prop · GZ031d34 · 2011-09-20 00:00:00 — De olika ekonomiska bidragen för energieffektivisering och energiomställning har i viss utsträckning haft avsedd verkan. Stödet för konvertering från direktverkande elvärme har haft särskilt stor betydelse för genomförande av åtgärder i de fyra nordligaste länen, där elskatten är nedsatt för hushåll. Utvärderingar som gjorts av bl.a. visar dock att en mycket stor andel av de uppnådda energibesparingarna från olika investeringsstöd, särskilt stöd för installation av energieffektiva fönster, skulle ha nåtts även utan statligt stöd varför additionaliteten och kostnadseffektiviteten är betydligt lägre än väntat. Bland orsakerna till det låga mervärdet bör särskilt nämnas att flertalet bidrag har haft korta stödperioder varför det till stor del var redan planerade åtgärder som genomfördes, samt att de generella energipolitiska styrmedlens inverkan på el- och oljepriserna har gjort de aktuella åtgärderna lönsamma redan utan stöd. När det gäller stödet för energiinvesteringar i offentliga lokaler har detta även haft konjunkturpolitiska målsättningar som medfört att kraven på bidragsåtgärder satts lägre än om det endast riktats mot energipolitiska målsättningar, vilket förklarar en lägre kostnadseffektivitet. påbörjades arbetet inom det femåriga energieffektiviseringsprogram som regeringen föreslog 2009. Effekten av dessa insatser kommer att visa sig och framåt. har regeringen vidtagit en rad åtgärder för att ytterligare öka energieffektiviteten i samhället. Lagen om ekodesign har ändrats så att minimikrav på energiprestanda kan ställas även på produkter som inte själva använder energi. Vidare har en ny lag om märkning av energirelaterade produkter trätt i kraft. I propositionen Stärkt konsumentroll för utvecklad elmarknad och uthålligt energisystem 2010/11:153) har regeringen föreslagit en rad åtgärder som bidrar till ökad energieffektivisering i framför allt hushålls- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Bland dessa kan bl.a. nämnas att dra nytta av utvecklingen av smarta elnät, underlätta timmätning av elförbrukning för fler elkonsumenter samt åtgärder för att underlätta produktion av egen förnybar el. Regeringen har även aviserat behovet av utredningar för att främja utvecklingen av den svenska energitjänstemarknaden. Regeringen är även medveten om att nya åtgärder kan komma att införas som följd av EU:s nya handlingsplan för energieffektivisering. Som ett första steg för ytterligare åtgärder avser regeringen uppdra åt att i samråd med utreda konsekvenser av olika sätt att utforma ett system för vita certifikat i . Genom beslut om propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25 rskr. 2008/09:301) har en rad nya mål för förnybar energi satts upp för . Andelen förnybar energi 2020 ska vara av den totala energianvändningen. Inom transportsektorn ska andelen förnybar energi vara . Båda dessa mål utgår från de krav som ställs på i och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG (förnybartdirektivet). antog ett nytt mål för förnybar el inom ramen för elcertifikatsystemet till 2020 motsvarande en ökning med 2002 (prop. 2009/10:133, 2009/10:NU16, 2009/10:279). har beslutat om en nationell planeringsram för vindkraft motsvarande en årlig produktionskapacitet på till 2020 varav till lands och till havs (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301). Som vägledande mål för användningen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel i gäller att denna användning från och med 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 2005 ska utgöra av den totala användningen av bensin och diesel för transportändamål beräknat på energiinnehåll. ska användningen av biodrivmedel och andra förnybara drivmedel uppgå till . Som tidigare nämnts är målet att andelen förnybar energi inom transportsektorn ska vara 2020. Beroende på en rad olika åtgärder ökar användningen av förnybar energi i alla sektorer. Framför allt ökar den som en effekt av koldioxidskatten och elcertifikatsystemet. andel förnybar energi i förhållande till slutlig energianvändning har ökat stadigt och uppgick . Bioenergi och vattenkraft står för den största delen. användes bioenergi och det producerades el i vattenkraftverken. Värmepumparna gav 2009 också ett signifikant bidrag motsvarande . Den förnybara elproduktionen inom elcertifikatsystemet ökade med 2010, jämfört med året innan. Det största procentuella tillskottet stod vindkraften för , vilket motsvarade en ökning med ca , jämfört med föregående år. fanns totalt 1 661 vindkraftverk i 149 av 290 kommuner. Vindkraftverk finns i samtliga av landets 21 län. Vidare ökade elproduktionen i biobränsleanläggningar med . producerades totalt förnybar el inom ramen för systemet. Detta motsvarar en total ökning med jämfört med nivån 2002. Det största reella bidraget stod den biobränslebaserade elproduktionen för med , vindkraften bidrog med och vattenkraften med . Utfallet bedöms ligga i linje med målet om en ökning av elproduktionen från förnybara energikällor med . Sedan elcertifikatsystemets start har det byggts över 1 220 nya anläggningar. Av dessa anläggningar är ca 1 000 vindkraftverk. Regeringen fattade beslut om propositionen Genomförande av direktiv om förnybar energi (prop. 2009/10:128) samt propositionen Hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen (prop. 2009/10:164). I båda propositionerna föreslår regeringen åtgärder för att genomföra förnybartdirektivet och propositionerna har antagits av (bet. 2009/10:NU18, rskr. 2009/10:280 respektive 2009/10:MJU26, 2009/10:299). Genomförande av direktiv om förnybar energi innehåller förslag till bestämmelser som syftar till att genomföra direktivets bestämmelser om ursprungsgarantier och om åtkomst till och drift av el- och gasnäten. Bestämmelserna om ursprungsgarantier innebär att elproducenter på begäran kan få sådana garantier utfärdade för att visa den producerade elens ursprung. För att genomföra bestämmelserna om åtkomst till och drift av el- och gasnäten sker ändringar i ellagen och naturgaslagen (2005:403). Ändringarna i ellagen (1997:857) innebär dels att elnätsföretagen ska ange tidsplaner för anslutning av elproduktionsanläggningar, dels att företagen ska offentliggöra principer för hur kostnaderna för teknisk anpassning ska fördelas vid anslutning till elnätet. Ändringarna i naturgaslagen innebär att innehavaren av en naturgasledning ska offentliggöra de metoder som används för att utforma avgifter för anslutning. Lagändringar trädde i kraft . Lagen (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen (hålbarhetslagen) trädde i kraft fullt ut . Regeringen har med stöd av lagen beslutat förordningen (2010:1532) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen, i vilken bemyndigas att meddela närmare föreskrifter. Sedan Energimyndigheten utfärdat detaljerade föreskrifter kunde rapportera att förnybartdirektivets regelverk kring kriterier för hållbara biodrivmedel till fullo genomförts. Redan i propositionen där hållbarhetslagen föreslogs påtalades (s 30 ff.) vissa problem vad gäller bl.a. samordningen mellan den nya lagen och lagen om skatt på energi. inkom med konkret förslag till hur dessa problem kunde lösas. Detta förslag remissbehandlades varefter förslaget till lagändring omarbetades inom i så hög grad att en departementspromemoria med det omarbetade förslaget remissbehandlades. Regeringen fattade beslut om propositionen Införande av hållbarhetsbesked i lagen (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen (prop. 2010/11:152). De ändringar som föreslås innebär att rapporteringsskyldighet samordnas med skattskyldighet enligt lagen om skatt på energi varigenom antalet rapporteringsskyldiga begränsas i stor utsträckning. Dessutom föreslås ett system med bindande förhandsbesked, hållbarhetsbesked, med syfte att begränsa företagens ekonomiska risk. Regeringen har lagt fram propositionen 2010/11:154 Kompletterande förfaranderegler för vissa biobränslen med förslag om ändringar i lagen om skatt på energi med innebörden att skattebefrielse för biodrivmedel och flytande biobränslen villkoras av att bränslet omfattas av ett hållbarhetsbesked. Regeringen överlämnade till Europeiska kommissionen handlingsplan för förnybar energi i enlighet med förnybartdirektivet. Nästa rapportering om utveckling av användning av förnybar energi enligt direktivet ska lämnas . har i regleringsbrevet för fått i uppdrag att redovisa ett förslag till nationell rapport. Regeringen beslutade att uppdra åt och att inom sina respektive ansvarsområden lämna förslag till genomförande av artikel 13 i förnybartdirektivet om att främja användningen av förnybara energikällor i bebyggelsen (dnr N2010/4128/E). Uppdraget ska slutredovisas . har i regleringsbrevet fått i uppdrag att tillsammans med och ta fram förslag till nationellt samordnade system för certifiering eller motsvarande kvalifikationssystem enligt förnybartdirektivet. I uppdraget ingår också att ta fram förslag för hur information, i den mån den inte finns tillgänglig, om certifieringssystem eller motsvarande kvalifikationssystem tillhandahålls för allmänheten. Uppdraget ska redovisas till () . fick också i uppdrag i regleringsbrevet att redovisa vilka eventuella åtgärder som vidtas för att säkerställa 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 att informationskraven enligt förnybartdirektivets artiklar 14.1, 14.2, 14.5 och 14.6 uppfylls. redovisade uppdraget och föreslår bl. a. att den kommunala energi- och klimatrådgivningen utökas för att omfatta rådgivning mot allmänheten om förnybar energi. Genom beslut om propositionen Ändringar i lagen (2003:113) om elcertifikat tilldelningsprinciper och förhandsbesked har det införts regler som möjliggör tilldelning av elcertifikat vid investeringar i ökad produktionskapacitet för samtliga förnybara energikällor på motsvarande sätt som det 2008/09:92, 2008/09:NU15, rskr. 2008/09:193). reglerna för att kvalificeras som en ny anläggning i elcertifikatsystemet och berättigas till en ny femtonårig tilldelningsperiod har förtydligats, vilket är angeläget då ett betydande antal anläggningar fasas ut ur elcertifikatsystemet vid utgången av 2012 eller 2014. De nya reglerna trädde i kraft . Regeringen beslutade om propositionen Höjt mål och vidare utveckling av elcertifikatsystemet (prop. 2009/10:133). I propositionen föreslås ett nytt mål för produktion av förnybar el som innebär en ökning med till 2020 jämfört med nivå. Nya kvoter föreslås och systemet förlängs till 2035. antog propositionen och lagändringarna 2009/10:NU16, rskr. 2009/10:279). propositionen Ändring i lagen (2003:113) om elcertifikat (prop. 2008/09:9, bet. 2008/09:8, rskr. 2008/09:42) gjorde ett uttalande med innebörden att regeringen bör granska effekterna av de olika klimat- och energipolitiska styrmedlen för den internationellt konkurrensutsatta elintensiva industrin. En sådan granskning skulle inte bara avse effekterna på industrin vad gäller elcertifikat och kvotpliktens undantag utan även omfatta andra styrmedel såsom energibeskattning, utsläppsrätter m.fl. I regeringens redogörelse för behandlingen av 2010/11:75) på regeringens uppdrag sett över olika delar av elcertifikatsystemet. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 ingick att överväga lämpligheten att införa ett tak för kvotpliktsavgiften för att på så sätt skydda elkunderna för höga kostnader samt att utvärdera konsekvenserna av en gemensam elcertifikatsmarknad med . Därtill ingick att se över det samlade regelverket kring elcertifikatsystemet i syfte att skapa en bättre överskådlighet och minskade administrativa kostnader för företagen och andra berörda aktörer. Uppdraget redovisades och har remissbehandlats. Regeringen beslutade propositionen En ny lag om elcertifikat - enklare regler och en gemensam elcertifikatsmarknad (prop. 2010/11:155). De nya regler som föreslås handlar främst om att möjliggöra för en elcertifikatsmarknad som är gemensam med andra länder under förutsättning att en internationell överenskommelse uppnås, att kraven skärps för att el som produceras med vattenkraft ska kunna tilldelas elcertifikat samt att mindre producenter av förnybar el som själva använder den el de producerat får undantas från kvotplikt. Elcertifikatssystemets nuvarande mål och funktionssätt bibehålls oförändrade. I övrigt innebär förslaget redaktionella och språkliga ändringar samt omdisponeringar i syfte att göra lagen mer överskådlig och tydlig. Förslaget innebär även förändringar för att förbättra myndigheternas administrativa rutiner och bedöms leda till regelförenklingar. Den nya lagen om elcertifikat föreslås träda i kraft . I propositionen föreslås vidare att det avtal mellan och om en gemensam elcertifikatsmarknad som undertecknades ska godkännas av . Överenskommelsen träder i kraft under förutsättning att då har antagit EU:s förnybartdirektiv. I propositionen bedömer regeringen även att elcertifikatssystemet uppnår de uppsatta målen och i huvudsak fungerar väl samt att någon reglering av elcertifikatspriserna inte bör göras. En elcertifikatsmarknad som är gemensam med bedöms minska riskerna för höga elcertifikatspriser. Däremot bör informationen till marknadens aktörer och konsumenter förbättras ytterligare, eftersom den är av central betydelse för marknadens funktionssätt. Frågan om effekterna av de olika klimat- och energipolitiska styrmedlen för den internationellt konkurrensutsatta elintensiva industrin bereds vidare inom . I enlighet med betänkande Bättre kontakt via nätet - om anslutning av förnybar elproduktion (SOU 2008:13) beslutade regeringen om att möjliggöra att det interna nätet i en vindkraftspark ska kunna byggas utan krav på nätkoncession. Beslutet var ett led i regeringens arbete för att öka utbyggnaden av förnybar energi. Regeringen föreslog i propositionen Genomförande av direktivet om förnybar energi, som har bifallits av , att ett vidareutvecklat system med s.k. förtida delning av nätförstärkningskostnaden för storskaliga produktionsanläggningar för förnybar el bör införas i syfte att en elproducent endast ska betala en sådan del av den totala kostnaden för den nödvändiga nätförstärkningen som motsvarar varje producents andel av den totala anslutningskapaciteten. Utformningen av ett sådant system utreds i och regeringen avser att återkomma med förslag. Biogastekniken skiljer sig från annan förnybar energiteknik på så sätt att dess förutsättningar påverkas av fler politikområdens styrmedel. Mot den bakgrunden gav regeringen i uppdrag att i samråd med och utveckla en sektorsövergripande långsiktig strategi och föreslå åtgärder som bidrar till ökad användning av biogas. De slutsatser och förslag som identifieras i myndigheternas slutrapport täcker flera politikområden och varierar stort vad gäller både karaktär och typ av åtgärd. avslutades remissprocessen av den slutrapport som de tre myndigheterna gemensamt presenterade . bereder nu dessa olika förslag. Myndighetsrapporten poängterar värdet av teknikneutrala mål och regeringen ser inget skäl av att formulera ett teknikspecifikt mål med anledning av den hemställan som har inkommit från och (N2009/7929/E). finns ett särskilt statligt stöd för att främja installation av solceller. Detta stöd syftar till att öka användningen av solcellssystem och antalet aktörer som hanterar sådana system i samt till att sänka systemkostnaderna. utvärdering av solcellsstödet som redovisades (dnr N2011/2790/E). Utvärderingen baseras till stor del på intervjuer med solcellsinstallatörer och länsstyrelser. I utvärderingen beräknas den förväntade produktionen för de anläggningar som fått medel beviljade under 20092011 till cirka 3,3 GWh/år, vilket skulle innebära att det uppställda målet uppfylls. Den installerade effekten i de ca 100 projekt som färdigställts uppgår till totalt 1,2 MWt där sammantaget har utbetalts. Utvärderingen visar att kostnaderna för solcellsmodulerna har sjunkit märkbart . har de internationella modulpriserna till slutkund sjunkit med lite . Priset på större anläggningar med okomplicerade montagelösningar ligger på ca /kWt, vilket är betydligt lägre än föregående stödperiod (20052008) då priserna uppgick till ca /kWt. Systemkostnaderna har dock endast sjunkit i liten omfattning vilket bl.a. förklaras av små volymer på den svenska marknaden och att stödet även omfattar mindre system som ansluts till småhus som har jämförelsevis högre installationskostnader än större anläggningar. Vindkraftsamordnarna har fortsatt sitt arbete med att främja vindkraften genom ett stort antal kontakter med företag, myndigheter och kommuner. meddelade Försvarsmakten att myndigheten i prövningsprocessen skulle avstyrka nya vindkraftverk inom en radie av runt de militära flygplatserna. Försvarsmakten aviserade att myndigheten skulle utreda konsekvenserna av vindkraftverk vid de militära flygplatserna. Grundat på den sålunda genomförda utredningen beslutade Försvarsmakten om interna riktlinjer för hantering av inkommande vindkraftremisser inom militära flygplatsers influensområden. I beslutet redovisas i text och på kartor de områden inom vilka Försvarsmakten anser att det av flygsäkerhetsskäl inte bör byggas vindkraftverk. Försvarsmaktens beslut om interna riktlinjer för hantering av vindkraftsremisser kring militära flygplatser har inneburit ökat behov av kontakter mellan vindkraftsamordnarna och företag, 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 myndigheter och kommuner. Behovet skiljer sig mellan olika regioner i och har varit störst i . Regeringen har avsatt medel för marknadsintroduktion av vindkraft, de s.k. pilotpengarna som resulterat i ett antal projekt, bl.a. den havsbaserade . fattades beslut om fem projekt, varav två inriktar sig på storskalig vindkraftetablering i fjällmiljö i norra och två inriktar sig på storskalig vindkraftetablering i skogsmiljö i norra . Ett projekt inriktar sig på storskalig vindkraftetablering i skogsmiljö i . Härutöver har ett beslut fattats om demonstrationsstöd för en ny typ av vindkraftverk, ett beslut för stärkt samverkan mellan olika aktörer för att stödja utveckling av vindkraftindustri samt beslut för att studera flytande vindkraft och lättare-än-luft teknologi. De projekt som beviljats stöd beräknas generera totalt , vilket kan jämföras med den totala vindkraftsproduktionen som uppgick till . Forskningsprogrammet som är en del av stödet för marknadsintroduktion för vindkraft har förlängts för perioden 20082012. Totalt har 10 forskningsprojekt beviljats stöd samt 4 syntesprojekt som tar ett samlat grepp om vindkraftens effekter på människa, miljön, fåglar, fladdermöss och vilt. Regeringen har även avsatt pengar för stöd till den fysiska planeringen av vindkraft, för snabbare ärendehantering hos länsstyrelser och miljödomstolar samt för kunskapsuppbyggnad, informationsspridning om vindkraften och regionala initiativ av nationellt intresse genom för vindbruk. fick i uppdrag (dnr N2010/6565/E) att följa upp de ekonomiska riktade insatserna för vindkraft. Förnybar energi i transportsektorn Förnybara drivmedel (etanol, FAME och biogas) utgjorde av transporternas energianvändning, en ökning med jämfört med föregående år. Användningen av FAME har ökat från 2009 till 2010 vilket motsvarar en ökning från . Andelen E85 som tankas i etanolbilar är dock fortsatt relativt låg, , vilket är samma nivå som . Detta förklaras främst av det högre 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 priset på etanol . Användning av etanol har börjat plana ut och legat på både 2009 och 2010. Användning av biogas har ökat betydligt från 2009 till 2010 vilket motsvarar en ökning från av den totala drivmedelsförbrukningen. Enligt Energimyndighetens kortsiktsprognos väntas den förnybara energin utgöra av transportsektorns energianvändning . Enligt förnybartdirektivet ska andelen förnybar energi i uppgå till till 2020. Bedömningen är att har goda förutsättningar att nå detta mål. Enligt regeringens bedömning fungerar elcertifikatsystemet väl. Aktörerna på elcertifikatmarknaden har anpassat sig till systemet och en omfattande utbyggnad av förnybar elproduktion sker och planeras. har regeringen tagit initiativ till flera ändringar i elcertifikatsystemet. Den hittillsvarande ökningen av elproduktionen inom ramen för systemet ligger i linje med de mål som har satts upp. Vid utgången av 2012, och även 2014, kommer vissa äldre produktionsanläggningar att fasas ut ur elcertifikatsystemet. Regeringen bedömer att denna utfasning skapar ett utrymme för nya anläggningar inom ramen för systemet och att det därmed, såsom beslutats, finns förutsättningar att höja ambitionen i detta stöd till förnybar elproduktion. Regeringen bedömning i propositionen En ny lag om elcertifikat - enklare regler och en gemensam elcertifikatsmarknad (2010/11:155) är att någon reglering av elcertifikatspriserna inte bör genomföras. En elcertifikatsmarknad som är gemensam med bedöms minska riskerna för höga elcertifikatspriser. Däremot bör informationen till marknadens aktörer och konsumenter förbättras ytterligare, eftersom den är av central betydelse för marknadens funktionssätt. Sammantaget anser regeringen att systemet är ett effektivt styrmedel för att nå uppställda mål för produktionen av förnybar el. Vindkraften har en stor outnyttjad potential i och regeringen bedömer att det kommer att krävas en omfattande utbyggnad av vindkraften för att nå de mål som uppställts inom ramen för elcertifikatsystemet. Planeringsramen för vindkraft är ett sätt för regeringen att ytterligare synliggöra behovet av att skapa planmässiga förutsättningar för vindkraften. Det är angeläget att samtliga berörda centrala myndigheter, länsstyrelser och kommuner tar ett tydligt ansvar i arbetet med att skapa sådana planmässiga förutsättningar. Vindkraft byggs ofta ut i glest befolkade landsbygdsområden, och kan därför bli ett betydelsefullt bidrag till den lokala ekonomin, exempelvis genom nya arbetstillfällen och en mer differentierad ekonomi. Utbyggnadstakten i den svenska vindkraften steg kraftigt . Vindkraftsproduktionen ökade jämfört med , från 2,5 till . Den reformering av regelverket för prövning av uppförande av vindkraft som genomfördes , syftade till att utbyggnaden av vindkraft underlättas utan att kraven på en rättssäker och noggrann handläggning minskar. Ett exempel är att den onödiga dubbelprövningen avskaffats, genom att kraven på detaljplan och bygglov i huvudsak har tagits bort i det fall uppförandet av ett vindkraftverk fått tillstånd enligt . För att säkerställa ett långtgående kommunalt inflytande över användningen av mark och vatten har det införts en regel om att tillstånd till uppförande av en vindkraftsanläggning endast får ges om kommunen har tillstyrkt det. får dock regeringen tillåta en anläggning för vindkraft om det från nationell synpunkt är synnerligen angeläget att verksamheten kommer till stånd. I början på 2010 lanserades webbplatsen som har inrättats på uppdrag av regeringen. Syftet med webbplatsen är att ta ett helhetsgrepp på tillståndsprocessen för vindkraftverk. Webbplatsen har tagits fram i samarbete med omkring 20 myndigheter och organisationer. Samordnande myndighet för projektet är . tilldelades EPiServer Awards 2010 i kategorin Bästa webb offentlig sektor. har fått i uppdrag i sitt regleringsbrev att i samråd med berörda myndigheter följa upp tillståndsprocesser för anläggningar som producerar förnybar el. Myndigheten ska i den uppföljningen identifiera eventuella brister samt föreslå åtgärder för att effektivisera processerna. ska lämnas till () (dnr N2011/5176/E). Regeringens bedömning är att tillståndsprocesserna för både ny energiproduktion och kraftnät måste fortsätta att förenklas och förkortas. Resultaten av avsatta medel för marknadsintroduktion av vindkraft, det s.k. pilotprojektstödet, kan nu ses. Utan detta stöd hade investeringsbeslut inte tagits, vilket hade försenat en större utbyggnad av vindkraft.