prop · GZ031d23 · 2011-09-20 00:00:00 — I syfte att ytterligare minska andelen med låg ekonomisk standard föreslår därför regeringen i denna proposition ett förstärkt bostadstillägg. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Vid dödsfall kan efterlevandepension betalas ut som en tillfällig omställningspension till efterlevande kvinnor och män. Därutöver kan änkepension betalas ut till efterlevande kvinnor enligt övergångsbestämmelser till de avskaffade reglerna om änkepension. Omställningspension betalas endast ut efter dödsfallet och endast till efterlevande makar som inte har fyllt . Omställningspensionen är inkomstrelaterad och är beroende av den avlidne makens ålderspensionsbehållning. Den som har en låg eller ingen omställningspension alls kan också få garantipension till omställningspension. Garantipensionen är beroende av den avlidnes bosättningstid i och avräkning gentemot omställningspensionen görs krona för krona. Kvinnornas efterlevandepension är oftast högre än männens. Det beror på att avlidna män i genomsnitt har högre inkomster än avlidna kvinnor. av männen hade en så hög inkomstrelaterad efterlevandepension att garantipension inte betalas ut. Motsvarande andel för kvinnorna var . Andelen med enbart inkomstrelaterad efterlevandepension har ökat ända sedan införandet 2003 . är andelen lägre än tidigare på grund av den automatiska balanseringen och de därav minskade pensionsrätterna. Ökningen beror till största delen på övergångsregler och en förändrad sammansättning av gruppen som får efterlevandepension, men också på den reala inkomstökning som skett . Diagram 3.7 Andel med enbart inkomstrelaterad efterlevandepension Källa: , STORE 2011. Förutom omställningspension och förlängd omställningspension, som betalas ut till både kvinnor och män, kan även änkepension betalas ut till efterlevande kvinnor. Änkepension avskaffades i princip , men kan genom långtgående övergångsregler fortfarande beviljas efterlevande kvinnor. På samma sätt som omställningspensionen är änkepensionen uppbyggd med en garantinivå (garantipension) och en inkomstrelaterad del (tilläggspension). Garantipensionen upphör vid medan den inkomstrelaterade änkepensionen är livsvarig. Därutöver finns efterlevandepension till barn i form av barnpension. Denna redovisas under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. En jämförelse mellan inkomststandarden för kvinnor med änkepension och ensamstående kvinnor utan änkepension i motsvarande åldrar visar (se diagram 3.8) att det inte finns någon märkbar skillnad i inkomststandard mellan grupperna. Före är däremot änkornas inkomststandard högre än för ensamstående kvinnor som inte har änkepension. Att skillnaden i inkomst är mindre beror dels på att garantipension till änkepension inte betalas ut efter och på att änkepensionen samordnas med kvinnans ålderspension i form av tilläggspension från och med 65-årsmånaden (gäller för kvinnor födda eller senare). Diagram 3.8 Inkomststandard för änkor jämfört med andra, åldersstandardiserat Inkomst, kronor/år Källa: , beräkningar i HEK 2009 . har den nya ansvar för hela administrationen av den allmänna ålderspensionen samt de pensionsrelaterade förmånerna. Verksamheten har således bara varit igång i . Övergången till den nya myndigheten från delar av och tidigare har fungerat väl. Det första verksamhetsåret har dock varit med stora utmaningar och hög efterfrågan på myndighetens service och tjänster. Arbetet med att minska ärendebalanser Regeringen angav som särskilt mål för att få ned ärendebalanserna, framför allt när det gällde ålderspensionsärenden för personer som är bosatta utomlands eller har bott eller arbetat utomlands, samt återkravs- och omprövningsärenden. hade uppnått målet för att helt arbeta av gamla ärenden för ålderspensionsärendena, detta tack vare ett tydligt prioriteringsarbete och ändrade arbetssätt. För återkravsärendena har emellertid inte klarat att ta hand om alla gamla ärenden. Vid årets början övertogs 8 000 återkravsärenden från , och fanns fortfarande 2 400 ärenden kvar. Trots att ett särskilt projekt tillsattes för att arbeta av balansen nåddes inte målsättningen riktigt då ärendena var mer komplicerade och omfattande att utreda än vad myndigheten tidigare bedömt. När det gäller omprövningar kan konstateras att har lyckats att arbeta bort gamla ärenden samt även minskat den genomsnittliga handläggningstiden till att uppgå till högst en månad. Utmaningar för handläggningen av bostadstillägget Beroende på ärendeslag ser ändringsfrekvensen efter omprövning olika ut. var ändringsfrekvensen för ålderspensionsärenden , medan det för bostadstillägg till pensionärer () var . För omprövning av återkravsärendena var andelen ändrade ärenden ännu högre, . Här ligger en stor andel BTP-ärenden. Förklaringen till den höga ändringsfrekvensen är att bostadstillägg beräknats felaktigt eller att det tillkommit nya uppgifter som styrker rätten till förmån. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 I fråga om BTP har särskilda kvalitetsgranskningar av handläggningen gjorts , som tyder på brister. har , trots extra resurser, inte lyckats korta de långa handläggningstider för BTP som varit fallet . Insatser i syfte att höja kvaliteten och finna förenklingar i hanteringen har därför vidtagits och ytterligare åtgärder kommer fortsatt att diskuteras mellan myndigheten och . Tillgängligheten i kundservice har förbättrats Parallellt med höga krav på minskade balanser och kortare handläggningstider, var trycket på kundservice via telefon mycket högt med långa kötider och tappade samtal som följd. Särskilda åtgärder vidtogs med rekryteringar och avtal med externt bemanningsföretag för att kunna utöka resurserna , vilket bidrog till att öka tillgängligheten rejält . Statistik från årets första månader 2011 indikerar att har fått ordning på kundservicen då tillgängligheten legat stabilt på . har under sitt första år haft en stor uppgift i att bygga upp och etablera den nya myndigheten. Myndigheten har prioriterat utbetalningar och ärendebalanser, medan kontrollverksamheten har varit ett område som har prioriterats ner. Detta har också konstaterats av i en granskningsrapport (RiR 2011:20 Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten?). rekommenderar att säkerställa att det finns en kontrollverksamhet inom myndigheten. har påbörjat detta arbete och har etablerat en kontrollstruktur och en kontrollplan. ökade antalet fondbyten inom premiepensionssystemet . genomförde 4,7 miljoner fondbyten, varav närmare 3 miljoner beställdes av förvaltningsföretag som regelbundet genomför fondbyten åt sina kunder. har och fortsatt arbetet rörande hanteringen av förvaltartjänster och massfondbyten och till regeringen lämnat alternativa förslag för en fortsatt hantering. Efter att frågan hade varit föremål för 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 överväganden i Pensionsgruppen, med företrädare från de fem partier som står bakom pensionsöverenskommelsen, gav regeringen i uppdrag att vidta it-tekniska åtgärder som omöjliggör massfondbyten inom premiepensionssystemet. De tekniska åtgärderna innebär också att möjligheten till informationshämtning påverkas. Enligt uppdraget ska genomföra dessa förändringar först efter samråd med och berörda parter i syfte att säkerställa en så smidig övergång som möjligt för pensionsspararna. har meddelat att ändringarna kommer att träda i kraft . Förändringarna av premiepensionssystemet som beslutades av genomfördes av då 2,6 miljoner pensionssparares fonder flyttades från Premiesparfonden till AP7 Såfa. Genom en informationskampanj nåddes uppskattningsvis av befolkningen med information om de nya statliga fondalternativen. redovisade enligt regeringsuppdrag huruvida de genomförda ändringarna i premiepensionssystemet praktiskt hade påverkat olika grupper av pensionssparare. Den första avrapporteringen visade inte på några märkbara skillnader . Varken utflöden eller inflöden till de statliga alternativen uppvisade några avvikelser från vad som är normala rörelser. Analysen gjordes dock i närtid till det att ändringarna genomförts och under en . Liksom företrädare har fortsatt att genomföra kunskapsmätningar om den allmänna pensionen. mätning visar att av de tillfrågade säger sig ha fått kuvertet. Att kuvertet innehåller information om den allmänna pensionen är det dock av mottagarna som uppger sig veta. Fler mottagare än föregående år, jämfört , säger sig ha öppnat kuvertet. En större andel av pensionsspararna uppger också att de har läst innehållet, jämfört 2009. Män och kvinnor öppnar sitt kuvert i ungefär samma utsträckning, men männen läser innehållet i högre utsträckning än kvinnor (jämfört ) och tycker innehållet är lätt att förstå (jämfört ). Att samla all information om pensioner på ett och samma ställe är en prioriterad fråga. har därför inlett en dialog med arbetsmarknadens parter och andra viktiga aktörer. Källan till att få en bättre och mer samlad pensionsinformation är webbplatsen Min Pension. I detta samarbete mellan staten och Min Pension i var antalet visade prognoser 4,5 miljoner , vilket är en ansenlig ökning () från föregående år (3,4 miljoner). har en större andel av det sammanlagda tjänstepensionskapitalet blivit synligt på , , och kvaliteten på uppgifterna har ökat. har också tagit initiativ till att ange en enhetlig prognosstandard för hela marknaden. första verksamhetsår har inneburit stora utmaningar med att få en ny myndighet på plats som efterfrågan på myndighetens service och tjänster har varit omfattande. Det gäller allt ifrån telefonservice, handläggning av ärenden, utbetalningar i rätt tid, prognoser av hög kvalitet och relevant utredningsunderlag. Regeringen anser att sammantaget har hanterat sitt uppdrag väl och inom de flesta områden levererat goda resultat. Vad gäller de utvecklingsområden som har att hantera, såsom hanteringen av bostadstillägget, tillgänglighet i kundservice och uppbyggnad av kontrollverksamhet, kommer regeringen att följa detta noggrant. Ett bra grundskydd som blir bättre Världsekonomin har varit och är på nytt orolig med svag tillväxt och statsfinansiella problem i många länder. Men även vid ekonomisk oro ska ålderspensionen trygga ålderdomen. Även den som inte har haft möjlighet att tjäna in en tillräcklig egen pension ska ha ett ekonomiskt grundskydd som garanterar en stabil ekonomi. Grundskyddet är därför i stor utsträckning värdeskyddat. För att förbättra för pensionärerna har regeringen också i flera steg sänkt skatten för pensionärerna med ett särskilt fokus på dem med låga pensioner. Nettoeffekten för pensionärer med små marginaler är därför, trots den finansiella oron, inte bara värdesäkrade pensioner utan också reala förbättringar. En del av grundskyddet är det behovsprövade bostadstillägget (BTP). Det prövas både mot alla inkomster och mot bostadskostnadens storlek och är därför ett fördelningsmässigt bra sätt att ge stöd till dem som har små ekonomiska marginaler efter att bostadskostnaden är betald. Regeringen föreslår i denna proposition en särskild satsning på den gruppen. Med förslaget får alla personer som har BTP ett höjt bostadstillägg med . Motsvarande förbättring görs även för personer som får särskilt bostadstillägg eller äldreförsörjningsstöd. Ett pensionssystem som ligger fast ger långsiktig trygghet Pensionssystemet har i och med den finansiella krisen utsatts för påfrestningar som lett till minskade pensioner. Att anpassa utgifterna efter resurserna är kortsiktigt kännbart men långsiktigt en investering och ett bevis för att systemet tar långsiktigt ansvar utan att lägga bördor på kommande generationer. Det bidrar till ett stärkt förtroende för att det ska finnas ett fungerande pensionssystem med ett gott grundskydd med likvärdiga spelregler även när dagens unga går i pension. Pensionssystem är mycket långsiktiga åtaganden där det är centralt med ett utbrett förtroende. För detta krävs även politiskt stabila regler och god omvårdnad. Regeringens fortsatta avsikt är därför att tillsammans med Socialdemokraterna fortsätta värna och vårda pensionssystemet. Ett längre arbetsliv ger tryggare pensioner Medellivslängden stiger nu snabbare än vad vi trott men balanseras inte av ett motsvarande längre arbetsliv. Det ger inte bara lägre pensioner för den enskilde pensionären utan för- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 svagar också pensionssystemets finanser. För pensionerna och pensionssystemet är en central uppgift för Pensionsgruppen nu därför att verka för att arbetslivet förlängs. Detta är också en angelägenhet för hela samhället, för att lättare kunna finansiera den framtida välfärden. Det handlar då om att se över nuvarande åldersgränser som är knutna till pensionssystemet och att vidta åtgärder i arbetsmiljö och arbetsvillkor som stimulerar och underlättar för människor att stanna kvar i arbete. En utredning (S2011:05) Översyn av pensionsrelaterade åldersgränser och möjligheter för ett längre arbetsliv har därför tillsatts. Det är en angelägenhet som sträcker sig utanför pensionssystemet och som därför behöver ett brett deltagande. Rationella livsval mellan arbete, pension och sparande kräver god pensionsinformation Med det livsinkomstbaserade pensionssystemet finns det under hela livet tydliga drivkrafter för arbete. För att drivkrafterna ska ha effekt och för att människor ska kunna göra rationella livsval krävs lättillgänglig information om den framtida pensionen. finns information om den allmänna pensionen i det kuvertet och genom internetportalen . I ökad utsträckning kommer pensionen från flera håll och den del av pensionen som utgörs av tjänstepension och privat sparande ökar. Det är därför angeläget att det finns en samlad och lättillgänglig information om vad hela den samlade pensionen blir och vad t.ex. ett längre arbetsliv får för konsekvenser för pensionen. I många fall finns sådan information på men den är långt ifrån komplett. Viktiga insatser av vissa aktörer visar att det är möjligt att förbättra informationen men här krävs deltagande och engagemang av alla aktörer. Att ha en reell möjlighet till en komplett information om sin pension är en prioriterad fråga för regeringen. Pensionsgruppen har även aktualiserat frågan. En samlad information är inte en angelägenhet för staten men för pensionssystemets funktion är det angeläget att informationen finns. Pensionsgruppen kommer därför att ta upp frågan på nytt för att då bedöma utvecklingen och om ytterligare åtgärder behöver vidtas. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 3.6Förslag till författningsändringar oberoende av bostadskostnadens storlek. undvika tröskeleffekter läggs beloppet till den 3.6.1Förbättring av bostadstillägg till bostadskostnad som beaktas, dvs. Ärendet och dess beredning: Förslaget har utarbetats inom och beretts under hand med . Regeringens förslag: Från och med den månad en försäkrad fyller ska vid beräkning av bostadstillägg till pensionärer ett belopp om läggas till bostadstillägget, före reducering mot inkomst. Beloppet gäller per person och ska tillämpas från . Den skäliga levnadsnivån för dem inom förmånerna särskilt bostadstillägg till pensionärer och äldreförsörjningsstöd ska fr.o.m. höjas till 1,401 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och till 1,191 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. Skälen för regeringens förslag: Bostadstillägg till pensionärer () lämnas av bostadskostnad upp till ett tak om . BTP är inkomstprövat och prövas mot i princip alla inkomster. Bostadstillägget är därför riktat till den grupp pensionärer som med hänsyn till inkomster och bostadskostnad har små ekonomiska marginaler. Bostadstillägget har därmed för många av dem som får BTP en viktig betydelse för att uppnå en rimlig ekonomisk standard och bidrar starkt till att minska andelen pensionärer med låg ekonomisk standard (av medianinkomsten). Regeringen har genom sänkta skatter förbättrat den ekonomiska standarden för ålderspensionärer i allmänhet och för ålderspensionärer med låg pension i synnerhet. Regeringen föreslår nu en riktad satsning till pensionärer med låga inkomster i förhållande till sin bostadskostnad, vilket ytterligare bidrar till att minska andelen med låg ekonomisk standard. Förslaget innebär att alla ålderspensionärer som har BTP får mer . En mindre grupp ålderspensionärer som har något för hög inkomst för att få BTP med nuvarande regler kommer med det höjda bostadstillägget ha möjlighet att få bostadstillägg upp till . Beloppet gäller per person och är därför lika för ogifta och gifta och är även det maximala bostadstillägget om av bostadskostnaden har beräknats men före eventuell reducering mot inkomst. För dessa ålderspensionärer trappas de av mot inkomst på samma sätt som nuvarande BTP, vilket innebär att beloppet kan betalas ut reducerat. Vid sidan om BTP finns särskilt bostadstillägg (SBTP) och äldreförsörjningsstöd (ÄFS). Det är ett extra ekonomiskt skyddsnät för dem med hög hyra och en låg inkomst, som oftast inte når upp till hel garantipension. Förbättringen av bostadstillägget omfattar även personer med ålderspension som har SBTP eller ÄFS men eftersom dessa förmåner trappas av krona för krona mot alla inkomster, inklusive BTP, ger höjningen ingen faktisk förbättring av deras ekonomiska standard. För att även dessa ålderspensionärer med den allra lägsta ekonomiska standarden ska få en förbättrad disponibel inkomst föreslår regeringen en höjning av den garanterade nivån för äldreförsörjningsstöd och särskilt bostadstillägg för dem . Det handlar om en begränsad grupp om cirka 15 000 personer. Den skäliga levnadsnivån är för ogifta 1,3546 gånger prisbasbeloppet och för gifta 1,1446 gånger prisbasbeloppet. Regeringen föreslår att den skäliga levnadsnivån höjs till 1,401 gånger prisbasbeloppet för den som är ogift och till 1,191 gånger prisbasbeloppet för den som är gift. Höjningen av den skäliga levnadsnivån motsvarar höjningen av bostadstillägget, dvs. Förslaget om förstärkt bostadstillägg till ålderspensionärer beräknas öka utgifterna för bostadstillägget med . Det förstärkta bostadstillägget ges även till personer med särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd, vilket minskar behovet av och kostnaderna för de förmånerna. Den höjda skäliga levnadsnivån för det särskilda bostadstillägget och äldreförsörjningsstödet ökar utgifterna för förmånerna med ungefär lika mycket. Den sammantagna effekten för det särskilda bostadstillägget är beaktad i beräkningen ovan och för äldreförsörjningsstödet bedöms utgiftsförändringen ligga inom ramen för anslaget. 3.7.11:1 Garantipension till ålderspension Tabell 3.6 Anslagsutveckling 1:1 Garantipension till ålderspension 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för garantipension till ålderspension, hustrutillägg samt särskilt pensionstillägg för långvarig vård av sjukt eller handikappat barn. Utgiftsstyrande faktorer för anslaget är i första hand prisbasbeloppets utveckling samt utvecklingen av den genomsnittliga nivån på de inkomstrelaterade pensionerna inkomstpension, tilläggspension och premiepension. Utgifterna för anslaget uppgick för till , vilket var högre än anslagsbeloppet och lägre än det belopp som betalades ut . beräknas anslaget överskridas med , vilket medför att anslagskrediten kommer att behöva utnyttjas. Garantipension är bosättningsbaserad och kan tidigast betalas ut från och med den månad en person fyller . För att få full garantipension krävs att man har varit bosatt i , . För den som är född eller senare är det maximala belopp som kan betalas ut i garantipension (2,13 prisbasbelopp) för en ogift pensionär och (1,9 prisbasbelopp) för den som är gift. Garantipensionen reduceras av den inkomstrelaterade ålderspensionen och betalas ut som ett komplement till denna. För personer som är födda eller tidigare kan garantipensionen 2012 högst betalas ut med (2,1814 prisbasbelopp) för en ogift pensionär och med högst (1,9434 prisbasbelopp) för den som är gift. Garantipensionen till dessa reduceras av främst 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 inkomstrelaterad ålderspension, änkepension och tjänstepension. uppbar cirka 771 000 personer garantipension. Av dessa var drygt 524 000 personer födda eller tidigare. Det innebär att antalet personer som uppbar garantipension ökade med cirka 8 000 personer jämfört med vilket är en effekt av balanseringen och de därav sänkta inkomstrelaterade pensionerna. Ökningen har fortsatt 2011. Den långsiktiga trenden är dock att kostnaderna för garantipension minskar. Både antalet personer som uppbär garantipension och medelbeloppet minskar långsiktigt. 2010 minskade prisbasbeloppet , vilket minskar kostnaderna för garantipension. Kostnaderna påverkas också av hur den inkomstrelaterade pensionen utvecklas. Ju bättre utveckling av följsamhetsindexeringen desto mindre behov av garantipension. För perioden 20022009 ökade följsamhetsindexeringen mer än prisbasbeloppet, vilket minskade behovet av garantipension. Minskningen av inkomst- och tilläggspensionerna innebär i stället en press uppåt på kostnaderna för garantipension. Den genomsnittliga inkomstrelaterade ålderspensionen är högre för yngre och nyblivna pensionärer jämfört med de äldre som redan uppbär pension. minskar antalet personer som inte har tjänat in någon inkomstrelaterad ålderspension alls successivt bland de nyblivna pensionärerna. Eftersom garantipension reduceras av inkomstrelaterad ålderspension så minskar antalet ålderspensionärer som uppbär garantipension eller de som uppbär en reducerad garantipension. var medelbeloppet för garantipension för personer födda eller tidigare och för dem som var födda eller senare . Kostnaderna för garantipensionen beräknas minska , bl.a. till följd av att den inkomstrelaterade pensionen ökar mer än prisbasbeloppet. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Tabell 3.7 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:1 Garantipension till ålderspension Förändring till följd av: -1 340 000 -1 800 000 till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Regeringen föreslår mot bakgrund av ovanstående att 18 anvisas under anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till 17 385 000 000, 17 023 000 000 respektive 17 . 3.7.21:2 Efterlevandepensioner till vuxna Tabell 3.8 Anslagsutveckling 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för de inkomstrelaterade förmånerna omställningspension, förlängd omställningspension, särskild efterlevandepension och änkepension. Anslaget används dessutom för garantipension till dessa förmåner. Garantipensionen betalas ut som ett komplement till den inkomstrelaterade pensionen och reduceras av denna. Efterlevandepension till vuxna betalas ut till personer som inte har fyllt . talas i vissa fall änkepension ut även . Särskild efterlevandepension är under avveckling och kan inte beviljas för dödsfall som inträffat 2003 eller senare utan kan endast betalas ut till dem som uppbar förmånen. Omställningspensionen utgör ett ekonomiskt stöd för att ge den efterlevande maken möjlighet att ställa om sin ekonomi till de ändrade förhållandena som dödsfallet medför. Pensionen betalas ut efter dödsfallet. Efter den första perioden kan omställningspensionen förlängas för den som har barn, längst till dess det yngsta barnet fyller . De utgiftsstyrande faktorerna för anslaget är främst utvecklingen av prisbasbeloppet och följsamhetsindexeringen. Utgifterna för anslaget uppgick till vilket översteg anslaget med . Anslaget beräknas överskridas med . Kostnaderna för anslaget utgörs till största del av kostnader för änkepension. Eftersom änkepensionen är under avveckling minskar anslagets kostnader successivt.