prop · GY03110 · 2011-03-30 00:00:00 — och vilka övriga villkor ett institut och vilka övriga villkor ett institut skall uppfylla enligt 7 kap. 8 §, ska uppfylla enligt 7 kap. 8 §, 34.vad som ska utgöra ett behållande av ett ekonomiskt intresse netto och när undantag från behållande av ett ekonomiskt intresse får göras enligt 7 a kap. 35.vilka krav som ett institut ska uppfylla enligt 7 a kap. 2 § innan det får ta position i en värdepapperisering, 36.vilka krav som ett institut löpande ska uppfylla enligt 7 a kap. 3 § efter det att institutet investerat i en värdepapperisering, 37.vilken information som ska lämnas av medverkande institut eller originator enligt 7 a kap. 6 §, 38.vilken förhöjd riskvikt som ska gälla för värdepapperi- seringen enligt 7 a kap. 7 §, 32. vilken information som skall 39. vilken information som ska , på vilken plats , på vilken plats och med vilka intervall informa- och med vilka intervall informa- tionen skall lämnas och hur tionen ska lämnas och hur 33. i vilka fall bestämmelserna 40. i vilka om finansiella företagsgrupper ska skall gälla enligt 9 kap. 2 §, gälla enligt 9 kap. 2 §, 34. under vilka förutsättningar 41. under vilka tillstånd att räkna in vissa tillstånd att räkna in vissa dotterföretag enligt 9 kap. 4 § får dotterföretag enligt 9 kap. 4 § får 35. vilken information som skall 42. vilken information som ska , på vilken plats , på vilken plats Prop. och med vilka intervall informa- och med vilka intervall informa- tionen skall lämnas och hur tionen ska lämnas och hur 36. hur gruppbaserad redovis- 9 kap. 9 § skall ning enligt 9 kap. 9 § ska upprättas rättas för sådana institut som för sådana institut som tillämpar förordning (EG) nr 1606/2002 av 1606/2002 av om 37. hur konsolideringen skall 44. hur konsolideringen ska ske ske enligt 9 kap. 10 §, enligt 9 kap. 10 §, 38. hur kapitalbasen skall be- räknas enligt 9 kap. 11 §, räknas enligt 9 kap. 11 §, 39. innehållet, utformningen och 46. innehållet, utformningen och omfattningen av den redovisning omfattningen av den redovisning eller information som skall lämnas eller information som ska lämnas enligt 10 kap. 11 §, enligt 10 kap. 11 §, skall ges in enligt 10 kap. 12 §, ska ges in enligt 10 kap. 12 §, 10 kap. 12 § skall upprätta och ge 10 kap. 12 § ska upprätta och ge in in den gruppbaserade redovis- den gruppbaserade redovisningen, ningen om det finns en finansiell om det finns en finansiell företagsgrupp enligt 9 kap. 2 §, företagsgrupp enligt 9 kap. 2 §, 42. omfattningen och fullgöran- 49. omfattningen och fullgöran- det av skyldigheten att rapportera det av skyldigheten att rapportera 15 §, och 15 §, och 43. omfattningen och fullgöran- 50. omfattningen och fullgöran- det av skyldigheten att rapportera det av skyldigheten att rapportera 10 kap. 16 §. 10 kap. 16 §. Denna lag träder i kraft i fråga om 1 kap. 3 §, 3 kap. 2 §, 4 kap. 12 §, 7 kap. 1, 1a, 38 §§, 7 a kap., 9 kap. 2, 7, 10 §§, 10 kap. 3, 4, 6 a6 d, 9, 12 och 15 §§, 11 kap. 3 §, 12 kap. 4 § samt 13 kap. 1 § och i övrigt . 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2006:1372) om införande av lagen (2006:1371) om kapitaltäckning och stora exponeringar Härigenom föreskrivs1 i fråga om lagen (2006:1372) om införande av lagen (2006:1371) om kapitaltäckning och stora exponeringar dels att 5, 8 och 9 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 11 och 12 §§, av följande lydelse. Ett institut som enligt 4 kap. 7 § lagen (2006:1371) om kapital- täckning och stora exponeringar har tillstånd att tillämpa en internmetod för att beräkna kapitalkravet för kreditrisker eller för motpartsrisker som ingår i marknadsrisker, skall ha en kapitalbas som motsvarar minst 95, av kapitalkraven för Ett institut som enligt 4 kap. 7 § lagen (2006:1371) om kapital- täckning och stora exponeringar har tillstånd att tillämpa en internmetod för att beräkna kapitalkravet för kreditrisker eller för motpartsrisker som ingår i marknadsrisker, ska från till och med det datum som regeringen bestämmer ha en kapitalbas som motsvarar av kapitalkraven för 1.kreditrisker och marknadsrisker enligt 2 kap. 2, 3 och 5 §§ lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag, och 2.exponeringar som överskrider gränsvärdena för stora exponeringar enligt 5 kap. 6 § samma lag. Ett institut som enligt 6 kap. 6 § lagen om kapitaltäckning och stora exponeringar har tillstånd att tillämpa en internmätningsmetod för att beräkna kapitalkravet för operativa risker skall ha en kapitalbas som motsvarar av summan Ett institut som enligt 6 kap. 6 § lagen om kapitaltäckning och stora exponeringar har tillstånd att tillämpa en internmätningsmetod för att beräkna kapitalkravet för operativa risker ska ha en kapitalbas som från till och med det datum som regeringen bestämmer motsvarar 1 Jfr och rådets direktiv /48/EG av om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (omarbetning) (EUT L 177, 30.6.2006, s. 1, Celex 32006L0048) samt och rådets direktiv /49/EG av om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (omarbetning) (EUT L 177, 30.6.2006, s. 201, Celex 32006L0049), senast ändrat genom och rådets direktiv /78/EU av om ändring av direktiven /26/EG, 2002/87/EG, 2003/6/EG, 2003/41/EG, 2003/71/EG, 2004/39/EG, 2004/109/EG, 2005/60/EG, 2006/48/EG, 2006/49/EG och 2009/65/EG, vad gäller befogenheterna för Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska bankmyndigheten), Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten) och Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), (EUT L 331, 15.12.2010, s. 120 Celex 32010L0078). stycket 1 och 2. kapitalkraven enligt första stycket 1 och 2. Ett institut som från och med efter tillstånd enligt 4 kap. 7 § kapitalkravet för kreditrisker eller för motpartsrisker som ingår i marknadsrisker, får efter tillstånd kreditrisker enligt 4 kap. 1 § första stycket, 4, 6, och 1215 §§ samma lag i dess lydelse . Ett institut som från och med stora exponeringar att tillämpa en internmätningsmetod för att be- risker, får efter tillstånd av Första och andra styckena gäller 5 §§ eller 2 kap. samma lag. för det individuella institutet och för det individuella institutet och för en finansiell företagsgrupp. för en finansiell företagsgrupp. Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet kapitalbasen skall beräknas enligt avseende sådana finansiella instru- avseende sådana finansiella instru- ment som anges i 1 kap. 4 § första ment som anges i 1 kap. 4 § första 2 Senaste lydelse 2007:571. (2007:528) om värdepappers- marknaden, får till och med efter tillstånd av Finans- inspektionen överskrida de gräns- värden som anges i 7 kap. 3 och 5 §§ lagen (2006:1371) om kapitaltäckning och stora expo- neringar utan att beräkna något särskilt kapitalkrav enligt 7 kap. 8 § samma lag. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela före- skrifter om vilka villkor som skall vara uppfyllda för tillståndet. (2007:528) om värdepappers- marknaden, får till och med efter tillstånd av Finans- inspektionen överskrida de gräns- värden som anges i 7 kap. 3 och 5 §§ lagen (2006:1371) om kapitaltäckning och stora expo- neringar utan att beräkna något särskilt kapitalkrav enligt 7 kap. 8 § samma lag. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela före- skrifter om vilka villkor som ska vara uppfyllda för tillståndet. Till och med tillämpas inte bestämmelserna om kapital- krav som avser värdepappersbolag i lagen (2006:1371) om kapital- täckning och stora exponeringar för sådana värdepappersbolag vars huvudsakliga verksamhet är att tillhandahålla investeringstjänster eller utföra investeringsverksam- het avseende sådana finansiella instrument som anges i 1 kap. 4 § första stycket 5 bd, f och g lagen (2007:528) om värdepappers- marknaden. 3 Senaste lydelse 2007:571. Till och med tillämpas inte bestämmelserna om kapital- krav som avser värdepappersbolag i lagen (2006:1371) om kapital- täckning och stora exponeringar för sådana värdepappersbolag vars huvudsakliga verksamhet är att tillhandahålla investeringstjänster eller utföra investeringsverksam- het avseende sådana finansiella instrument som anges i 1 kap. 4 § första stycket 5 bd, f och g lagen (2007:528) om värdepappers- marknaden. Till utgången av 2012 ska den tidsperiod som anges i 10 kap. 6 a § lagen (2006:1371) om kapitaltäckning och stora expo- neringar vara . 7 a kap. lagen (2006:1371) om kapitaltäckning och stora expo- neringar ska tillämpas på värde- papperiseringar som emitteras . 7 a kap. samma lag ska tillämpas på värdepapperiseringar som emitterats före , om nya underliggande expo- neringar har tillkommit eller ersatts efter . Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1385) om Härigenom föreskrivs1 att det i lagen (1988:1385) om riksbank2 ska införas en ny paragraf, 4 kap. 4 a §, av följande lydelse. Om får kännedom om en sådan kritisk situation som avses i 10 kap. 9 § andra stycket lagen (2006:1371) om kapital- täckning och stora exponeringar, ska omgående under- rätta berörda myndigheter inom EES med ansvar för gruppbaserad tillsyn enligt artikel 125 och 126 i och rådets direktiv /48/EG av om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (omarbetning), senast ändrat genom och rådets direktiv /76/EU. Denna lag träder i kraft . 1 Jfr och rådets direktiv /48/EG av om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (omarbetning) (EUT L 177, 30.6.2006, s. 1, Celex 32006L0048) samt och rådets direktiv /49/EG av om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (omarbetning) (EUT L 177, 30.6.2006, s. 201, Celex 32006L0049), senast ändrat genom och rådets direktiv /78/EU av om ändring av direktiven /26/EG, 2002/87/EG, 2003/6/EG, 2003/41/EG, 2003/71/EG, 2004/39/EG, 2004/109/EG, 2005/60/EG, 2006/48/EG, 2006/49/EG och 2009/65/EG, vad gäller befogenheterna för Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska bankmyndigheten), Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten) och Europeiska tillsynsmyndigheten (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), (EUT L 331, 15.12.2010, s. 120 Celex 32010L0078). 2 Lagen omtryckt 1999:19. Ärendet och dess beredning Kommissionen har antagit direktiv /83/EG av om ändring av vissa bilagor till och rådets direktiv /48/EG med avseende på tekniska bestämmelser om riskhantering1 (nedan kallat dir. 2009/83/EG), se bilaga 1. och rådet har antagit direktiv /111/EG av om ändringar av direktiv /48/EG, 2006/49/EG och 2007/64/EG vad gäller banker anslutna till centrala kreditinstitut, vissa frågor som gäller kapitalbasen, stora exponeringar, tillsynsrutiner och krishantering2 ( i fortsättningen kallat CRD II), se bilaga 2. och rådet har antagit direktiv /76/EU av om ändring av direktiv /48/EG och 2006/49/EG vad gäller kapitalkrav för handelslager, värdepapperisering och samlad tillsynsbedömning av ersättningspolitik3 (i fortsättningen kallat CRD III), se bilaga 3. Faktapromemorior om förslagen har överlämnats till (2008/09:FPM32 Ändringar i EU:s kapitaltäckningsdirektiv samt 2009/10:FPM2 Ändringar i kapitaltäckningsdirektiven). Finansministern har vid sammanträden i redogjort för förhandlingsarbetet och den svenska positionen. remitterade en promemoria med förslag till hur CRD II, CRD III och dir. 2009/83/EG bör genomföras i svensk rätt (Ds 2010:40 Ändrade kapitaltäckningsregler). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 4. Promemorians förslag finns i bilaga 5. En förteckning över remissinstanserna och de som på eget initiativ yttrat sig finns i bilaga 6. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Fi2010/4854). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de förslag som finns i bilaga 8. Lagrådets yttrande finns i bilaga 9. Regeringen har i allt väsentligt följt Lagrådets förslag. Dessa redovisas i första hand i författningskommentaren men även i avsnitt 6.3.6. Dessutom har vissa redaktionella ändringar gjorts i förhållande till lagrådsremissen. Regeringen gör bedömningen att 10 kap. 8 § regeringsformen ska tillämpas vid beslut, dvs. att beslut ska tas med minst tre fjärdedels majoritet (se avsnitt 6.3.5). 1EUT L 196, 28.07.2009, s. 14 (Celex 32009L0083). 2EUT L 302, 17.11.2009, s. 97 (Celex 32009L0111). 3EUT L 329, 14.12.2010, s. 3 (Celex 32010L0076). Direktiven /48/EG (kreditinstitutsdirektivet) och 2009/49/EG (kapitalkravsdirektivet) innehåller tillsammans bestämmelser om kapitalkrav för banker, kreditmarknadsföretag och värdepappersbolag. Direktivens främsta syfte är att ange hur stort buffertkapital ett institut ska ha i relation till riskerna i verksamheten. I direktiven finns även bestämmelser som rör institutens övriga riskhantering, vilken information de ska offentliggöra samt hur de behöriga myndigheterna ska Direktiven baseras på de internationella s.k. II-reglerna men är anpassade för att tillgodose vissa europeiska och nationella villkor. Direktiven är till skillnad från II-reglerna även tillämpliga för institut som inte har någon gränsöverskridande verksamhet. Den snabba ekonomiska utvecklingen på finansmarknaden innebär att de internationella överenskommelserna kontinuerligt utvärderas och vid behov ändras för att vara effektiva och anpassade för rådande De ändrade bestämmelserna som den andra och tredje revideringen av kreditinstitutsdirektivet och kapitalkravsdirektivet innebär, syftar till att dels införa de regler som inte hann färdigställas inför införandet av CRD 2006, dels skärpa villkoren för den verksamhet som bidragit till den finansiella kris som utlöstes . Ändringarna syftar också till att förebygga att kriser uppstår inom andra delar av finanssektorn samt att förbättra förutsättningarna för gränsöverskridande tillsynssamarbete och tillsyn. Bakgrund till CRD II Ändringarna har sin uppkomst i behovet av att åtgärda utestående frågor vid antagandet av CRD och att då skyndsamt åtgärda de brister i den finansiella regleringen som uppdagades med anledning av finanskrisen som bröt ut på marknaden . Inför revideringen av CRD genomförde kommissionen en omfattande konsultation med berörda aktörer. europeiska bankkommittén (EBC) och europeiska banktillsynskommittén (CEBS) under beredningsprocessen. CEBS utarbetade, på efterfrågan från kommissionen, bl.a. förslag på reglering av hybridkapitalinstrument och stora exponeringar, vilka slutligt presenterades . Kommissionen etablerade även en särskild arbetsgrupp (CRDWG) med medlemmar vilka utsågs av EBC, för att diskutera möjliga förbättringar av befintlig reglering. stod kommissionen värd för en konferens om utmaningarna för EU:s tillsynsstruktur i en allt mer global finansiell miljö. konferensen diskuterade företrädare för branschen, tillsynsmyndigheter, riksbanker och lagstiftare hållbarheten och effektiviteten i befintligt tillsynsstruktur samt underströk vikten av att utveckla ett tydligare ramverk för att hantera gränsöverskridande kriser samt förbättra Prop. 2010/11:110 effektiviteten i befintligt tillsynssamarbete. Därefter genomfördes en offentlig konsultation av utkast till ändringar i befintlig reglering mellan 2008. Kommissionen följde och deltog även i det övriga internationella regelutvecklingsarbete som pågick inom t.ex. . Därutöver etablerades även en intern styrgrupp bestående av tjänstemän i kommissionen med syfte att följa utvecklingen och bidra med synpunkter från andra relevanta direktorat inom kommissionen. Styrgruppen träffades och . Av de totalt 60 olika policyalternativ som initialt diskuterades, testades och jämfördes valdes de åtgärder ut som ansågs ge bäst efterfrågad effekt. Revideringsförslagen innehöll främst skärpta kapitalkrav för värdepapperisering, ändrade villkor för stora exponeringar som kan utgöra systemrisk om ett institut fallerar samt nya villkor för gränsöverskridande tillsynssamarbete. Kommissionen fattade därefter beslut om sitt förslag till ändringar . Förslaget förhandlades sedan i rådet och parlamentet för att slutligen antas . Ändringarna i direktiven ska införlivas med samtliga medlemsländers nationella rätt och träda i kraft . Bakgrund till CRD III Den finansiella kris som utlöstes visade på behov av ytterligare omfattande förändringar i finansmarknadsregleringen. antog kommissionen meddelandet Främja återhämtning i Europa4, för reformering av det europeiska regelverket för finansiella tjänster och tillsyn. Åtgärderna syftade till att omhänderta ytterligare brister i finansiell reglering och tillsyn som uppdagats under krisen. Meddelandet grundande sig på rekommendationer från en expertgrupp ledd av , och innehöll bl.a. nya regler för ersättningssystem i finanssektorn, ökade kapitalkrav för de tillgångar som kreditinstitut har i handelslagret samt höjda kapitalkrav för komplexa värdepapperiseringar, både i och utanför handelslagret. Kommissionen tog ett första steg för att åtgärda de risker som olämpligt utformade ersättningssystem kan medföra genom att anta rekommendationer beträffande ersättning för ledande befattningshavare i börsnoterade bolag och om ersättningspolicy inom finanssektorn. Meddelandet som följde med rekommendationerna indikerade att kreditinstitutsdirektivet och kapitalkravsdirektivet skulle behöva ändras för att säkerställa ett enhetligt genomförande inom EU av regler för ersättningssystem i finanssektorn. Kommissionen presenterade därefter sitt förslag till ändringar i kreditinstitutsdirektivet och kapitalkravsdirektivet (CRD III) med syfte att genomföra delar av kommissionens program för finansiell reform samt att bidra till att uppnå målen i G20-överenskommelsen från 4 Meddelande inför Europeiska rådets vårmöte - Främja återhämtning i - Volym 1 - KOM(2009) 114 slutlig. CRD III förhandlades därefter i rådet under det Prop. 2010/11:110 svenska ordförandeskapet i EU, varpå Ekofin kunde anta en allmän inriktning rörande CRD III . förhandlades CRD III mellan rådet, parlamentet och kommissionen, varpå en överenskommelse kunde nås och direktivet antogs slutligen . främst avseende reviderade ersättningsregler träder ikraft , medan andra ändringar träder ikraft först . Kommissionens arbete med CRD III har till stor del haft sin utgångspunkt i de internationella diskussioner och överenskommelser som ägt rum inom ramen för G20 och arbete. De europeiska och globala målen och åtgärderna är därför väl harmoniserade. Vid G20-mötet i enades deltagarna om the of the som innehåller åtgärder för att förbättra kvaliteten och kvantiteten på kapitalet i banksystemet, en uppmaning om att implementera the Financial Stability Boards (FSB) principer för sund kompensationspraxis samt om att införa regler som motverkar att ersättningssystem ger ekonomiska incitament till överdrivet risktagande. enades G20-länderna om att möjligt vidta åtgärder, bl.a. genom att införa strängare kapitalkrav på de finansiella aktiviteter som orsakat krisen och att minska incitamenten för kortsiktigt risktagande genom att införa nya och strikta regler för ersättningssystem för anställda vars arbete kan påverka kreditinstituts risktagande. har därefter tagit fram rekommendationer för hur dessa åtgärder kan omsättas till finansmarknadsreglering internationellt. 5 The declaration on strengthening the financial system: , . trädde regler om en ny europeisk tillsynsstruktur Genom EU-förordningar6 har tre europeiska tillsynsmyndigheter inrättats; Europeiska bankmyndigheten (), Europeiska värde- pappers- och marknadsmyndigheten () och Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (EIOPA). inrättandet av myndigheterna upphör kommittén för europeiska banktillsynsmyndigheter (CEBS), europeiska värdepapperstillsyns- kommittén (CESR) samt kommittén för europeiska myndigheter med tillsyn över försäkringar och tjänstepensioner (CEIOPS) och respektive områdes myndighet tar över kommittéernas arbetsuppgifter. innebär att de uppgifter som genom CRD ska utföras av CEBS och CESR numera ska utföras av och . 4.1Regleringen av den finansiella sektorn De europeiska reglerna om villkoren för att driva bank- och värdepappersrörelse har antagits i form av direktiv. De delar av direktiven som är rättsligt bindande har alla medlemsstater en skyldighet att genomföra i respektive nationellt regelverk inom utsatt tid samt att säkerställa att regelverket efterlevs. De icke bindande delarna i direktiven kan till exempel vara vägledning till medlemsstaterna eller de behöriga tillsynsmyndigheterna beträffande tolkning av artiklar eller ange skäl till varför regeln har införts. I direktiven kan också anges om beslutsrätten i en viss fråga ska delegeras till behörig tillsynsmyndighet och vilka premisser som ska utgöra grund för myndighetens beslut. Direktiven kan också föreskriva möjlighet för medlemsstaterna att implementera vissa regler i nationell lagstiftning med högre krav än de som anges i direktivet. Därtill anges när och om nationella undantag tillåts från de gemensamma reglerna, villkor för samarbete mellan tillsynsmyndigheter, villkor för utbyte av information m.m. Kreditinstitutsdirektivet och kapitalkravsdirektivet syftar till stor del till att införliva internationella överenskommelser inom EU. Därigenom får de internationella överenskommelserna en rättslig grund inom EU samt kan, där det behövs, anpassas till europeiska förhållanden. 6 och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut /78/EG, (EUT L 331, 15.12.2010, s. 12, Celex 32010R1093). och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 av om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut /79/EG, (EUT L 331, 15.12.2010, s. 48, Celex 32010R1094). och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut /77/EG, (EUT L 331 15.12.2010 s. 84, Celex 32010R1095). Internationella överenskommelser i EU Det tidigare har reglerats i EU genom framför allt: rådets direktiv /299/EEG av om kapitalbasen i kreditinstitut (kapitalbasdirektivet), rådets direktiv /647/EEG av om kapitaltäckningsgrad för kreditinstitut (solvensdirektivet), rådets direktiv /30/EEG av om gruppbaserad tillsyn över kreditinstitut (direktivet om gruppbaserad tillsyn), rådets direktiv /121/EEG av om övervakning och kontroll av kreditinstitutens stora exponeringar (direktivet om stora exponeringar) och rådets direktiv /6/EEG av om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (kapitalkravs- reviderade internationella riktlinjer för kapitaltäckning (II) har i EU reglerats genom direktiven /48/EG och 2006/49/EG. 4.1.2Svensk reglering av kreditinstitut och värdepappersbolag För att bestämmelserna i de europeiska direktiven ska bli rättsligt bindande i måste de införlivas med svensk rätt. Direktiven /48/EG om rätten att starta och driva verksamhet och 2006/49/EG om kapitalkrav för värdepappersbolag och kreditinstitut har införlivats i svensk lag så som anges i regeringens proposition 2006/07:5. Lagändringarna trädde i kraft . Regleringen består av ramlagstiftning som innehåller omfattande bemyndiganden till regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att meddela föreskrifter. Regleringen för kapitaltäckning och stora exponeringar framgår av lagen (2006:1371) om kapitaltäckning och stora exponeringar, lagen (2006:1372) om införande av kapitaltäckningslagen och förordningen (2006:1533) om kapitaltäckning och stora exponeringar. Villkor för att starta och driva verksamhet i bank- och kreditmarknadsföretag framgår av lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse och förordningen (2004:329) om bank och finansieringsrörelse.