prop · GY03100 · 2011-04-13 00:00:00 — Alla varor och tjänster som finansieras med kommunala skattemedel ingår i den kommunala konsumtionen, oavsett om de produceras (eller förbrukas) i kommuner, landsting, kommun- förbund eller bland privata utförare av välfärdstjänster. Konsumtionen i löpande priser påverkas både av att priser och löner i ekonomin ändras och av ändringar i omfattningen i den kommunala verksamheten. En ökning kan alltså exempelvis bero både på att antalet lärare ökar eller på att lärarnas löner ökar. För att göra prognoser av konsumtionen i löpande priser är det därför viktigt att följa kostnadsutvecklingen i kommun- sektorn, vilken avspeglar både prisutvecklingen och omfattningen av de kommunala verksam- heterna. Den kostnad som är av störst betydelse för konsumtionen i löpande priser är löne- kostnaden. De kommunala konsumtionsutgifterna och sammansättningen av välfärdstjänsterna påverkas bl.a. av den demografiska utvecklingen. Exempelvis har elevunderlaget i gymnasieskolan minskat , vilket bl.a. med- för färre undervisningstimmar. Vidare måste kommuner och landsting beakta kommunal- lagens (1991:900) bestämmelser om budget- balans och god ekonomisk hushållning som är kopplade till resultatutvecklingen. Den kommunala verksamheten bedrivs till största delen av anställda i kommuner och landsting. har tendensen varit att välfärdstjänster i allt högre utsträckning utförs av privata aktörer. Kommunerna behåller dock ansvaret för finansieringen av dessa tjänster även om de inte längre själva bedriver verksam- heten. Andelen av den kommunala konsum- tionen som kan hänföras till kommunfinansierad verksamhet i privat sektor var 2010, vilket är högre jämfört med . Vem som utför välfärdstjänsterna i olika kommuner och landsting beror i huvudsak på politiska beslut. konsumtion i löpande priser ökade preliminärt 2010, vilket är en förhållandevis stark ökning. beräknas konsumtionen öka jämfört med . Den lägre konsumtions- ökningstakten 2011 beror på att inkomsterna i kommunsektorn beräknas öka i en långsammare takt. Trots att konsumtionsökningen i kommunsektorn dämpas ökar konsumtionen snabbare än inkomsterna. Diagram 8.2 Konsumtionen i löpande priser Årlig procentuell förändring. Källor: och egna beräkningar. förväntas inkomst- erna öka relativt starkt. Konsumtionsutgifterna är i prognosen anpassade så att de ökar i linje med inkomsterna, vilket motsvarar en årlig ökning med . 8.3Finansiellt sparande och ekonomiskt resultat i kommunsektorn Kommunsektorn har trots den kraftiga konjunkturnedgången redovisat ett mycket starkt resultat . Resultatet före extraordinära poster förstärktes och uppgick preliminärt till . Även det finansiella sparandet blev högre 2010 än 2009 och vändes till ett överskott på ca . Skillnaden mellan finansiellt sparande och ekonomiskt resultat förklaras bl.a. av olika redovisningsprinciper för investeringsutgifter och finansiella poster mellan NR och den kommunala redovisningen. De tillfälliga statsbidragen gjorde det möjligt för kommuner och landsting att öka utgifterna för verksamheten (konsumtionen) utan att frångå balanskravet. Konsumtionsutgifterna i fasta priser75 ökade med 2010. Det stora ekonomiska överskottet i kommun- sektorn 2010 kan delvis förklaras av att kommuner och landsting sannolikt under- skattade sina inkomster . Tillväxten av skatteintäkterna föll inte i så stor utsträckning som flertalet av prognosmakarna hade förut- spått. I förhållande till regeringens beräkningar ekonomiska vårproposition har prognosen för skatteintäkterna reviderats upp med ca (se diagram 8.3). Diagram 8.3 Prognosrevideringar av kommunsektorns skatteintäkter sedan 2009 års ekonomiska vårproposition Anm.: Prognoserna för skatteintäkterna har justerats för regeländringar som påverkar skatteunderlaget. Källa: Egna beräkningar. En annan bidragande förklaring till det stora överskottet 2010 är att antalet arbetade kom- munfinansierade timmar minskade något under detta år. Vidare blev de sjukförsäkringspremier som kommuner och landsting betalade till Försäkring lägre jämfört med den preliminärt fastställda nivån. De lägre premierna medförde att utgifterna minskade med . 75 Med konsumtionsutgifter i fasta priser avses i detta avsnitt konsum- tionsutgifterna mätt som kostnader i fasta priser (se avsnitt 8.4.1). Svagare finanser i kommunsektorn 2011 beräknas inkomsterna öka lång- sammare än 2010. Detta är främst en effekt av att merparten av de tillfälliga statsbidragen dras tillbaka. Den starkare konjunkturen medför dock att lönesumman växer snabbare 2011 än 2010, vilket förstärker skatteunderlaget för kommunsektorn. Med den svagare inkomstutvecklingen bedöms kommunsektorn inte kunna bibehålla det starka överskott som redovisades . Trots att konsumtionsutgifterna i löpande priser bedöms öka i en långsammare takt beräknas de öka snabbare än inkomsterna . Det finansiella sparandet blir därmed negativt 2011. Även det ekonomiska resultatet försämras, men väntas fortfarande vara positivt. Tabell 8.5 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor om annat ej anges. Utfall , prognos för 20112015. ling, fasta priser Anm.: Generella bidrag inkluderar även de tillfälliga statsbidragen 2011. Källor: och egna beräkningar. Kommuner och landsting konsoliderar finanserna 20122015 Den starka återhämtningen på arbetsmarknaden medför att lönesumman växer med 2012. Skatteintäkterna ökar därmed betydligt snabbare än 20092011. Detta väger till stor del upp utfasningen av de tillfälliga stats- bidragen 2011 på . Konsum- tionsutgifterna i fasta priser bedöms 2012 öka samma som 2011 (se tabell 8.5). Det finansiella sparandet är alltjämt negativt , men stärks något efter 2011. Diagram 8.4 Utvecklingen av det ekonomiska resultatet före extraordinära poster i kommuner och landsting Utfall , prognos för 20112015. Källor: och egna beräkningar. För 20132015 bedöms den fortsatt starka konjunkturen medföra att kommunsektorns finanser hålls uppe. Inkomstutvecklingen be- döms medföra att konsumtionsutgifterna i fasta priser kan öka med 0,50,som det finansiella sparandet och resultatet förstärks. Resultatet beräknas över- stiga 20132015 (se diagram 8.4), vilket kan anses vara nära det ofta före- kommande målet om god ekonomisk hus- hållning (se avsnitt 10.5). 8.4Kommunfinansierad produktion Olika sätt att beräkna konsumtion Den kommunala verksamheten kan beskrivas på flera sätt. Ett sätt är att beskriva den som konsumtion i löpande priser. Den kommunala verksamheten kan också beskrivas i termer av volym, dvs. som konsumtion i fasta priser. Förändringar i verksamheten i termer av volym beror bl.a. på tillväxten och sammansättningen i befolkningen. Ambitioner (exempelvis kvalitet och omfattning av välfärdsservice), produktivitet och konjunktur är andra viktiga förklarings- faktorer till hur verksamheten förändras uttryckt i volymtermer. I konsumtion ingår endast varor och tjänster som finansieras med skattemedel. Inkomster av avgifter som t.ex. egenavgifter i sjukvården ingår inte. Som ovan nämnts inkluderas hela den kommunfinansierade produktionen i den kommunala konsumtionen, oavsett om produktionen sker i eller privat regi. konsumtion är därmed nästintill detsamma som kommunfinansierad produktion.76 En beskrivning av den kommunala konsumtionen i fasta priser är alltså i stort sett detsamma som att beskriva den kommun- finansierade produktionen i volymtermer. Avsnitt 8.4 inleds med en beskrivning av den kommunala konsumtionen i fasta priser. I och med att den kommunfinansierade produktionen är väldigt arbetsintensiv görs sedan en mer ingående beskrivning av utvecklingen av den kommunfinansierade sysselsättningen. bytte NR metod för att beräkna den offentliga sektorns individuella konsumtion i fasta priser.77 Med individuell konsumtion avses de varor och tjänster som direkt riktas till en- skilda individer. Metodomläggningen innebär att delar av produktionsutvecklingen i kommun- sektorn, och därmed konsumtionsutvecklingen, bestäms utifrån volymindex i stället för kost- nader.78 Förklaringen till metodomläggningen är att dessa volymindex bättre mäter vad den offentliga sektorn faktiskt producerar i stället för att likställa produktionen med insatsen i pro- duktionen i form av arbete och kapital. Volym- index finns för merparten av de individuella ändamålen såsom utbildning och omsorg. Index- en är tänkta att mäta konsumtionen (egentligen produktionen) i termer av exempelvis antalet elever i skolan och hemtjänsttimmar i omsorgen (justerat för olika kvalitetsindex, såsom avgångs- betyg i skolan, eller lokalernas skick inom äldre- omsorgen). Eftersom det inte finns någon datainsamling på kvartalsbasis för dessa index, bygger SCB:s preliminära utfall i stor ut- sträckning på den demografiska utvecklingen. 79 Konsumtionen i fasta priser som avser service för kollektiva ändamål, exempelvis brandförsvar- et och , men även vissa av de individuella ändamålen, beräknas som tidigare enbart utifrån kostnaderna i de kommunala verksamheterna. Regeringens prognoser för kommunsektorns konsumtion i fasta priser tar sikte på de prelimi- nära kvartalsräkenskaperna. I och med att en stor 8.4.1Kommunal konsumtion i fasta priser andel av konsumtionsutvecklingen mäts i form Den kommunala konsumtionen i fasta priser kan mätas på olika sätt (se fördjupningsrutan Olika sätt att beräkna konsumtion). Det mest rättvisande måttet på konsumtionen skulle kunna uppnås genom att se till vad som produceras, exempelvis antalet undervisade elever i skolan och utförda hemtjänsttimmar i omsorgen. av volymindex, som till stor del bestäms av demografin i de preliminära utfallen, blir de preliminära utfallen för konsumtionen i fasta priser inte så starkt kopplade till inkomst- utvecklingen. Kopplingen är tydligare med den gamla kostnadsmetoden. 76 Konsumtionen inkluderar även egenproducerade tillgångar. De egen- producerade tillgångarna är dock väldigt små i förhållande till den totala kommunala konsumtionen (0,av den kommunala konsumtionen 2010). I praktiken är det också svårt att särskilja produktion som helt är kommunalt finansierad från produktion som delvis är finansierad med privata avgifter. 77Den nya metoden i årsräkenskaperna beskrivs i SCB:s publikation Volymberäkningar av offentlig individuell produktion projektrapport, Ekonomisk statistik 2008:3. Metoden beskrivs även ekonomiska vårproposition (prop. 2007/08:100 s. 90). 78När konsumtion beskrivs utifrån volymindex avses fort- sättningsvis verksamhet som har en huvudman. 79I de preliminära beräkningarna av landstingens konsumtion i fasta priser använder NR kostnaderna i landstingens verksamheter, medan de slutgiltiga årsberäkningarna använder både kostnader och volymindex. Detta är den metod som NR använder för huvuddelen av den kommunala konsumtionen i BNP. Problemet med metoden är att det är svårt att kvalitetsjustera produktionen (och därmed konsumtionen). Ett annat sätt att mäta kon- sumtionen i fasta priser är att se till vilka kost- nader (resurser) som är förknippade med pro- duktionen. En nackdel med att använda kost- naden som mått på produktionen (och därmed konsumtionen) är att den inte möjliggör beräk- ningar av produktiviteten i kommunsektorn (se fördjupningsrutan Kan man mäta produkti- viteten i offentlig sektor).80 Hur förhåller sig då konsumtionen i fasta priser till kostnaderna i fasta priser? Den viktigaste skillnaden är att konsumtionen i fasta priser inte är lika starkt kopplad till inkomst- utvecklingen i kommunsektorn som kostnad- erna i fasta priser. Exempelvis ökade kostnaderna snabbare än konsumtionen 2006 och 2007. En förklaring till detta är satsningarna på plusjobb som gjordes under dessa år. Dessa satsningar påverkade kostnaderna mer än konsumtionen, delvis på grund av svårigheterna med att mäta kvalitet och därmed produktivitet i den kommunala verksamheten (se fördjupningsrutan Kan man mäta produktiviteten i offentlig sektor?). ökade kostnaderna i fasta priser mindre än konsumtionen i fasta priser, dels till följd av utfasningen av plus- jobben, dels till följd av konjunkturnedgången. ökade kostnaderna i fasta priser mer än konsumtionen i kommunsektorn. Kostnaderna i fasta priser ökade starkt i kommunerna . I landstingen dämpades kostnadsökningen med en förhållandevis hög ökning. beräknas kostnaderna öka något starkare i kommunerna än i landstingen till följd av det utrymme som ges av en bättre ekonomisk situation i kommunerna. För kommunsektorn som helhet väntas kostnaderna öka med i genomsnitt 20112015 (se diagram 8.5). Kostnaderna för kommunsektorn utvecklas där- med i en takt som ligger i linje med befolknings- ökningen. Diagram 8.5 Konsumtion och kostnader i fasta priser Årlig procentuell förändring. Källor: och egna beräkningar. Konsumtionen och kostnaderna i fasta priser uppdelat på kommuner och landsting beskrivs utförligare i tabell 8.6. Tabell 8.6 Konsumtion och kostnader i fasta priser Årlig procentuell förändring i fasta priser. Utfall , prognos för 20112015. Källor: och egna beräkningar. 80 Om produktionen i fasta priser ökar i snabbare takt än kostnaderna för produktionen i fasta priser innebär det att produktiviteten ökar i kommunsektorn. Det är dock väldigt svårt att mäta produktiviteten i kommunsektorn. antas därför konsumtionen öka i linje med kostnaderna (se diagram 8.5). Kan man mäta produktiviteten i offentlig sektor? Produktiviteten är en viktig men svårbelyst faktor i kommuners och landstings verksamhet. Med produktivitet avses i allmänhet hur för- ädlingsvärdet förhåller sig till insatsen av resurs- er. är det svårt att mäta produktivitet- en i kommunsektorn. Det finns flera skäl till varför det är svårt att mäta produktiviteten inom offentlig sektor. Det mest uppenbara skälet är att värdet på de varor och tjänster som pro- duceras inte prissätts på någon marknad. En mängd antaganden måste göras till följd av detta. Hur ska exempelvis kvalitetsförändringar av välfärdstjänster mätas?81 mätte NR produktionen i kommun- sektorn som produktionskostnaden. Detta sätt att mäta produktionen (och därmed förädlings- värdet) medförde att produktivitetsutvecklingen alltid blev i princip noll i kommunsektorn. har NR övergått till att mäta stora delar av produktionen för individuella ändamål med volymindex (se fördjupningsrutan Olika sätt att beräkna konsumtion). Tack vare detta så finns nu i alla fall en teoretisk möjlighet att mäta produktiviteten. Trots införandet av den nya metoden finns det betydande svårigheter med att mäta produk- tiviteten. För det första mäts fortfarande delar av produktionen (exempelvis tjänster som pro- duceras för kollektiva ändamål) som kostnader. För det andra kvarstår svårigheten att mäta kvalitetsförändringar i välfärdstjänsterna. I dags- läget kvalitetsjusterar NR utbildning, äldreom- sorg och biblioteksverksamhet. I kvalitetsjust- eringarna används exempelvis avgångsbetygen i skolan, nya böcker på biblioteken och utbild- ningsnivån bland personalen. Kvalitetsjuster- ingarna görs dock inte på alla områden och med ett begränsat urval av mått. 82 Givet att kvaliteten på servicen förbättras, och detta inte fångas upp i statistiken, underskattas produktivitetsutveck- lingen (och vice versa), allt annat lika. Samman- taget innebär detta att det inte finns något tillförlitligt mått på produktiviteten. 81Det finns svårigheter med att kvalitetsjustera tjänsteproduktionen även i näringslivet. 82NR följer de riktlinjer som upprättar. För tillfället innebär riktlinjerna att arbetet med att vidareutveckla kvalitetsjusteringen av den offentliga produktionen ska upphöra. För att följa utvecklingen av antalet sysselsatta och antalet arbetade timmar för välfärdstjänster kan man inte enbart se till den verksamhet som bedrivs direkt i regi. Överföringen av tjänster från kommunala till privata utförare har ökat trendmässigt och är en anledning till att antalet kommunanställda minskat . Det finns ingen statistik avseende antalet arbetade kommun- finansierade timmar och sysselsättning i privat sektor. Uppgifterna för utfallsåren baseras därför på beräkningar. Antalet arbetade timmar har börjat öka Antalet arbetade kommunfinansierade timmar84 (exklusive plusjobb) beräknas vara lägre 2010 jämfört med . Minskningen i antalet arbetade kommunfinansierade timmar med den ekonomiska krisen är där- med lägre än i beräkningarna i budgetpro- positionen . Nedgången i antalet arbetade timmar under den ekonomiska krisen har skett uteslutande i kommunsektorn. Antalet arbetade timmar som utförs i den privata sektorn har fortsatt att öka . Antalet kommunfinansierade timmar beräknas öka 2011 efter att ha vänt upp redan under hösten 2010.85 De kommunfinansierade timmarna ökar i kommunerna och i den privata sektorn medan de fortsätter att minska i landstingen. De kommunfinansierade timmarna i den privata sektorn väntas öka relativt kraftigt (se tabell 8.7). Det medför att antalet kommunfinansierade timmar totalt sett ökar snabbare än antalet arbetade timmar i kommun- sektorn. De kommunfinansierade timmarna bedöms 2011 vara tillbaka på samma nivå som före den ekonomiska krisen. En förklaring till detta är de förbättrade ekonomiska förutsätt- 83 Se promemoria nr 6 2010, Kommunalt finansierad sysselsättning och arbetade timmar i privat sektor. 85Den finns inga kvartalsberäkningar för de kommunfinansierade timmarna i privat sektor, så det går inte med säkerhet säga vilket kvartal som de totala antalet kommunfinansierade timmar vände upp. Antalet arbetade timmar i kommunsektorn började dock öka som de kommunfinansierade timmarna i privat sektor, enligt beräkningar, ökade väldigt starkt 2010. ningarna i kommunsektorn till följd av den oväntat snabba återhämtningen på arbets- marknaden (se avsnitt 8.1.1). Höjningarna av statsbidragen som aviserades i samband med ekonomiska vårproposition och budgetpropositionen bidrar också till bättre ekonomiska förutsättningar för kommun- sektorn 2011 (se avsnitt 8.1.2). Den snabbaste ökningen av antalet arbetade kommunfinansierade timmar under prognos- perioden beräknas inträffa , då de kommunfinansierade timmarna väntas öka även i landstingen. Diagram 8.6 Antal arbetade kommunfinansierade timmar Utfall , prognos 20112015. 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: , och egna beräkningar. Anm.: Arbetade timmar i kyrkan ingår i kommunsektorn, och därmed också i den kommunalt finansierade verksamheten, . Antalet arbetade kommunfinansierade timmar beräknas fortsätta att öka 2013 och 2014 för att sedan i stort sett vara oförändrade . Tabell 8.7 Antalet arbetade kommunfinansierade timmar Utfall , prognos för 20112015. -0,1 -0,1 -0,5 -0,1 -0,1 1Kommunsektorn avser kommunala myndigheter enligt NR. 2Antalet faktiskt arbetade timmar fram är baserat på uppgifter från . Källor: , och egna beräkningar. Antalet sysselsatta beräknas 2012 vara tillbaka på samma nivå som före den ekonomi krisen Den kommunfinansierade sysselsättningen mätt i antalet sysselsatta förväntas öka med ca 11 000 personer och vara tillbaka på samma nivå som innan krisen. Den kommunfinansierade sysselsättningen har fallit i följd sedan toppnoteringen , totalt med 22 000 sysselsatta (exklusive plusjobb). Minskningen i antalet sysselsatta 20082010 inträffade uteslutande i kommun- sektorn. Nedgången i sysselsättningen i kommunsektorn blev förhållandevis kraftig till följd av att överföringen av välfärdstjänster till privata utförare, enligt skattningar, ökade väldigt starkt under samma period.86 Fallet i den kommunfinansierade sysselsättningen bedöms ha upphört . Minskningen i sysselsättningen har därmed blivit lägre, och vändningen har inträffat tidigare, jämfört med beräkningarna i budget- propositionen för 2011.87 Diagram 8.7 Kommunfinansierad sysselsättning och sysselsättning i kommunsektorn Utfall , prognos 20112015. Kommunfinansierad verksamhet exklusive plusjobb Kommunfinansierad verksamhet inklusive plusjobb Sysselsättning i kommunsektorn inklusive plusjobb Sysselsättning i kommunsektorn exklusive plusjobb 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: , och egna beräkningar. Anm.: Arbetade timmar i kyrkan ingår i kommunsektorn, och därmed också i den kommunalt finansierade verksamheten, . 86 Den kommunfinansierade sysselsättningen i kommunsektorn minskade med 49 000 personer (exklusive plusjobb) . ökade den kommunfinansierade sysselsätt- ningen i privat sektor enligt beräkningar med ca 26 000 personer. 87 I prognosen i budgetpropositionen beräknades minskningen bli 32 000 personer. Den kommunfinansierade sysselsättningen vän- tas öka . Ökningen förväntas inträffa i kommunerna och privat sektor, medan syssel- sättningen i landstingen bedöms bli densamma som . Den främsta förklaringen till att den kommunfinansierade sysselsättningen ökar i kommunerna och i den privata sektorn är att antalet arbetade kommunfinansierade timmar ökar, medan den genomsnittliga arbetstiden för anställda i kommuner och bland privata utförare av välfärdstjänster antas vara ungefär densamma. Den starkaste ökningen av den kommun- finansierade sysselsättningen väntas inträffa . Sysselsättningen beräknas då öka med 18 00019 000 personer . Ökningen tillkommer på bred front, dvs. sysselsättningen ökar i både kommuner, lands- ting och privat sektor. Ökningstakten i den kommunfinansierade sysselsättningen dämpas . Cirka 55 000 fler beräknas vara sysselsatta i kommunalt finansierad verksamhet 2015 jämfört med . I tabell 8.8 redovisas hur syssel- sättningsökningen beräknas vara sammansatt 20112015. Tabell 8.8 Kommunfinansierad sysselsättning Utfall , prognos för 20112015. Årlig förändring i tusentals personer 1Kommunsektorn avser kommunala myndigheter enligt NR. 2Antalet faktiskt arbetade timmar fram är baserat på uppgifter från . Källor: , och egna beräkningar. I takt med att konjunkturen förbättras väntas antalet timanställda och vikarier öka. En sådan utveckling medför att en kommunanställd i genomsnitt kommer att arbeta färre timmar 2015 än 2010, vilket betyder att den årliga ökningstakten i antalet sysselsatta förväntas bli något högre än den årliga ökningstakten i antalet arbetade timmar i kommunsektorn 20112015. Trots att den kommunfinansierade sysselsätt- ningen förväntas öka 20112015 så faller den kommunfinansierade sysselsättningen som andel av den totala sysselsättningen i ekonomin något (se diagram 8.8). Diagram 8.8 Kommunfinansierad sysselsättning som andel av totala sysselsättningen i ekonomin Utfall , prognos 20112015. Sysselsättning i kommunsektorn exklusive Källor: , och egna beräkningar. Anm.: Arbetade timmar i kyrkan ingår i kommunsektorn, och därmed också i den kommunalt finansierade verksamheten, . 8.5Beräkningarna ekonomiska vårproposition jämfört med beräkningarna i budgetpropositionen Finanskrisens effekter på kommunsektorns ekonomi väntas bli något mindre långvariga och omfattande än vad regeringen bedömde i budgetpropositionen . Framför allt beror det på att antalet arbetade timmar i ekonomin och därmed kommunsektorns skatte- intäkter väntas utvecklas starkare än förväntat. Den mer positiva synen på arbetsmarknaden för 20112015 bidrar således till att kommun- sektorns ekonomi bedöms förbättras snabbare än väntat. Prognosen för kommunsektorns finansiella sparande och ekonomiska resultat har reviderats något i förhållande till prognosen i budgetpropositionen . För 20122014 är förändringen större, både det finansiella sparandet och resultatet beräknas dessa år bli högre än vad som prognostiserades i budget- propositionen (se tabell 8.9). Utfallet visar att både inkomster och utgifter blev högre än vad som beräknades i budgetpropositionen . Totalt över- skattades det finansiella sparandet med ca . Skatteintäkterna blev lägre än beräknat, medan övriga inkomster i stället underskattades. Differensen för övriga in- komster avser framför allt transfereringar från företag och kompensation för mervärdesskatt. Även inkomsträntorna blev högre än väntat. Totalt underskattades inkomsterna. På utgiftssidan var det framför allt konsumtions- utgifterna som ökade mer än beräkningen i budgetpropositionen .