prop · GZ031d14 · 2011-09-20 00:00:00 — ESV:s prognoser omfattar numera inte enbart kalkyler för statens inkomster och utgifter utan även det finansiella sparandet i den offentliga sektorn. Beräkningarna baseras dessutom på myndighetens egna bedömning av den makroekonomiska utvecklingen. Det är angeläget att ESV fortsätter sitt arbete med att nå högre träffsäkerhet i prognoserna för statens inkomster och utgifter. ekonomiska vårproposition aviserade regeringen en översyn av de uppgifter som tilldelats ESV, och . Syftet med översynen var att se till så att alla relevanta aspekter av finanspolitiken fick en tydlig belysning och att det fanns en huvudansvarig myndighet för den externa granskningen av alla relevanta delar av finanspolitiken (prop. 2009/10:100 s. 92). fick som ett led i översynen i sitt regleringsbrev i uppdrag att göra en förstudie för att börja publicera den s.k. S2-indikatorn som mäter långsiktig hållbarhet i de offentliga finanserna. bedriver ett internt arbete med att säkerställa kvaliteten och säkerhet i prognosberäkningarna, det s.k. FIBER-projek- tet. Regeringen gör bedömningen att en viss resursförstärkning behövs för arbetet med S2- indikatorn och . Översynen resulterade även i en blocköverskridande överenskommelse mellan regeringspartierna och Socialdemokraterna, de gröna och . För Finanspolitiska rådets del innebar överenskommelsen bl.a. att myndighetens uppdrag tydliggjordes. Rådet ska i fortsättningen även analysera effekterna av finanspolitiken på välfärdens fördelning . Vidare innebar överenskommelsen vissa ändringar av regleringen kring ordförandens och övriga ledamöters roll respektive förutsättningar. För del innebar överenskommelsen att myndigheten ska utvärdera den ekonomiska politikens lång- och kortsiktiga effekter på mål för miljökvalitet och på en i övrigt miljömässigt hållbar utveckling, pröva olika strategier för att nå dessa mål, utarbeta och i samråd med publicera en årlig rapport om miljöpolitikens samhällsekonomiska aspekter. Vidare ska ett vetenskapligt råd inrättas vid . Rådet ska bistå myndigheten i frågor om metoder och relevanta modeller när det gäller myndighetens miljöekonomiska verksamhet samt den ekonomiska politikens lång- och kortsiktiga effekter på mål för miljökvalitet och på en i övrigt miljömässigt hållbar utveckling. Regeringen föreslår att både och får ökade resurser för de nya arbetsuppgifterna. Regeringen har gjort bedömningen att det inte finns något behov av att ändra ESV:s uppgifter. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 7.1 Anslagsutveckling för 1:6 1Motsvarar 8 931 tkr prisnivå. 2Motsvarar 8 921 tkr prisnivå. 3Motsvarar 8 920 tkr prisnivå. Anslaget används för Finanspolitiska rådets förvaltningskostnader. Tabell 7.2 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:6 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. Anslaget ökas med med anledning av de nya arbetsuppgifter och anställningen av en kanslichef som föranletts av den blocköverskridande överenskommelsen. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till , till och till . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 7.3 Anslagsutveckling för 1:7 1Motsvarar 57 299 tkr prisnivå. 2Motsvarar 57 224 tkr prisnivå. 3Motsvarar 57 225 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. En mindre del av myndighetens verksamhet finansieras av avgifter. Tabell 7.4 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:7 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. Anslaget ökas med för institutets arbete med S2-indikatorn och FIBER- projektet. Anslaget ökas med med anledning av de nya arbetsuppgifterna institutet fått till följd av den blocköverskridande överenskommelsen. Anslaget ökas med ytterligare . Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till , till 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Området fastighetsförvaltning omfattar förvaltning av fastigheter som av försvarspolitiska, kulturhistoriska eller andra skäl har ansetts lämpliga att förvaltas av staten, bl.a. regeringsbyggnader, länsresidens, ambassader, de kungliga slotten, museer, teatrar, monument, försvarsfastigheter, markområden och vissa fastigheter som har donerats till staten. Kulturarvsfastigheter förvaltas tillsammans med vissa andra fastigheter av (). (FortV) förvaltar fastigheter som främst används för försvarsändamål. Verksamheterna finansieras framför allt genom avgifter, dvs. I området ingår också statens lokalförsörjning. -Myndigheterna ska uppfattas som kompetenta och serviceinriktade hyresvärdar. -Hänsynen till miljö- och kulturmiljövärden ska i tillämpliga delar motsvara vad som gäller för andra stora fastighetsförvaltare. SFV och FortV ska i sin verksamhet uppnå ett resultat som efter finansiella poster motsvarar en viss avkastning på deras genomsnittliga myndighetskapital. Avkastningskravet ligger på för SFV och för FortV. Målet för SFV:s så kallade bidragsfastigheter är att deras intäkter ska öka. Bidragsfastigheterna är de fastigheter som saknar förutsättningar att ge ett långsiktigt ekonomiskt överskott. Målet för området är en kostnadseffektiv statlig fastighetsförvaltning. Förvaltningen ska ske med rimligt risktagande samt med likvärdig avkastning och service i jämförelse med andra alternativ. I korthet innebär detta att de fastighetsförvaltande myndigheterna ska tillämpa följande övergripande målsättningar. -Fastigheterna ska förvaltas så att god hushållning och hög ekonomisk effektivitet uppnås. -Fastigheternas värden ska bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktig lämplig nivå. -Hyresgästerna ska ges ändamålsenliga och konkurrenskraftiga lokaler, markområden och anläggningar. Resultatredovisningen för och baseras på underlag till den gemensamma myndighetsdialogen som hålls . Grunderna för bedömningarna hämtas från årsredovisningarna och övrig redovisning och statistik. Ett arbete förbereds för att identifiera och fastställa resultatindikatorer med syftet att ytterligare tydliggöra resultaten av myndigheternas verksamhet. Avsikten är att indikatorerna ska användas för att mäta resultat av myndigheternas verksamhet . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 SFV och FortV är de två största förvaltarna av statens fastigheter. De förvaltar bl.a. olika kulturhistoriskt värdefulla byggnader och ett stort antal försvarsanläggningar med tillhörande byggnader. Fastigheternas värdeförändring framgår av tabell 8.1. Tabell 8.1 Statens byggnader, mark och annan fast egendom SFV och FortV:s andel Källa: Årsredovisningarna för staten 20072010. Uppgifterna i tabellen bör bedömas med viss försiktighet då bl.a. vissa tillgångar med kulturhistoriskt värde inte behöver tas upp i balansräkningen. Andra myndigheter som förvaltar fast egendom är bl.a. Kammarkollegiet, , , , , och vissa affärsverk. SFV:s bokförda värde för byggnader, mark och annan fast egendom uppgick till . har införskaffandet av House of i , investering i fastigheter för räkning samt avyttrande av fastigheter som tidigare förvaltade genomförts och påverkat det bokförda värdet. FortV:s bokförda värde för byggnader, mark och annan fast egendom uppgick till . över en längre tidsperiod har det bokförda värdet minskat, främst beroende på avyttringar och nedskrivningar med anledning av försvarsbesluten , 2000 och 2004. Lokalarea (1000m2) 1 Förvarsanläggningar redovisas normalt som bruttoarea, omräkningsfaktor till lokalarea är 0,83. Källa: och . har inga större förändringar skett av SFV:s totala lokalarea. Uppgifterna om lokalarea för FortV omfattar enbart uthyrningsbar yta i det öppna beståndet. FortV:s lokalarea har minskat som en konsekvens av försvarsbesluten , 2000 och 2004. uppgick SFV:s resultat före fastighetsförsäljningar till . Av- kastningskravet till staten omfattade , vilket motsvarar av det genomsnittliga myndighetskapitalet. Tabell 8.3 Uppgifter om det ekonomiska läget för FortV:s resultat av verksamheten uppgick till före fastighetsförsäljningar. Statens avkastningskrav uppgick till , vilket motsvarar av det genomsnittliga myndighetskapitalet. Tabell 8.4 Uppgifter om det ekonomiska läget för FortV SFV har genomfört sina instruktionsenliga uppgifter, uppfyllt de mål som regeringen ställt upp och genomfört sitt uppdrag på ett tillfredsställande sätt. Mätningar avseende kundernas uppfattning om myndigheten genomförs vart annat år och senast . Kundnöjdhetsmätningarna visar på mycket goda och förbättrade resultat. uppnåtts med marginal , främst genom det låga ränteläget. Regeringen bedömer att FortV uppfyllt de mål som regeringen har ställt upp. Erfarenhetsmässigt har det dock visat sig vara svårt att vid en försäljning av sådana fastigheter som verket förvaltar få ersättning för de kostnader som tidigare lagts ned. Detta beror bl.a. på att marknadsvärdet är betydligt lägre än investeringskostnaderna för det aktuella slaget av särskilt anpassade byggnader. Regeringen anser att FortV:s försäljningar har genomförts affärsmässigt och att statens intressen tillvaratagits på ett bra sätt. Myndighetens mätningar gällande kundnöjdhet visar på goda relationer med flertalet av hyresgästerna. Mellan de båda mätningarna 2007 och 2009 har den uppmätta kundnöjdheten förbättrats väsentligt; dock kvarstår arbete med att förbättra nöjdheten hos vissa grupper av hyresgäster. De av 1991 beslutade lokalförsörjnings- och fastighetsreformerna som låg till grund för omorganisationen av statens fastighetsförvaltning 1993 ligger i huvudsak fast. Detta innebär bl.a. att fastighetsförvaltningen bör vara skiljd från brukandet av lokaler och mark, att statens fastighetsförvaltning bör bedrivas med ett så långt som möjligt marknadsmässigt avkastningskrav samt att de fastigheter som av historiska eller andra skäl är olämpliga att föra över till bolag bör läggas i en samordnad förvaltning i myndighetsform. Regeringen tillkallade (dir. 2009:46) en särskild utredare för att utvärdera och analysera de förordningar som styr statens fastighetsförvaltning samt lämna förslag om en samlad, förenklad förordningsreglering. Regeringen tillkallade en särskild utredare (dir. 2009:45) för att göra en översyn av den statliga fastighetsförvaltningen i syfte att analysera grunderna för och organisationen av den nuvarande fastighetsförvaltningen samt lämna förslag till en mer effektiv struktur på fastighetsförvaltningen inom staten. Regeringen beslutade vidare om tilläggsdirektiv (dir. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 2010:119) med uppdrag till utredaren att belysa kostnader förknippade med kulturbyggnader, att se över modellen för hyressättning för huvudbyggnaderna för fem kulturinstitutioner: , Kungliga Dramatiska Teatern, , och samt att se över underhållsnivån för dessa. överlämnade Utredningen om en översyn av statens fastighetsförvaltning (Fi 2009:04) betänkandet Staten som fastighetsägare och hyresgäst (2011:31) till regeringen. Utredaren föreslår bl.a. att öppna bestånd och det statligt ägda fastighetsbolaget sammanförs i ett gemensamt bolag. Utredaren föreslår också att ansvaret för försvarsanläggningarna och Försvarsmaktens camper utomlands ska föras över till Försvarsmakten. Utredningens förslag innebär vidare att Försvarsmakten vid ett omläggningstillfälle engångsvis ges en möjlighet att avstå från att fortsatt förhyra fastigheter man inte behöver och att dessa förs över till en annan aktör för konvertering och avveckling. Inom kulturfastighetsområdet föreslår utredaren bl.a. principer för vilka fastigheter staten ska äga samt kriterier för vilka kulturfastigheter som bör bevaras samt att de statliga byggnadsminnena samlas under en förvaltare, . De fem kulturinstitutioner som har en kostnadsbaserad hyresmodell föreslås teckna nya avtal som baseras på principer som föreslås av utredaren. Utredningarnas betänkanden har remissbehandlats och remissinstanserna är i huvudsak positiva till förslagen. Regeringen avser att förelägga en proposition om den statliga fastighetsförvaltningen. Denna proposition kommer att innehålla förslag till principer för den statliga fastighetsförvaltningen samt förslag om styrningen av den statliga fastighetsförvaltningen och statliga myndigheters lokalförsörjning. Re- geringen vill redan nu anmäla, att den har för avsikt att förbereda ett genomförande av utredningens förslag bland annat genom att tillkalla en särskild utredare för att förbereda en omstrukturering av statens bestånd av försvarsfastigheter som förvaltas av . In- riktningen är att ansvaret för det slutna beståndet av försvarsrelaterade anläggningar och utlandscamper ska överföras till Försvarsmakten 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 samt att det öppna beståndet av försvarsrelaterade fastigheter som förvaltar ska förvaltas av annan statlig huvudman, varvid en möjlighet är bolagisering. förvaltar också ett stort antal statliga byggnadsminnen. Avsikten är att dessa överförs till . Dessa förändringar innebär att upphör som myndighet. Förändringarna i ansvaret för den mark och de lokaler som förvaltar beräknas genomföras möjligt. Regeringen avser också att i propositionen behandla frågor om förvaltningen av statens kulturfastigheter. Se vidare under avsnittet Kulturfastigheter I samband med genomförandet av den proposition om den statliga fastighetsförvaltningen som regeringen avser att lämna till kan det finnas behov för regeringen att tillsätta en särskild utredare för att analysera beståndet av kulturfastigheter. gav 2009 regeringen till känna att vidta vissa åtgärder som rör kulturinstitutionernas lokalkostnader (bet. 2009/10:KrU1, rskr. 2009/10:144). Med anledning av tillkännagivandet beslutade regeringen att ge Utredningen om översyn av statens fastighetsförvaltning (Fi 2009:04) ett tilläggsdirektiv (dir. 2010:119). I direktivet gav regeringen utredningen i uppdrag att: -belysa de underhållskostnader och antikvariska merkostnader som är förknippade med kulturbyggnader i allmänhet och jämföra dessa med andra typer av byggnader, -se över den modell och tillämpning av hyressättning (kostnadshyra) som används för Operan, , , och , samt -se över underhållsnivån för de ovan nämnda kulturbyggnaderna och bedöma hur en rimlig nivå kan upprätthållas. Bakgrunden till uppdraget är att det finns ett flertal problem kring tillämpningen av nuvarande kostnadshyresmodell. Detta har lett till om- fattande diskussioner om modellen och dess effekter. Utredningen har i betänkandet (SOU 2011:31) föreslagit principer och utgångspunkter för nya hyresavtal mellan och de fem institutionerna med kostnadshyror: Operan, , , och . Hyresavtalen föreslås bl.a. tecknas (i normalfallet ), ge förutsägbara hyreskostnader, präglas av en fördelning av risk och ansvar mellan hyresvärd och hyresgäst i linje med fastighetsmarknaden i övrigt och tillåta att underhållsinsatser kan genomföras på en rimlig nivå. Ett genomförande av de nya principerna i utredningsförslaget bör leda till att kulturinstitutionerna som hyresgäster får en mer förutsägbar hyreskostnad och att de behöver fokusera mindre på hyresfrågor, som ges möjlighet att förvalta fastigheterna långsiktigt. Om det blir aktuellt med evakuering av en fastighet under en renovering föreslår utredaren att Statens fastighetsverks kostnader för vakansen får belasta projektet och därmed i likhet med andra kostnader för nyinvesteringen finansieras av kommande hyresintäkter. Därmed undviks dubbla hyreskostnader för institutionen . föreslås införa en ny hyreskategori: Inrikes hyresfastigheter Kultur- institutioner, med ett för denna kategori anpassat avkastningskrav. Utredningen anser vidare att det är svårt att slå fast i vilken utsträckning antikvariska merkostnader påverkar de totala underhållskostnaderna. De jämförelser som utredningen låtit genomföra har inte kunnat påvisa tydliga kostnadseffekter av antikvariska krav. är det uppenbart att antikvariska merkostnader förekommer, särskilt i samband med större periodiska insatser med relativt lång periodicitet medan omfattningen är mer begränsad under löpande förvaltning. Utredningen har haft samråd med representanter för samtliga fem kulturinstitutioner och med och gör bedömningen att det finns en samsyn kring utredningens förslag. Regeringens avsikt är att med utgångspunkt i utredarens förslag förändra principerna för hyressättningen för berörda kulturfastigheter. Vid ett genomförande av dessa förslag bedömer regeringen, utifrån tillkännagivande, att åtgärder har vidtagits för att lösa de problem som rör de berörda fem kulturinstitutionernas lokalkostnader och som uppmärksammat regeringen på. Den proposition som regeringen avser att förelägga avses innehålla förslag om utgångspunkter för kulturhistoriskt värdefulla statliga byggnader och om att samla förvaltningen av statliga kulturfastigheter hos en myndighet, . Regeringen vill redan nu anmäla att den har för avsikt att påbörja arbetet med att klarlägga vilka fastigheter som berörs. Vid behov avser regeringen att tillkalla en särskild utredare för att förbereda en överföring av de statliga kulturfastigheter som är lämpliga att överföra från övriga fastighetsförvaltande myndigheter. Regeringen har inte för avsikt att förändra de grundläggande principerna för hyressättningen för statliga myndigheter. Avsikten är dock att principerna för hyressättningen för berörda kulturfastigheter ska utgå från förslagen i utredningens betänkande. I betänkandet Staten som fastighetsägare och hyresgäst (2011:31) pekar utredaren på att det finns brister vad gäller kostnadseffektiviteten i statens lokalförsörjning. Regeringen har för avsikt att se över möjligheterna till en effektivisering av statens lokalförsörjning. SFV:s uppgift är att förvalta det fastighetsbestånd som regeringen bestämmer. Det övergripande målet för myndigheten är att förvaltningen ska ske på ett sätt som innebär god resurshushållning och hög ekonomisk effektivitet, som fastigheternas värden i vid mening ska bevaras och utvecklas. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 av fastigheter ska tillgodose primärverksamhetens behov av lokaler och optimera brukarens nytta av de resurser som läggs ner på lokalanskaffningen. SFV:s verksamhet finansieras med hyresintäkter samt med lån hos för investeringar i fastigheter och anläggningstillgångar. SFV disponerar även anslaget 1:10 Bi- dragsfastigheter för underhållkostnader och löpande driftsunderskott i sina bidragsfastigheter. Större investeringar i pågående projekt och åren framöver beräknas stora investeringar behöva ske i den planerade renoveringen och ombyggnaden av regeringsbyggnaderna i . Renoveringen och ombyggnaden av regeringsbyggnaderna omfattar i detta skede kvarteret som har en beslutad investeringsram om . planeras att bygga om och till för att kunna öka besökskapaciteten. Projektet har en beslutad investeringsram om . I och dess annex genomförs en ombyggnad för att förbättra klimatet samt effektivisera lokalanvändningen. I i behöver byggnaden (f.d. Fysbot) byggas om för att kunna hyras ut som kontor. I regeringskvarteret i behöver klimatsystemet rustas upp. I kvarteret i kommer och Ridhuset att byggas om till förskoleverksamhet. Planerade större investeringar som inte är beslutade av regeringen I regeringskvarteren planeras fortsatta ombyggnader av kvarteren Björnen, , Lejonet och Vinstocken. Slutligen planeras en ombyggnation av del av kvarteret . Lokalerna är tänkta att återställas till bostäder. I behöver byggnaden installationer moderniseras. Projektet är något osäkert då samordning måste ske med en kommande hyresgäst. En byggnad för utställning av en ubåt på i anslutning till i 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 planeras att uppföras för Statens maritima museer. Operan behöver successivt renoveras och anpassas med ny teknik. Regeringen har också uppdragit åt SFV att upprätta byggnadsprogram för ombyggnad och upprustning av . Regeringens förslag: Regeringen föreslår att godkänner investeringsplan för enligt tabell 8.5. Tabell 8.5 Investeringsplan för 20122014 Tabell 8.6 pågående och planerade investeringar för 20122014 Projekt som är beslutade av regeringen Projekten i tabellen listas i ordning efter total investeringskostnad Där ingen ort nämns är orten Större projekt som planeras men inte är beslutade av regeringen 1 1Summering per fastighetskategori och år för planerade investeringar Planerade investeringar som understiger ingår inte i redovisningen enligt tabell 8.6. Omfattningen av dessa projekt beräknas 2012 och 2013 uppgå till . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att får ta upp lån i intill ett belopp av 12 för investeringar i fastigheter m.m. Skälen för regeringens förslag: SFV disponerar en låneram i om för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Den redovisade planen för investeringar bygger på de investeringsbehov som har angetts av brukarna. Låneramen bör, med hänsyn till tidigare upplåning och brukarnas behov, fortsatt vara . Tabell 8.7 Uppgifter om den utnyttjade låneramen för låneram (%) Tabell 8.8 Anslagsutveckling för 1:10 Bidragsfastigheter Anslaget används för underhållskostnader och löpande driftsunderskott för de bidragsfastigheter som förvaltas av SFV. Med bidragsfastigheter avses de fastigheter som saknar förutsättningar att ge ett långsiktigt ekonomiskt överskott. SFV förvaltar 92 bidragsfastigheter med ca 1 000 byggnader och anläggningar. I ungefär hälften av bidragsfastigheterna ingår parker och trädgårdar. Vidare ingår bl.a. kungliga slottsmiljöer, ytterligare ett antal slotts- och herrgårds- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 miljöer, flera stora slottsparker, ett antal fästningsmiljöer, ruiner, kloster, bruksmiljöer och Vasaminnena. Två världsarv, och delar av örlogsstad, ingår också i bidragsfastigheterna. Tabell 8.9 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:10 Bidragsfastigheter Förändring till följd av: till/från andra höjs anslagsnivån till . Anslagsjusteringen utöver tidigare aviserad nivå om finansieras huvudsakligen genom att betalar in en del av sitt balanserade resultat 2011 till staten. I syfte att standardisera organisationen för drift av de kungliga slotten kommer SFV bl.a. ta över ansvaret för . Förändringarna innebär att SFV påförs en nettokostnad på varför anslaget 1:10 Bidragsfastigheter också föreslås öka med motsvarande belopp. I samband med beredningen av betänkandet Staten som fastighetsägare och hyresgäst (2011:31) avser regeringen att fastställa den långsiktiga nivån för anslaget. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal om underhåll av bidragsfastigheter som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013. Skälen för regeringens förslag: Den verksamhet som avser att vårda och underhålla de statliga fastigheter som utgör en del av det svenska kulturarvet förutsätter att fleråriga ekonomiska åtaganden kan göras. De ekonomiska bindningar det gäller är större enskilda underhållsprojekt där kostnaden överstiger . Övriga mindre projekt innebär inte några mer omfattande ekonomiska bindningar och bör betraktas som löpande. För att ett rationellt och planmässigt underhållsarbete ska kunna bedrivas bör regeringen bemyndigas att för ramanslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal för underhåll på bidragsfastigheter som medför behov av framtida anslag på högst 2013.