission användes på ett sätt som överensstämde med intentioner. Regeringen tillsatte en kommitté med uppdrag att genomföra en översyn av regelverket för hantering av finansiella kriser (dir. 2011:6). I uppdraget ingår bl.a. att utreda och föreslå ett system för stabilitetsfonden med en riskdifferentierad avgift. Kommittén ska även utvärdera för- och nackdelar med en målsatt nivå för stabilitetsfonden. Uppdraget ska redovisas . Tabell 10.6 Översikt, stabilitetsfonden Kapital, anslag till fonden Influtna garantiavgifter t.o.m. 20110630 CIB och MM (netto exkl.förvaltningskostn.) Tillförd ränta på behållning Fondbehållning inkl. Nordea bokfört värde Fondbehållning inkl. Nordea marknadsvärde 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 De förvaltningskostnader som kan hänföras till uppdrag som stödmyndighet tas från stabilitetsfonden. Regeringen fastställer ett kostnadstak för stödmyndighetens förbrukning. uppgick stödmyndighetens förvaltningskostnader till , vilket var lägre än kostnadstaket på . uppgick kostnaderna till . Prognosen för helåret beräknas till , vilket är lägre än kostnadstaket på . De samlade förvaltningskostnaderna, från det att stödmyndigheten inrättades , uppgår till . Av detta utgör konsultkostnader . Förvaltningskostnaderna är beroende av händelseutvecklingen och de åtgärder som vidtas inom ramen för stödmyndighetens verksamhet. Regeringen har för avsikt att fastställa ett kostnadstak för stödmyndighetens förvaltningskostnader även avseende 2012. Nuvarande prognos, som bygger på att inga nya ärenden inom kapitaltäckningsprogrammet eller garantiprogrammet aktualiseras, pekar på att stödmyndighetens förvaltningskostnader kommer att uppgå till 2012. till kreditinstitut har till uppgift att pröva vissa tvister enligt stödlagen. har även till uppgift att pröva vissa ansökningar och överklaganden enligt lagen om insättningsgaranti. Nämndens förvaltningskostnader belastar stabilitetsfonden, med undantag av kostnader för insättningsgarantiärenden som belastar insättningsgarantifonden. Regeringen har beslutat om ett tak för förvaltningskostnader. är taket satt till . 10.2.3 Analys och slutsatser Det är av stor vikt för såväl staten som helhet som för enskilda myndigheter att finansieringslösningarna i staten är ändamålsenliga och effektiva. Genom att samla ansvar och expertis för statens betalningar, statsskulden, garantier, lån och bankstöd hos får staten en effektiv finansförvaltning. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Internbanksverksamheten har utvecklats i enlighet med uppdrag. Ramavtal för betalningstjänster har upphandlats och åtgärder för att öka säkerheten i den statliga betalningsmodellen har vidtagits. Styckkostnaderna för statens betalningar har minskat , men var oförändrade . När de nya ramavtalen träder i kraft bedöms dock kostnaderna minska ytterligare. Den årliga kundenkäten visar på att myndigheterna är nöjda med internbankens service och tjänster. Sammantaget gör regeringen bedömningen att målen för statens internbank har uppnåtts. Regeringen lämnar en skrivelse till innehållande en utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning. Utvärderingen görs över rullande femårsperioder. Nästa utvärderingsskrivelse ska avse perioden 20072011 och kommer att överlämnas till . visar de kvantitativt mätbara delarna i statsskuldsförvaltningen positiva utfall, med undantag för den aktiva förvaltningen som visade ett negativt resultat på . Den långsiktiga positionen för en starkare krona slutavvecklades , med en vinst om . Vinsten minskar kostnaden för statsskulden med motsvarande belopp. Det kalkylmässiga resultatet för realupplåningen ökade med . Privatmarknads-upplåningen bidrog med besparingar på . Regeringens preliminära bedömning är att målet för statsskuldsförvaltningen har uppnåtts. Den slutliga utvärderingen av resultatet kommer att göras i utvärderingsskrivelsen . Finansoron och den kraftiga konjunkturnedgången har inneburit flera nya och stora uppdrag för garanti- och kreditverksamhet. Kreditgarantier har utfärdats till företag i bilindustrin som söker lån från Europeiska investeringsbanken. Utlåning har skett till inom de ramar som riksdag och regering beslutat. Riksgäldkontoret har även lämnat förslag till regeringen kring regelverket för garanti- och kreditverksamheten. Regeringen bedömer att garanti- och kreditverksamheten har bedrivits i enlighet med de mål och uppdrag som tilldelats. har hanterat ett nytt ersättningsfall inom insättningsgarantin och arbetat vidare med ett tidigare ersättningsfall inom investerarskyddet. Avgifterna för insättningsgarantin har mottagits och placerats i insättningsgarantifonden. bedöms ha hanterat uppgifterna i enlighet med sitt uppdrag och utifrån gällande mål. har i sin roll som stödmyndighet vidtagit åtgärder enligt stödlagen. Vidtagna åtgärder har rapporterats kvartalsvis till regeringen. bedöms ha utfört sitt uppdrag i enlighet med instruktionerna och på ett sådant sätt att det främjat stabiliteten i det finansiella systemet i . Ett kontinuerligt arbete bedrivs för ökad effektivitet och säkerhet i statens betalningar. Regeringen beslutade ändringar i betalningsförordningen i syfte att göra myndigheternas ansvar för säkerheten i sina betalningar tydligare. Av samma skäl meddelade nya föreskrifter som ansluter till förordningen. Vidare har regeringen för avsikt att utforma en årlig process i syfte att erhålla en tydligare bild av de samlade riskerna i statens betalningsprocesser. kommer regeringen i en särskild skrivelse till redovisa vilka åtgärder som vidtagits på området . lämnade en särskild utredare förslag till hur krisberedskapen i betalningssystemet skulle kunna stärkas (Fi2010/1619). har tillsatt en genomförandeutredning på området (dir. 2011:58). Uppdraget ska redovisas . Det pågår även ett ständigt arbete för att vidareutveckla styrsystemet avseende statsskuldens förvaltning. Nya förutsättningar kräver förändringar för att en ändamålsenlig styrning ska kunna upprätthållas. har i uppdrag att analysera hur skuldslagens andelar och löptid bör hanteras i en situation med betydligt högre respektive lägre statsskuld. Hur statsskulden ska förvaltas fastställs av regeringen i riktlinjebeslut . Inriktningen för utfärdandet av garantier och krediter kvarstår. Regelverket har förstärkts och förtydligats genom ikraftträdande av den nya budgetlagen. Utgångspunkten är att garantier och krediter på lång sikt ska vara finansiellt självbärande. Avgifter sätts in på reservkonton som ska användas för att täcka konstaterade förluster i statens garantier och utlåning. har fått i uppdrag att lämna en separat rapport till regeringen om riskerna i statens garanti- och kreditportfölj. Riskanalysen ska utgå från statens kreditrisk och likviditetsrisk. ska avrapportera uppdraget . Det pågår ett arbete för ökad harmonisering av insättningsgarantin inom EU. Syftet är att stärka konsumentskyddet och förutsättningarna för finansiell stabilitet inom EU. Utbetalningstiden har kortats från 3 månader , ersättningsbeloppet har fastställts till oavsett EU-land och kan besluta att insättningsgarantin ska träda in när de insatta medlen inte är tillgängliga. Nytt är även att , efter ansökan från instituten, ska avgöra om ett konto omfattas av insättningsgarantin. De nya reglerna innebär att ändringar i EU:s insättningsgarantidirektiv har genomförts i svensk lag. Även på investerarskyddsområdet pågår ett arbete inom EU. Kommissionen lade fram ett förslag till ändringarna i direktiv /9/EG om system för ersättning till investerare 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 (investerarskyddsdirektivet) . Syftet med arbetet är att öka harmoniseringen av reglerna för investerarskyddet inom EU, förstärka investerarskyddet samt att förbättra funktionen av den inre marknaden. Förslaget innebär bl.a. att det införs krav på ex-ante fondering av medel, att ersättningsnivån ändras till , att ersättning ska betalas ut snabbare och att en lånemekanism inrättas som gör det möjligt att låna en begränsad andel av fonderade medel från en annan medlemsstat. Det föreslås också att skyddets omfattning utvidgas till att inkludera finansiella instrument i värdepappersfonder och finansiella instrument som ett värdepappersinstitut har uppdragit åt någon annan att förvara. Förhandlingarna förväntas fortsätta och målet är att nå en överenskommelse . Garanti- och kapitaltillskottsprogrammen inom verksamheten för stöd till kreditinstitut avvecklades . Detta innebär att inga nya åtgärder inom stödprogrammen kan ställas ut. Om behov skulle uppstå kan programmen åter införas med kort varsel. Stöden ska i så fall utformas så att statens långsiktiga kostnader minimeras och så att otillbörlig snedvridning av konkurrensen förhindras. Tabell 10.7 Anslagsutveckling för 1:12 1Motsvarar 310 246 tkr prisnivå. 2Motsvarar 311 160 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. Administrationskostnaden för insättningsgarantin och investerarskyddet avräknas från efterföljande års avgifter och redovisas mot inkomsttitel. kostnader avräknas från stabilitetsfonden. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Avgifter tas ut för verksamheterna inom områdena garantier och krediter, statens internbank samt insättningsgaranti och investerarskydd. Garanti- och låntagarna finansierar själva de riskavspeglande garanti- och kreditavgifterna såvida inte subventionering sker från anslag. Avgifterna och återvinningar från tidigare infrianden placeras på räntebärande konton hos . Från reservkontona tas medel för att täcka infrianden samt för att finansiera de administrationskostnader som garanti- och kreditverksamheten medför. Målet är att avgifterna ska täcka infrianden och administrationskostnaderna sett . Genom modellen tydliggörs kostnaderna för statens garanti- och kreditgivning. Kassaflödesmässigt är dock reservkontona konsoliderade med statens övriga finanser. Detta innebär att inbetalda avgifter minskar statens upplåningsbehov, statsskulden och statens räntekostnader, medan infrianden leder till motsatt effekt. Tabell 10.8 garanti- och kreditverksamhet 1 Exklusive bankgarantier och insättningsgaranti (se tabell 10.6 och 10.9). resulterade den avgiftsbelagda garanti- och kreditverksamheten i ett underskott på . Minusresultatet beror främst på större reservationer i samband med nyutställda garantier till fordonsindustrin. Reservationerna redovisas som kostnader när garantin tecknas, medan intäkter från garantiavgiften fördelas över garantiåtagandets löptid. beräknas resultatet för garanti- och kreditverksamheten till 108 respektive . Avgifterna inom statens internbank förs till inkomsttitel Avgifter vid statens internbank i . Avgifterna används som styrmedel i strävan mot ökad effektivisering av den finansiella verksamheten inom staten. För att undvika subventionering har Riksgäldskon- toret även möjlighet att ta ut avgifter av kunder som inte är myndigheter. uppgick avgifterna inom Statens internbank (och därmed inleveransen på inkomsttitel) till . beräknas motsvarande avgifter till 4,7 respektive . Tabell 10.9 In- och utlåningsverksamheten i Statens internbank Verksamheten insättningsgaranti och investerarskydd finansieras genom förvaltningsanslag. Administrationskostnaden för denna verksamhet avräknas från efterföljande års avgifter och redovisas mot inkomsttitel Övriga offentligrättsliga avgifter. Resterande avgifter placeras på räntebärande konto i eller i skuldförbindelser utfärdade av staten. Avgifter för insättningsgaranti och investerarskydd betalas av de institut som omfattas av garantin respektive skyddet. Tabell 10.10 Insättningsgaranti och investerarskydd 1 Intäkterna till inkomsttitel motsvaras normalt av föregående års anslagsförbrukning. Beloppet 2011 redovisas exklusive uppkomna administrationskostnader i ersättningsfallet (28 748 tkr). Dessa kostnader har balanserats tidigare. Dock görs överföring till inkomsttitel . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 10.11 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:12 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till , till och till . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Avsnittet omfattar krediter till Sjunde AP-fon- den för att finansiera verksamheten och fördela kostnaderna för att bygga upp Sjunde AP-fon- dens verksamhet över tiden. Detta ska ske i syfte att åstadkomma neutralitet mellan generationer av pensionssparare. Skulden för uppbyggnaden av Sjunde AP-fondens verksamhet ska amorteras på ett rättvist sätt mellan olika generationer. Sjunde AP-fonden förvaltar två fonder i premiepensionssystemet, de s.k. byggstensfonderna AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. Fonderna bildades inom ramen för de förändringar i premiepensionssystemet som fattade beslut om (prop. 2009/10:44, bet. 2009/10:SfU9, rskr. 2009/10:113). AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond har ersatt de två tidigare fonderna Premiesparfonden och Premievalsfonden. Premiesparfonden var det tidigare förvalsalternativet för de premiepensionssparare som inte hade gjort ett aktivt val. Genom reformeringen har ett förvalsalternativ med generationsprofil införts AP7 Såfa som i praktiken är en s.k. generationsfond med en sammansättning som avspeglar premiepensionsspararens ålder. Upp till består Såfa enbart av aktiefonden, för att sedan, upp till , minska till en tredjedel aktiefond och två tredjedelar räntefond. Sjunde AP-fonden erbjuder totalt sex placeringsalternativ. Förutom AP7 Såfa och de två fonderna är det en kombination av aktierespektive räntefonden i de tre portföljerna offensiv (aktiefond), balanserad (aktiefond) och försiktig (aktiefond). Samtliga placeringsalternativ och de två fonderna är valbara inom premiepensionssystemet. Målet för Sjunde AP-fonden (fondens uppdrag) är att uteslutande förvalta premiepensionsmedel i pensionsspararnas intresse för att uppnå en långsiktigt hög avkastning, i syfte att tillförsäkra andelsägarna en så bra pension som möjligt i förhållande till risken i placeringarna. Risk och avkastning ska tolkas i termer av utgående pensioner. Hänsyn till miljö och etik ska tas i placeringsverksamheten, utan att avkall görs på det övergripande målet om hög avkastning. Sjunde AP-fonden förvaltar premiepensionsmedel av betydande storlek för ett stort antal personer. Många av dessa har inte aktivt valt Sjunde AP-fonden utan litar på att staten erbjuder en god förvaltning. Det är därför viktigt att allmänheten har förtroende för fondens sätt att sköta förvaltningen av premiepensionsmedlen, att avkastningen är god, att det finns välfungerande kontrollsystem och administrativa rutiner samt att kostnaderna är låga. 11.3.1Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Regeringens utvärdering av Sjunde AP-fondens resultat redovisas i en särskild skrivelse till , senast i skrivelsen Redovisning av AP-fondernas verksamhet (skr. 2010/11:130 s. 77 ff.). Regeringens utvärdering av resultatet omfattar bedömningar av styrelsens 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 strategiska beslut och den operativa förvaltningen. Baserat på Sjunde AP-fondens uppdrag att nå en långsiktigt hög avkastning, vid vald risknivå, har styrelsen fastställt målet att förvalsalternativet AP7 Såfa (statens årskullsförvaltningsalternativ) ska uppnå en avkastning som överträffar genomsnittet av de privata fonderna inom premiepensionssystemet. För det tidigare förvalsalternativet Premiesparfonden var målet att överträffa genomsnittet av alla fonder som kan väljas aktivt (PPM-index) och att det skulle ske till en lägre risk, mätt som volatilitet i avkastningen. För den tidigare valbara fonden Premiesparfonden var målet att överträffa PPM-index . Målen i de avvecklade fonderna utvärderades över rullande femårsperioder. Regeringens utvärdering av styrelsens strategiska beslut sker i förhållande till styrelsens mål. För den operativa förvaltningen har Sjunde fastställt målen att avkastningen i de två fonderna, AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond, ska överträffa de jämförelseindex som har fastställts för respektive fond. Kostnaderna för Sjunde AP-fondens verksamhet ska täckas med förvaltningsavgifter som tas ur de två fonderna AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. Detta gäller även kostnaderna för att bygga upp verksamheten från grunden. I syfte att åstadkomma neutralitet mellan generationer sprids kostnaderna under uppbyggnadsskedet över . För detta ändamål disponerar Sjunde AP-fonden krediter i . Sjunde AP-fonden har bildats för att förvalta premiepensionsmedel inom det reformerade ålderspensionssystemet. En del av pensionsavgiften (eller av pensionsunderlaget) ger rätt till premiepension och förvaltas i värdepappersfonder efter individuella val.