prop · GZ031d29 · 2011-09-20 00:00:00 — Regeringen bedömer att det är angeläget att både och Skolinspektionen hämtar kunskap och erfarenhet från detta samarbete. Regeringen avser att noga följa myndigheternas arbete inom yrkesutbildningsområdet. 3.4.6Ökade insatser för kompetensutveckling av yrkeslärare Yrkeslärarnas fortbildningsbehov skiljer sig från andra lärares genom att den egna yrkeskompetensen snabbt kan urholkas om den inte uppdateras i takt med den tekniska utvecklingen och förändringar som sker i respektive bransch. Mot bakgrund av att den reformerade 3.4.5Skolmyndigheternas arbete kring gymnasieskolan nu införs och vikten av att säkra I Skolinspektionens regleringsbrev förtydligades uppdraget kring tillsyn och kvalitetsgranskning av den gymnasiala yrkesutbildningen, inklusive lärlingsutbildning. Myndigheten fick bl.a. i uppdrag att i samarbete med och de nationella råden identifiera de mest avgörande kvalitetsaspekterna vid tillsyn och kvalitetsgranskning av yrkesutbildning. I regleringsbrevet fick vidare i uppdrag att föreslå insatser för att höja kvaliteten i den gymnasiala lärlingsutbildningen. I redovisningen av uppdraget till regeringen (U2011/1694/GV) beskrev myndigheten ett antal angelägna utvecklingsområden, bl.a. stöd till kvalitetssäkring och handledarutbildning. en hög kvalitet i yrkesutbildningen, anser regeringen att det är angeläget att yrkeslärare ges möjlighet att med viss regelbundenhet delta i praktisk verksamhet ute på en arbetsplats. För att bibehålla aktualitet i yrkesutbildningen är det särskilt viktigt att denna grupp får möjligheter till kontinuerlig fortbildning inom det yrkesområde de utbildar elever för. Regeringen avser därför att införa ett statligt stöd på för att göra det möjligt för yrkeslärare att tillbringa minst på en arbetsplats inom aktuell bransch var femte år. beräknas stödet utökas till . Stödet bör utformas så att huvudmannen står för hälften av kostnaderna. Regeringen avser att ge i uppdrag att fördela det statliga stödet samt att efter samråd med de nationella programråden 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 avgöra om det inom ramen för satsningen finns behov av och utrymme för andra, riktade kompetensutvecklingsinsatser för yrkeslärare. 3.4.7Ett fjärde tekniskt år framtida behov av personer med kortare ingenjörsutbildning förväntas bli stort. En försöksverksamhet med ett fjärde år på gymnasieskolans teknikprogram påbörjas därför . Av 54 sökande har beviljat tio skolor att starta försöksverksamheten med maximalt 30 elever per utbildning. Beviljade utbildningar är fördelade över profilerna Informationsteknik, Innovation och produktion samt Samhällsbyggande, med en tyngdpunkt på Innovation och produktion. Ett krav för deltagande är ett etablerat samarbete med lokalt eller regionalt arbetsliv samt att utbildningen i övrigt kan genomföras med god kvalitet. Utbildningen, som leder till gymnasieingenjörsexamen, ska till delar vara förlagd till en eller flera arbetsplatser. Som aviserades i budgetpropositionen ska försöksverksamheten stegvis utökas. Regeringen avser att försöksverksamheten ska omfatta 20 skolor. (U 2009:04) överlämnade sitt betänkande Den framtida gymnasiesärskolan en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning (SOU 2011:8) . I betänkandet föreslås bl.a. en struktur för gymnasiesärskolan som harmoniserar med gymnasieskolan, nio nya nationella program, utökat elevinflytande vid val av utbildning och ökad samverkan mellan skola och arbetsliv. Utredarens förslag har remissbehandlats. Regeringen avser att återkomma med en proposition om en ny gymnasiesärskola under /12. Den svenska vuxenutbildningen har en stolt historia. har den gett människor en andra chans till en utbildning. Vuxenutbildningen ger också många människor som kommer till vårt land och som inte haft möjlighet att studera en första chans till utbildning. Vuxenutbildningen har varit och är en möjlighet för den enskilde att skaffa sig behörighet att läsa på högskolan eller att studera för sin egen personliga utveckling. Att höja kvaliteten på yrkesutbildningarna och säkerställa det livslånga lärandet har varit den röda tråden i regeringens fortsatta utveckling av den offentliga vuxenutbildningen. För att ge kommunerna ökade möjligheter att erbjuda vuxna utbildning beslutade på regeringens förslag att tillföra kommunerna permanent inom ramen för det generella statsbidraget. För att vuxenutbildningens mål och syften ska uppnås krävs en fortsatt utveckling vad gäller analyser av den enskildes behov samt att utbildningarna genomförs i flexibla former. Det innebär bl.a. att verksamheten ska anpassas efter vuxnas övriga åtaganden och livssituation. Ansvaret för en sådan utveckling ligger på huvudmännen. Även berörda myndigheter har ett ansvar för att inom ramen för sina utvecklingsuppdrag stödja kommunerna i denna utveckling samt att genom granskning och tillsyn följa hur arbetet fortskrider. ska den nya skollagen (2010:800) börja tillämpas på vuxenutbildningen. Den ställer bl.a. krav på en förstärkt individualisering av vuxenutbildningen. Detta innebär bl.a. ett krav på upprättande av individuella studieplaner. I detta arbete är vägledning och validering viktiga instrument. Regeringen bedömer att validering i mycket högre grad bör känneteckna verksamheterna och har därför infört bestämmelser om detta i den nya skollagen. Det förstärkta valideringsarbetet är särskilt viktigt för de utlandsföddas möjligheter att tidigt etablera sig på arbetsmarknaden. För att ytterligare tillgodose individens behov på vuxenutbildningsområdet avser regeringen att pröva möjligheten att införa en valfrihetsmodell för vuxenutbildningen. Regeringen har genomfört flera reformer för att göra vuxenutbildningen mer tillgänglig för personer med funktionsnedsättning. Alla människor ska ha en reell möjlighet att ta del av det ordinarie utbildningsutbudet. Regeringen har därför öppnat de tillfälliga statliga satsningarna på yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 (yrkesvux) och lärlingsutbildningen för vuxna för personer med utvecklingsstörning inom ramen för vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux). Vidare redovisade Myndigheten för ett regeringsuppdrag om att kartlägga vilka utbildningar inom som kan anpassas så att personer med funktionsnedsättning i högre grad kan ges tillträde till dem. arbete mot utanförskapet. Satsningen, som ursprungligen var planerad att fortgå till 2011, bör förlängas . kommer yrkesvuxsatsningen successivt att fasas ut. Mot bakgrund av det rådande läget på arbetsmarknaden anser regeringen att en rimlig nivå för en fortsatt statlig satsning på yrkesvux är , vilket beräknas motsvara ca 5 000 årsplatser, inklusive kostnader för studiestöd. 3.5.1Grundläggande vuxenutbildning stödet uppgå till . Grundläggande vuxenutbildning är för många en förutsättning för att kunna delta i arbets- och samhällslivet. Inte minst har den en viktig roll när det gäller integration i det svenska samhället av människor med utländsk bakgrund. Närmare nio av tio studenter inom den grundläggande vuxenutbildningen är invandrade och kursen svenska som andraspråk fungerar ofta som en naturlig fortsättning på svenskundervisning för invandrare (sfi). Vuxenstuderande på grundskolenivå är en mycket heterogen grupp som omfattar elever med mycket skilda utbildningsnivåer och förutsättningar, vilket ställer stora krav på en individuellt anpassad utbildning av hög kvalitet. Tydliga indikatorer på att utbildningens kvalitet och genomströmning behöver höjas är bl.a. att andelen avhopp generellt är betydligt högre än inom andra skolformer och att studieresultaten är sämre. Vidare får de elever som lånat till studierna relativt ofta återbetalningsproblem. Regeringen anser att det finns behov av förbättringar av den grundläggande vuxenutbildningen. Regeringen har för avsikt att tillsätta en utredning i detta syfte. Yrkesvux är regeringens satsning på yrkesinriktade kurser på gymnasial nivå inom vuxenutbildningen, föranledd av den tidigare kraftiga ekonomiska nedgången. Den har sedan starten gett tiotusentals individer en yrkesutbildning. Syftet med satsningen är främst att underlätta omställning vid arbetslöshet och att nå personer utan gymnasial utbildning eller med en gymnasial yrkesutbildning som behöver kompletteras. Under lågkonjunkturen har yrkesvux haft en mycket viktig roll i regeringens motsvarar ca 1 000 årsplatser. Inom ramen för yrkesvuxsatsningen bör medel avsättas för särskilda behovsstyrda utbildningar riktade till arbetslösa ungdomar som saknar slutbetyg från gymnasieskolan och som är inskrivna i de arbetsmarknadspolitiska garantierna. Vidare kommer yrkesvuxsatsningen delvis att ersättas av satsningen på lärlingsutbildningar för vuxna för vilket antalet platser ökar successivt . Regeringens bedömning är att resurserna för vuxenutbildningen fortsättningsvis är betydande om man även beaktar de resurser som kommunerna själva förfogar över och de medel om som permanentats och tillförts inom ramen för det generella statsbidraget. Det är av stor vikt att de verksamheter som finansieras inom ramen för de generella statsbidragen och med kommunala medel kännetecknas av de kriterier som regeringen satt upp som villkor för det riktade statsbidraget för yrkesvux. Kriterierna ligger i linje med av regering och riksdag uppsatta mål och syften när det gäller den samhällsstödda vuxenutbildningen, t.ex. ett tydligt individperspektiv med vägledning och validering som ledstjärna. Regeringen avser att särskilt följa hur de totala utbildningsvolymerna utvecklas framöver. Dagens arbetsmarknad behöver kvalificerad arbetskraft. Arbetslivet visar därför stort intresse för , vilket inte minst visar sig på det sättet att antalet ansökningar om att starta utbildningar ökar. utbildningsform attraherar också blivande studenter som vill få en kvalificerad yrkesutbildning inom områden där deras yrkeskunnande efterfrågas. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 har regeringen genomfört stora satsningar på med anledning av finanskrisen och resultaten av dessa satsningar har redan visat sig vara goda. av deltagarna får arbete eller startar företag efter avslutad utbildning. Arbetslivets medverkan i utbildningarna har stor betydelse för dessa resultat. Regeringen bedömer att spelar en strategisk roll när det gäller att förse arbetslivet med kvalificerad arbetskraft. Därför avser regeringen att fortsatt satsa på . tillförs och beräknas tillföras sammanlagt (inklusive kostnader för studiestöd), vilket motsvarar ca 1 500 årsplatser. Regeringen konstaterar att utlandsfödda studenter är underrepresenterade i utbildningar. Därför har regeringen gett Myndigheten för i uppdrag att genomföra särskilda informationsinsatser i syfte att öka andelen studerande med utländsk bakgrund i utbildningar. Regeringen har också genomfört ändringar av villkoren för statsbidrag som gör det möjligt för att vid sin fördelning av statsbidrag ta hänsyn till om utbildningsanordnaren erbjuder svenska med yrkesinriktning. Detta språkstöd kan göra det möjligt för personer med utländsk bakgrund att tillgodogöra sig utbildning på samma villkor som andra genom att den studerande får verktyg för att kunna behärska det fackspråk som behövs i arbetslivet. Myndigheten för har i samarbete med Myndigheten för handikapppolitisk samordning kartlagt hur kan ta emot fler personer med funktionsnedsättning och föreslå informationsinsatser riktade till målgruppen och utbildningsanordnare. I den återrapportering som lämnades till regeringen har Myndigheten för utgått från principen att utbildningarna ska ligga kvar på sin eftergymnasiala nivå och svara mot arbetsmarknadens behov (U2011/3815/SV). Myndighetens förslag är att utbildningarna ska vara inkluderande, vilket innebär att personer med funktionsnedsättning inte ska hänvisas till utbildningar som enbart riktas till dem. Utbildningsanordnare som är intresserade av att genomföra utbildningar som även vänder sig till personer med funktionsnedsättning ska beskriva vilka fysiska och pedagogiska anpassningar som kan erbjudas. Anordnarna ska få ett högre statsbidrag för dessa utbildningar. Myndigheten vill genomföra ett pilotprojekt för att kunna pröva om förslag och intentioner kan komma att gynna målgruppen. Regeringen är positiv till myndighetens förslag. Det är viktigt att alla kan vara delaktiga i arbetslivet på jämlika villkor. Att kan ge det extra stöd som behövs för att personer med funktionsnedsättning ska kunna skaffa sig en kvalificerad yrkesutbildning kan öka deras möjligheter att få ett arbete på den ordinarie arbetsmarknaden. Den offentligt finansierade grundläggande pilotutbildningen, utom den militära flygförarutbildningen, bör som regeringen bedömer i propositionen om bedrivas inom (prop. 2008/09:68). Regeringen avser därför att avveckla den nuvarande pilotutbildningen vid och föra över verksamheten till Myndigheten för . Utgångspunkten är att genomför en sista antagning 2011 och att Myndigheten för därefter tar över ansvaret för den offentligt finansierade pilotutbildningen. 3.5.5Satsning på lärlingsutbildning inom vuxenutbildningen Regeringens arbete med att uppvärdera yrkesutbildningarna fortsätter . Som ett led i det arbetet införs lärlingsutbildningar inom vuxenutbildningen . har kunnat fördela en del av anslaget 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning för arbetsplatsförlagt lärande, s.k. vuxlärling. För att ytterligare stimulera kommunerna att inrätta och bedriva lärlingsutbildning har regeringen inrättat ett särskilt statsbidrag för lärlingsutbildning inom vuxenutbildningen, liknande statsbidraget för yrkesvux. En särskild förordning har beslutats för det riktade statsbidraget för denna satsning. En ny förordning om kommunens samlade vuxenutbildning bör också förtydliga möjlig- heten till arbetsplatsförlagt lärande i samtliga skolformer inom vuxenutbildningen. Det riktade statsbidraget kan användas bl.a. för själva utbildningen och för utbildning av handledare på arbetsplatsen. Regeringen föreslår att avsätts , och beräknar att kommer att avsättas och . Beloppen inkluderar kostnader för studiestöd. Satsningen motsvarar ca 5 900 årsplatser 2014. 3.5.6Fortsatt reformering av sfi Goda kunskaper i det svenska språket är avgörande för individens möjligheter till självförsörjning och egenmakt. Regeringen ser svenskundervisning för invandrare (sfi) som ett viktigt verktyg för att rusta de berörda individerna för arbetsmarknaden. En effektiv sfiverksamhet gagnar inte bara individerna som går utbildningen, den hjälper även deras barn, eftersom föräldrarnas livssituation påverkar barnens skolresultat och framtid. Regeringen har genomfört ett omfattande program för högre kvalitet och bättre likvärdighet i sfi. Detta omfattar kompetenshöjning för lärare, nationella slutprov, tydligare mål i kursplanen, prestationsbaserad sfi-bonus, förstärkt nationell inspektion, utvärdering av sfi och en utredning om begränsad tid i sfi. Regeringen anser att arbetet med att höja kvaliteten och genomströmningen inom sfi bör fortsätta. Lärares kompetens är en viktig faktor för den enskildes resultat. Lärarlyftet ger sfilärare en möjlighet att höja kompetensen och därigenom öka elevernas måluppfyllelse (se även avsnitt 3.2.1). Regeringens bedömning är att det är särskilt viktigt att denna lärargrupp ges möjlighet att delta i satsningen och att de därmed kan skaffa sig meriter för att få lärarlegitimation. För att kunna bedriva en effektiv sfi-verksamhet är det viktigt att tidigt ta ett samlat grepp om individens kunskaper, förutsättningar och målsättning med sina studier i svenska. I samband med att den nya skollagen börjar tillämpas på vuxenutbildningen blir individuella studieplaner obligatoriska inom sfi. Den individuella studieplanen ska innehålla den 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 enskildes utbildningsmål och planerad omfattning av studierna och den bör utgå från den enskildes behov, önskemål och förutsättningar. Valfrihet och individuell anpassning har förstärkts genom införandet av en möjlighet för folkhögskolor att bedriva sfi. Det finns dock fortfarande problem med alltför bristande flexibilitet och individanpassning i utbildningen. Regeringen har därför beslutat att tillsätta en utredning som ska föreslå hur valfrihet och individuell anpassning kan ökas inom sfi, bl.a. genom ett system med sfi-peng. Utredarens förslag ska syfta till att valfrihet och individuell anpassning förstärks genom att den som vill delta i sfi ges möjlighet att välja den anordnare som bäst svarar mot de egna behoven, fristående eller offentlig. Utredarens förslag ska vidare syfta till att utbildningen blir mer flexibel för att i högre grad kunna kombineras med bl.a. arbete, praktik och yrkesutbildning samt annan vuxenutbildning och högre utbildning. Dess förmåga att anpassa sig till samhällsförändringar och bryta människors utanförskap är unik. För att folkbildningen fortsatt ska kunna möta samhällsutmaningarna ser regeringen nu över förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen. har därför fått i uppdrag av regeringen att ta fram förslag på nya verksamhetsområden som i särskilt hög grad ska kunna utgöra motiv för statens stöd. Uppdraget ska redovisas . Som tidigare aviserats avser regeringen vidare att genomföra en utvärdering av folkbildningen. Regeringen avser också att påbörja arbetet med att se över folkhögskollärarutbildningen. Regeringen avser att upphäva förordningen (1993:920) om och bedömer att Myndigheten för bör ta över ansvaret för att fördela de särskilda statsbidragen för olika tolkutbildningar och teckenspråkslärarutbildning samt att utöva tillsyn över den statsbidragsberättigade verksamheten. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Universitet och högskolor med hög kvalitet är avgörande för att stärka konkurrenskraft. Högre utbildning behövs för välutbildad arbetskraft och skapar förutsättningar för ökad kunskap och forskning. Högre utbildning bidrar också till bildning och enskilda individers utveckling, samhällsengagemang och kritiska tänkande. Regeringens mål är att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. 3.6.1Insatser för ökad kvalitet Såväl söktrycket till högskolan som antalet studenter nådde rekordnivåer . Regeringens bedömning är dock att en minskning av antalet sökande är att vänta , då ungdomskullarnas storlek minskar kraftigt. De senaste 20 årens kraftiga expansion av antalet helårsstudenter med har lett till att fokus har legat på antalet platser framför ökad utbildningskvalitet. Regeringen bedömer att dagens totala dimensionering är rimlig givet de minskande ungdomskullarna. Tillkommande resurser ska i stället användas till att höja kvaliteten på befintlig utbildning. Högre ersättning till humaniora och samhällsvetenskap som den kraftiga expansionen av antalet platser skedde urholkades ersättningsbeloppen genom besparingar. För utbildningsområdena humaniora och samhällsvetenskap är resursurholkningen särskilt kännbar. Den har bl.a. resulterat i att den lärarledda tiden har minskat parallellt med att studentgrupperna har ökat. Den låga andelen lärarledd tid inom humaniora och samhällsvetenskap är sannolikt en bidragande orsak till den låga genomströmningen inom dessa områden. Regeringen har tidigare aviserat höjda ersättningsbelopp för dessa utbildningsområden, i budgetpropositionen för såväl 2007 som 2008. terade regeringen ytterligare en höjning av grundutbildningsanslagen på inledningsvis 2012 och därefter ytterligare , i form av höjda ersättningsbelopp per helårsstudent inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. För att stärka kvaliteten i utbildningar inom humaniora och samhällsvetenskap krävs fortsatta insatser. Regeringen beräknar därför en kvalitetssatsning om ytterligare ersättningsbelopp för humaniora, samhällsvetenskap, juridik och teologi. Tabell 3.1 Sammanställning av kvalitetsförstärkning Totalt innebär detta en förstärkning av humaniora och samhällsvetenskap med jämfört med . Denna ökning innebär att ersättningsbeloppet per helårsstudent inom samhällsvetenskap och humaniora ökar med ca eller 2012 jämfört med . skulle ökningen motsvara eller jämfört med . Kvalitetsförstärkningen gynnar en stor del av utbildningen, då av helårsstudenterna finns inom de berörda ämnesområdena . Renodlade roller för myndigheterna I syfte att uppnå högsta möjliga utbildningskvalitet har lärosätena stor frihet, men med det följer också stort ansvar. Som en följd av lärosätenas ökade självbestämmande blir statens uppgift främst uppföljning, tillsyn och kvalitetskontroll. I detta ingår att pröva lärosätenas examenstillstånd och att utvärdera utbildningarnas kvalitet i form av resultat. I detta arbete har en central roll med ansvar för nationell kvalitetssäkring. Med anledning av ansvar för kvalitetssäkring och tillsyn bör myndig- hetens uppdrag renodlas till att omfatta den granskande verksamheten. Vidare bör Verket för högskoleservice (VHS), Internationella programkontoret för utbildningsområdet (IPK) och delar av verksamhet sammanföras till en ny, samlad myndighet med ansvar för verksamhet av väsentligen service- och samordningskaraktär. På så sätt kan en effektiv och tydlig ansvarsfördelning skapas, där den granskande verksamheten skiljs från främjande verksamhet och service. En särskild utredare har därför fått i uppdrag att förbereda och lämna förslag till de åtgärder som behövs för genomförandet av en ändamålsenlig och effektiv organisering av de verksamheter som bedrivs vid , VHS och IPK (dir. 2011:52). Utredaren ska delredovisa sitt uppdrag , och den nya myndighetsstrukturen är avsedd att träda i kraft . Regeringen avser att återkomma till i frågan. Resurstilldelningssystemets utformning skapar olika drivkrafter. Det nuvarande resurstilldelningssystemet för utbildning på grundnivå och avancerad nivå utgår från antalet studenter och deras prestationer i form av antal avklarade högskolepoäng. Däremot har det tidigare saknats tydliga ekonomiska incitament för högre kvalitet i systemet. beslutade att resurser för utbildning på grundnivå och avancerad nivå ska fördelas även på grundval av kvalitetsutvärderingar av utbildningars resultat (prop. 2009/10:139, bet. 2009/10:UbU20, rskr. 2009/10:320). Lärosäten med utbildningar som vid en kvalitetsutvärdering ges högsta omdömet uppmuntras och får bekräftelse genom en ökad resurstilldelning. Detta blir ett viktigt incitament för att satsa på ökad utbildningskvalitet. Den kvalitetsbaserade resurstilldelningen ska påbörjas och beräknas då omfatta . Dessa medel kommer att baseras på utbildningsutvärderingar genomförda av t.o.m. . Den kvalitetsbaserade resurstilldelningen är avsedd att vara fullt utbyggd och beräknas då omfatta . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16-17 Studenter som inte är aktiva Det finns uppgifter som tyder på att en betydande andel av de studenter som har antagits till högskoleutbildning har en låg aktivitetsnivå eller inte är aktiva alls. Det är t.ex. av studenterna som inte tar några poäng alls på de kurser de är registrerade på. Det motsvarar drygt 26 000 helårsstudenter eller ca i anslag när inresande studenter är exkluderade. Framför allt förekommer de inaktiva studenterna inom distansutbildning, där de som inte avlägger några poäng utgör av samtliga registrerade helårsstudenter. Att en student inte tar några poäng alls är dock inte nödvändigtvis ett tecken på inaktivitet. Det kan finnas flera förklaringar till att studenter inte tar poäng. Det kan t.ex. röra sig om att studenter deltar i en kurs men sedan inte får godkänt på examinationen. Studenter kan också av olika anledningar läsa på en kurs utan att ha för avsikt att tentera. Det förekommer dock också att studenter registrerar sig på en kurs utan att ha för avsikt att delta. Omfattningen av inaktiva studenter kan även tyda på att lärosätena har svårigheter att föra korrekta uppgifter över vilka studenter som deltar i undervisningen. Statistik över bl.a. genomströmning kan därmed bli missvisande.