prop · GZ0336 · 2011-11-30 00:00:00 — av lärosätenas totala kostnader 2007 lades på grundutbildning och gick till forskning. Fördelning av kostnader vid lärosäten 2007 Källa: (2008), Universitet & högskolor. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Alla kostnader som ett lärosäte har ska fördelas på de två verksamheterna forskning och grundutbildning. Det innebär exempelvis att den tid en lärare lägger ned på att förbereda en föreläsning ska föras till redovisningsområdet grundutbildning. Även andra direkta kostnader som hör till grundutbildningen, såsom hyran för undervisningssalar och driftskostnader ska föras till grundutbildningen. Vidare ska grundutbildningen ta hand om indirekta kostnader i form av exempelvis administratörens tid för att sköta lönehantering för läraren, antagning av studenter och studiedokumentation. På motsvarande sätt fördelas de direkta och indirekta kostnader som är förknippade med forskning och forskarutbildning på redovisningsområdet forskning. Denna fördelning sker enligt schabloner som bygger på lärares och forskares planerade arbetstid samt på uppskattningar av hur mycket de båda verksamheterna belastar övriga funktioner vid lärosätet. Eftersom få lärosäten använder tidrapportering, är det svårt att undersöka om faktiskt nedlagd tid överensstämmer med utfallet av kostnadsfördelningen på de två områdena. Genom en enkätundersökning som SCB genomför kan man få information om tidsanvändningen bland lärare och forskare på lärosätena.179 Lärare och forskare har i enkäten angivit hur de fördelar sin tid på olika arbetsuppgifter. Det ger en övergripande bild av hur mycket arbetstid som läggs på kärnverksamheterna forskning respektive undervisning. kan alltså användas för en jämförelse mellan den tid som lärare och forskare har uppgivit att de lägger ned och de kostnader som lärosätena redovisar för grundutbildning respektive forskning. Av figur B5.2 framgår att lärare och forskare 2007 i genomsnitt ägnade av sin tid åt forskning och forskarutbildning och åt undervisning på grundutbildningen. utöver den tid som ägnas åt föreläsningar, seminarier och handledning även förberedelser och efterarbete. 179UF 13 (2007); UF 13 ( 2009). I samband med statistikinsamlingen skickar SCB ut en enkät till cirka 15 000 anställda vid universitet och högskolor. Respondenterna uppger omfattningen av en genomsnittlig arbetsvecka samt hur arbetstiden fördelar sig på olika aktiviteter. Svarsfrekvensen uppgick till , vilket motsvarade 9 597 svarande. Siffrorna anges överlag med ett 95-procentigt konfidensintervall. Analysen avser 2007, eftersom utifrån SCB:s statistik har gjort en genomgång av forskares och lärares arbetstid i rapporten forskares arbetstid en studie baserad på statistik (2010). En jämförelse mellan enkätresultaten , 2007 och 2009 visar att tidsfördelningen mellan de olika verksamheterna är tämligen stabil . SCB UF 13 , anger att 2005 utgjorde FoU och undervisning i forskarutbildning + , grundutbildning , och övrig verksamhet . SCB UF 13 , anger samma fördelning 2007 som 2005. SCB UF 13 , anger att FoU och undervisning forskarutbildning utgjorde + , grundutbildning , och övrig verksamhet . De som redovisats inom den egna forskarutbildningen har här förts till forskning och forskarutbildning. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Fördelning av forskares och lärares arbetstid vid lärosäten 2007 Källa: (2010:4 R), Lärares och forskares arbetstid en studie baserad på statistik; SCB UF 13 . Resterande av arbetstiden användes till så kallad övrig verksamhet.180 I denna ingår tid för administration vid sidan av egen forskning och undervisning, annan verksamhet såsom biblioteks- och dokumentationstjänster, samt vetenskaplig och teknisk informationsspridning av allmän karaktär. Därutöver ingår även expert- och förtroendeuppdrag i exempelvis styrelser, nämnder eller olika beredningsgrupper. Även kostnaden för dessa aktiviteter ska fördelas på grundutbildning och forskning. I fråga om studievägledning eller studierektorskap på grundutbildningen är det ingen tvekan om vart kostnaden ska föras. Men det är inte lika självklart hur en prefekts nedlagda arbetstid eller hur en ledamots tid i fakultetsnämnden ska fördelas mellan de båda verksamheterna. Mer tid till forskning jämfört med dess kostnad Om man jämför figur B5.1 och B5.2 framgår att grundutbildningens kostnader enligt redovisningen, som bygger och schabloner, är betydligt större än den tid som lärare och forskares uppgivit att de lagt ned på undervisning i SCB:s enkät. Skillnaden mellan de kostnader som redovisas och den tid som lärare och forskare uppgivit kan tolkas som att mindre tid läggs på grundutbildning är vad kostnadsredovisningen indikerar. Men skillnaden kan också ha andra orsaker: 180Den övriga verksamheten bestod av administration vid sidan av egen forskning/undervisning (), expert och förtroendeuppdrag i exempelvis styrelser och nämnder eller olika beredningsgrupper (), utbildning/kurser inom den egna forskarutbildningen () och annan verksamhet såsom biblioteks- och dokumentationstjänster och vetenskaplig och teknisk informationsspridning av allmän karaktär (). De som redovisats inom den egna forskarutbildningen har här förts till forskning och forskarutbildning. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning lägre lönekostnader inom forskning än inom grundutbildning, lägre lokal- och driftskostnader för forskning jämfört med för grundutbildning i förhållande till den tid som läggs ned, och/eller betydligt lägre indirekta kostnader för forskning än för grundutbildning. I den följande framställningen undersöks och diskuteras om dessa möjliga orsaker kan förklara skillnaden mellan faktisk tidsanvändning och redovisade kostnader. Forskningen har generellt sett något lägre lönenivå än grundutbildningen. Det beror på att doktorander och nydisputerade forskare utför en stor del av forskningen vid lärosätena.181 Dessa har lägre lön än lektorer som står för den största delen av undervisningen i grundutbildningen. När hänsyn tas till denna löneskillnad i kärnverksamheten, visar det sig att kostnadsfördelningen mellan undervisning och forskning inte förändras nämnvärt.182 Figur B5.3 visar att fördelningen mellan den tid lärare och forskare lägger ned på forskning respektive undervisning knappt förändras då hänsyn tas till skillnader i lön. Alltså kan inte olika lönenivåer förklara skillnaden mellan de kostnader som redovisas och den tid som lärare och forskare uppgivit att de lägger ned på forskning respektive undervisning. Skattning av indirekta kostnaders fördelning för att motsvara lärosätenas redovisade kostnader med hänsyn tagen till löneskillnad Källa: (2010:4 R), Lärares och forskares arbetstid en studie baserad på statistik; SCB UF 13 ; lönestatistik. Anmärkning: I figuren har direkta kostnader för lokaler och drift antagits vara proportionella mot respektive områdes direkta lönekostnad. 181Statistik över personalkategoriernas respektive utförda andel av forskning och undervisning kommer från (2010:4 R). Lönestatistik har hämtats från och avser . 182Om forskningen ska stå för av kostnaderna ska den utgöra av tiden eftersom forskning i genomsnitt är lite billigare. Motsvarande skulle grundutbildningen totalt använda av tiden för att stå för av kostnaderna. Se beräkningar i slutet av bilagan. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Kostnader för lokaler och drift samt indirekta kostnader Grundutbildningen bär en mycket större del av de indirekta kostnaderna än forskningen. Detta framgår av figur B5.3 som visar fördelningen av kostnader för den övriga verksamheten i enlighet med lärosätenas redovisning i figur B5.1. Det är rimligt att grundutbildningen har större indirekta kostnader. Mycket resurser krävs i samband med antagning av studenter, dokumentation av studieresultat och studievägledning.183 Men eftersom lokal- och driftskostnader också påverkar kostnadsfördelningen finns det utrymme för att de indirekta kostnaderna är något mer jämnt fördelade. Det går inte att få information om de två områdenas direkta respektive indirekta kostnader från lärosätenas årsredovisningar.184 Ur enkät går det att i några fall ta fram information om forskningens kostnader fördelade på direkta kostnader i form av löner, lokaler, drift respektive indirekta kostnader. Uppgifterna från enkäten indikerar att forskningens lokal- och driftskostnader var något lägre än forskningens lönekostnader.185 Det innebär att forskningens direkta kostnader (lön, lokaler och drift) blir något mindre än vad som redovisas i figur B5.3.186 Det är rimligt att mer av ett lärosätes kostnader för lokaler i förhållande till nedlagd arbetstid hör till undervisning, eftersom antalet studenter är fler än antalet forskare och kräver andra typer av lokaler. Även med hänsyn till att forskningen kan ha lite lägre lokal- och driftskostnader, så bär grundutbildningen en större del av de indirekta kostnaderna i förhållande till den tid lärare och forskare uppger att de har arbetat. Enligt beräkningar utifrån enkät hörde de indirekta kostnaderna till grundutbildning och till forskning. Denna fördelning överensstämmer med resultatet av den genomgång () har gjort med uppgifter från lärosätena . Utifrån denna genomgång bar grundutbildningen 183Mattsson (2011), s. 41 och 43. 184Högskoleverkets redovisar kostnadsfördelningen mellan forskning och grundutbildning, men i dessa kostnader ligger dock även olika stödfunktioners lokal- och driftskostnader etc. Av statistiken framgår att lokalkostnaderna 2007 var något högre för utbildningsverksamheten, mot för forskningen. Däremot var driftskostnaderna något högre för forskning, , än för utbildning, . 185Se bilaga 1. 186Lunds universitet, ekonomisk redovisning; , ekonomisk redovisning. Det bör noteras att de få lärosäten som besvarat enkätfrågan har rapporterat låga direkta lokalkostnader för forskningsverksamheten i enkäten, i genomsnitt . Uppgifter om lokalkostnader bekostade med basanslag respektive bidrag har viktats till ett medelvärde. Lokalkostnader uppdelat på basanslag och bidrag presenteras i bilaga 1. Även fakulteter vid ett lärosäte i fallstudien uppvisar mycket låga lokalkostnader 2009, och en kraftig minskning i I detta fall motsvaras minskningen av lokalkostnaderna av en ökning av driftskostnaderna. Detta kan bero på omläggningen av redovisningen . Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning av de indirekta kostnaderna och forskningen 43 procent.187 Detta innebär att jämfört med den tid lärare och forskare uppger att de har lagt ned på forskning och undervisning så har grundutbildningen betydligt högre indirekta kostnader och högre lokal- och driftskostnader än forskningen. Sammantaget visar genomgången att det på aggregerad nivå inte finns indikationer på att forskningsmedel förs över till grundutbildningen. Lärare och forskare vid lärosätena uppger att de lägger ned mycket mer av sin tid på forskning än på undervisning. är de redovisade kostnaderna för grundutbildningen och forskningen nästan lika stora när lärosätena har fördelat ut alla kostnader, direkta och indirekta, på de båda verksamheterna. Skillnaden mellan faktiskt nedlagd tid och redovisad kostnad kan inte förklaras med löneskillnader mellan forskare och lärare. I stället skulle den kunna förklaras av att forskningen har låga indirekta kostnader och betydligt lägre drifts- och lokalkostnader än grundutbildningen. Hur detta ser ut i verkligenheten går inte att få information om från lärosätenas redovisning. Lärosätenas redovisade kostnader bygger på schabloner, vilket innebär en risk att kostnader förs mellan forskning och grundutbildning. Utifrån genomgången är det inte sannolikt att kostnader skulle skjutas från forskning till grundutbildning, eftersom det skulle innebära att forskningen har orimligt låga indirekta kostnader och lokalkostnader jämfört med grundutbildningen. Däremot kan risk finnas för att medel förs från grundutbildning till forskning. Sammanlagd tid ägnad åt grundutbildning och forskning: +23% =68% Vid en första jämförelse fördelas den övriga tiden proportionellt i relation till de båda redovisningsområdena grundutbildning respektive forskning. Andel tid till forskning: 45/68=0,66 Andel tid till grundutbildning: 23/68=0,34 187De indirekta kostnaderna har blivit kvantifierbara tack vare den nya redovisningsmodell, SUHF- modellen, som 2009 började tillämpas vid lärosätena. Eftersom införandet av modellen befinner sig i sin linda bör man ha i åtanke att det kan finnas en osäkerhet i siffrorna. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Beräkning av arbetstidens fördelning justerat för löneskillnader I tabell B5.1 redovisas fördelningen av arbetstid liksom lönenivåerna för motsvarande personalkategorier som underlag för beräkning av lönekostnaderna för respektive redovisningsområde. över tidsfördelningen mellan grundutbildning och forskning har de olika kategoriernas relativa del av verksamheten samt deras lönenivå vägts in. Arbetstidens fördelning och lönenivåer 2007, i kronor och procent (månadslön/160 h) Källa: (2010:4 R), Lärares och forskares arbetstid en studie baserad på statistik; lönestatistik 2007, median. Anmärkningar: Lönen för administrativ och övrig teknisk personal skattas med forskarassistentlön. Lönen för forskningsingenjörer/labbiträden avser forskningsingenjörer då denna grupp utgjorde i statistiken. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning X= övrig tid grundutbildning Y=övrig tid forskning Relation mellan X och Y: Y=0,32X För att motsvara kostnadsfördelningen måste 0,22 av övrig verksamhet höra till grundutbildningen och 0,10 gå till forskningen. Beräkning för att resursallokeringen ska motsvara kostnadsfördelningen, hänsyn tagen till löneskillnader I tabell B5.2 framgår hur övriga kostnader måste vara fördelade för att stå i proportion till kostnadsfördelningen för redovisningsområdena (forskningen stod för av lärosätenas totala kostnader, och grundutbildningen för ). Fördelning av resurser för att nå kostnadsfördelning Övrig tid* kostnad 0,23*200,85=46,20 0,22*200,85=44,19 0,45*182,95=82,33 0,10*182,95=18,30 Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Bilaga 6 Skattningar av samfinansiering har med empiri från lärosätenas årsredovisningar, enkätsvar, fallstudie och statistik framtagen av SUHF skattat hur mycket av lärosätenas basanslag som är uppbundet i samfinansiering för externa Samtliga data avser redovisning och alla uppgifter redovisas i löpande pris. Nedan redovisas hur studien av budgetar från kemiska institutionen vid har genomförts. Därefter beskrivs hur samfinansieringsbehovet vid övriga lärosäten har skattats. vid har valts, eftersom det var den enda institutionen i fallstudien som systematiskt upprättat projektbudgetar och lärosätet var det enda som då fallstudien gjordes hade ett utvecklat budgetverktyg. Därtill har en digitaliserad kontraktsdatabas.188 Vid institutionen för kemi fanns budgetar upprättade i verktyget för 81 av 136 pågående projekt, vilka har kunnat ta del av. forskningsprojekt där budget saknades, hade 18 ett utgående saldo på . Nio av de upprättade budgetarna innehöll inte uppgifter om samfinansiering. har ur budgetarna tagit fram uppgifter om de avdrag som finansiären tillåter för att täcka lokalkostnader och indirekta kostnader. Därtill har uppgifter hämtats om ingående saldo, bidrag som betalts in , utgående saldo, samfinansiering, totala kostnader och beviljat bidrag som ännu inte betalats in till lärosätet. Det bör noteras att det här är ett exempel baserat på en institution med en förhållandevis liten andel externt finansierad forskning. Andel var , vilket ska jämföras med genomsnittet på för landets lärosäten. var de indirekta kostnaderna och lokalkostnaderna relativt höga, motsvarande ett påslag på . Exemplet är därmed inte representativt, men ger en god inblick i relationerna mellan dagens och framtida samfinansieringsbehov. 188 Fallstudieintervju 15 och 17. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Uppgifter om institutionens sammanlagda samfinansiering har hämtats från institutionens ekonomiska redovisning. Den totala kostnaden för samfinansiering uppgick till . redovisades intäkter av samfinansiering motsvarande . Bruttobeloppet för samfinansiering uppgick därmed till . Därutöver har fakultetens lokalanslag bidragit med ytterligare till hyra för externa projekt.189 Det totala samfinansieringsbehovet uppgick därmed till . Det motsvarar av kostnaderna externfinansierade projekt hade (dvs. intäkter av bidrag), eller av institutionens basanslag. Det bör noteras att institutionen i detta fall inte har behövt bära hela kostnaden för samfinansieringen själv, då fakulteten bidragit till lokalkostnaderna. Skattning av utlovad framtida samfinansiering Det framtida samfinansieringsbehovet för lokalkostnader och indirekta kostnader kan skattas utifrån volymen oförbrukade bidrag och beviljade bidrag som ännu inte har betalats in. Vid den aktuella institutionen uppgick den totala volymen oförbrukade bidrag 2009 till nästan , och de beviljade bidrag som ännu inte hade betalats ut uppgick enligt de tillgängliga projektbudgetarna till . Skattningen av samfinansieringsbehovet har beräknats utifrån de ovan angivna värdena med antagandet att även dessa bidrag har ett samfinansieringsbehov motsvarande i genomsnitt av kostnaderna som institutionen hade för bidragen som förbrukades 2009. Utifrån denna skattning utgör den redan utlovade framtida samfinansiering för oförbrukade bidrag totalt , varav de studerade projektbudgetarna (81 st) stod för . Därtill skulle ytterligare vara utlovade i framtida samfinansiering för de projekt som hade beviljade, men ännu inte inbetalade, bidrag. Dessa bidrag kommer dock att betalas ut . Skattning av samfinansieringsbehov i relation till olika finansiärer Samfinansieringsbehov i förhållande till olika bidragsgivare har studerats via de projektbudgetar som ingår i undersökningen. Den systematiska redovisning som finns i de budgetar som har upprättats på institutionen gör det möjligt att 189 Ekonomisk redovisning, e-post ekonomiansvarig, , . Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning också ta fram uppgifter om kostnader fördelade på olika poster. I budgetarna redovisas även det påslag, vanligen mellan , som institutionen belastar projektet med utifrån kostnaderna för lön och drift.190 Trots den detaljerade informationen är det svårt att se ett tydligt förhållande mellan den samfinansiering som är bokförd och de kostnader som projekten har haft. Variationen är stor, främst på grund av stora förändringar i kostnadsbilden då exempelvis medel återförts till projekten. Detta är ett resultat av införandet av SUHF-modellen. Det innebar att de avlyft för att kompensera indirekta kostnader på central nivå, som gjorts på tidigare inbetalade men ännu inte förbrukade bidrag, nu ska betalas direkt av projektet men först då kostnader uppstår. Detta har inneburit att medel som tidigare bokförts som kostnader nu återförs till projekten. Justeringar i löneutbetalningar, där redan utbetalade löner återförs gör också det svårt att jämföra redovisad samfinansiering med projektets totala kostnader. Skattning av samfinansieringsbehov utifrån OH-gap En skattning har kunnat göras av hur stort behovet av samfinansiering skulle vara om alla projekt antogs ha kostnader för löner och drift. Skattningen av samfinansieringen utgår från mellanskillnaden mellan det påslag institutionen belastat projektet med och hur stor del av bidragen som får användas för att täcka dessa kostnader. Denna mellanskillnad multipliceras sedan med projektets totala kostnad (men där samfinansiering med basanslag har dragits ifrån). Där uppgifter om villkor saknas har information kunnat inhämtas från kontraktdatabasen. Resultatet av skattningen ger något som skulle kunna ses som en maximinivå för samfinansiering för att täcka lokalkostnader och indirekta kostnader. Utfallet av en genomgång av de 81 budgetarna blev att samfinansieringsbehovet var nästan dubbelt så stort som det faktiska utfallet i Det kan tolkas som att en stor andel av bidragen utgick för stöd till andra typer av verksamhet än löne- och driftskostnader i forskningsprojekt (dvs. som stöd till apparatur och annan utrustning). Därtill kan skillnaden mellan det skattade beloppet och den faktiska samfinansieringen bero på att skattningen ger ett bruttobelopp, medan det faktiska utfallet är ett betydligt lägre nettobelopp. 190Lokalkostnader , universitetsgemensamma kostnader , fakultetsgemensamma kostnader och institutionsgemensamma inkl. IT . Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Skattning samfinansieringsbehov vid 29 lärosäten har skattat behovet av samfinansiering vid 29 lärosäten utifrån HSV:s statistik över intäkter av bidrag fördelat på olika typer av finansiärer. För att beräkna hur mycket av de indirekta kostnaderna dessa olika finansiärer täcker har stickprov på avtal för projektbidrag gjorts i universitets kontraktsdatabas. Med hjälp av dessa uppgifter har viktade medelvärden för samfinansieringsbehovet kunnat beräknas för de olika lärosätena. värden har sedan kombinerats med de uppgifter lärosätena har lämnat om sina indirekta kostnader för forskning.191 Uppgifterna har slutligen jämförts med uppgiven samfinansiering i lärosätenas årsredovisningar 2009. Forskningens lokalkostnader och indirekta kostnader För att kunna skatta behovet av samfinansiering behövs uppgifter om lärosätenas lokalkostnader och indirekta kostnader. Vissa finansiärer och lärosäten träffade 2003 en överenskommelse som innebar att lärosätena skulle få använda ett påslag om för att täcka indirekta kostnader och ett påslag om att finansiera forskningens direkta lokalkostnader. De faktiska kostnaderna skattades dock till att motsvara ett påslag om sammanlagt 52 procent.192 I och med implementeringen av SUHF-modellen finns nu förutsättningar för lärosätena att beräkna de fulla kostnaderna per redovisningsområde. Enligt de uppgifter lärosätena har lämnat, i den genomgång SUHF har publicerat, uppgår de indirekta kostnaderna till i genomsnitt . Detta motsvarar ett påslag på direkta kostnader med 25 procent.193 Figur B6.1 antyder att det finns ett visst mått av stordriftsfördelar. Det förefaller vara lättare att hålla nere de indirekta kostnaderna vid större lärosäten. Bland de mindre lärosätena är spridningen betydligt större och den genomsnittliga nivån ligger på av de totala kostnaderna, vilket motsvarar ett påslag på 40 procent.194 191Redovisade i SUHF:s genomgång av hur den nya redovisningsmodellen implementerats vid lärosätena (2011), s. 3236. 192Mattsson (2011), s. 11 och 39. 193I exemplet kan vi anta att de totala kostnaderna är , om de indirekta kostnaderna utgör motsvarar de och därmed de direkta kostnaderna . Skillnaden uppkommer på grund av att vid beräkning av andel av total kostnad är nämnaren större, 20 av 100, än då beräkning görs av hur mycket detta motsvarar om man gör påslag på de direkta kostnaderna, 20 av 80 (80*1,25 = 100). 194Mattsson (2011), s. 3637 och 39. Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning Andel indirekta kostnader av totala forskningskostnader i förhållande till forskningsvolym, i Källa: (2011), SUHF-modellen i verkligheten, s. 36 och 62. Anmärkning: Konstnärliga högskolor ingår ej. De presenterade skillnaderna i indirekta kostnader ska dock tolkas med försiktighet. Lärosätena beräknar vad som ingår i indirekta kostnader lite olika. Vissa lärosäten eller institutioner kan redovisa en kostnad direkt knuten till en kostnadsbärare, en så kallad direktifiering av kostnaden, medan andra redovisar samma utgift som en indirekt kostnad. Dessutom använder en del lärosäten lön som bas, medan andra använder både lön och drift vilket påverkar utfallet.