prop · GZ031d21 · 2011-09-20 00:00:00 — pel där inte bara enskilda patienters närings- kvens) och typ av aktivitet. behov och näringsrekommendationer uppfylls med FaR slutredovisades . utan där även helhetsupplevelsen utgör grunden ringen visar att av vård- och hälso- för måltiderna som serveras. centralerna använder metoden och att alla lands- ting har en FaR-samordnare eller motsvarande. De främsta förskrivarna av FaR är läkare, Förebyggande tandvård viktig under hela livet distriktssköterskor, sjukgymnaster och sjuk- En god tandhälsa förebygger inte bara sjuk- sköterskor och 2007 skrevs det ut cirka 17 000 domar i munhålan utan kan även ha betydelse för recept på fysisk aktivitet i landet. förekomst av övriga sjukdomar i kroppen. ringen framgår vidare att forskningen visar att dier visar bl.a. att det finns samband mellan individualiserad förskrivning av fysisk aktivitet tandlossning och t.ex. hjärt- och kärlsjukdomar. på recept ökar patienternas fysiska aktivitet och Framgångsrik förebyggande tandvård är av- att denna behandling har visat sig ha samma grad görande för att bibehålla den goda tandhälsa som av följsamhet bland patienter som andra lång- finns bland stora grupper i den vuxna befolk- Förebyggande insatser är även viktiga Nätverk stödjer ett effektivt hälsofrämjande arbete hos de patienter som har tidigare behandlade tänder, eftersom uppkomst av nya sjukdoms- Som en del i arbetet med att integrera det hälso- angrepp på dessa kan förhindras eller upptäckas främjande och sjukdomsförebyggande arbetet i på ett tidigt stadium. På så sätt kan behoven av hälso- och sjukvården stödjer regeringen nät- mer omfattande behandling minska. verket Hälsofrämjande sjukhus och vårdorgani- byggande tandvård är även viktig för äldre Nätverket, där 80 sjukhus eller patienter för att bibehålla munhålan frisk hela vårdorganisationer är medlemmar, arbetar för en Slutligen är de förebyggande insatserna hälsofrämjande hälso- och sjukvård. centrala för patienter med omfattande protetiska styrelsen har haft i uppdrag att redovisa hur de konstruktioner, t.ex. förankrade på implantat. medel som staten fördelat till nätverket under Vikten av egenvård är minst lika stor hos dessa patienter som hos patienter med egna tänder i framgår bland annat att de statsbidrag som nätverket erhållit 20082010 har Definitionen av ersättningsberättigande tand- möjliggjort att nätverket kunnat anställa projekt- vård i det statliga tandvårdsstödet utgår från ledare för att stärka de temagrupper som ut- detta synsätt och uttrycker en övergripande pri- vecklar nätverkets verksamhet. oritering som lyfter fram förebyggande insatser dan verksamhet är ett webbaserat läromedel om och annan tandvård som bevarar vävnader i hälsofrämjande förhållningssätt i hälso- och munnen så långt som möjligt. Nätverket har också förbättrat de stärka den hälsofrämjande inriktningen lämnas indikatorer som används vid de årliga uppfölj- ett särskilt ekonomiskt stöd som kan användas ningarna av medlemsorganisationernas verksam- till bl.a. undersökningar och förebyggande tand- het med syfte att utveckla verksamheten i mer vård och som kommer alla till del oavsett vilka Därutöver har medlen, tandvårdsbehov man har. bland annat, använts till att utveckla verksam- heten i temagrupper på området levnadsvanor rapport i vilken kassan analyserat såväl besöks- tobak, alkohol, fysisk aktivitet och matvanor. frekvenser för tandvårdsbesök i förebyggande Insatser för bättre måltider och mathållning inom syfte och effekterna av skyddet mot höga kost- Bland annat visar rapporten att cirka 67 procent av den vuxna befolkningen gjort minst har getts i uppdrag att i sam- ett besök som innehållit minst en förebyggande verkan med sammanställa och sprida exempel där landsting, kommuner eller En uppskattning av besöksfrekvenser i det 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 tidiga gällande tandvårdsstödet visar att det har skett en viss ökning av konsumtion av förebyggande tandvård. Regeringen har i en remiss till Lagrådet föreslagit ett nytt selektivt stöd för tandvård till patienter med sjukdomar eller funktionsnedsättningar som medför risk för försämrad tandhälsa. Stödet ska endast kunna användas för betalning av förebyggande tandvård. Sammantaget finner regeringen att insatser har gjorts för att öka antalet förebyggande tandvårdsbesök och att dessa har gett positiva resultat. Regeringen konstaterar dock att det återstår en del att göra på området. formationstjänsten är att främja hälsa och stärka patientens ställning i cancervården. har tagit fram nationella riktlinjer för lungcancervården. Det är ungefär 3 500 personer som dör i lungcancer och lungcancer är därmed den cancersjukdom som tar flest liv i . Ett av syftena med de nationella riktlinjerna är att få en likvärdig lungcancervård över landet. har också fastställt ett utgångsläge beträffande insjuknande och överlevnad för ett flertal cancerdiagnoser. På så sätt blir det lättare att följa utvecklingen och följa upp effekten av förändringar i cancervården. kommer öppna jämförelser för cancersjukvården att presenteras. arbetar även med att 4.8.3Samlade insatser för en förbättrad ta fram fördjupade öppna jämförelser för bröst- Arbetet med att genomföra en nationell cancerstrategin har pågått . Strategin grundar sig på utredningen nationell cancerstrategi för framtiden (SOU 2009:11). Det finns fem övergripande mål för arbetet inom cancerområdet: -minska risken för insjuknande i cancer, -förbättra kvaliteten i omhändertagandet av patienter med cancer, -förlänga överlevnadstiden och förbättra livskvaliteten efter en cancerdiagnos, -minska regionala skillnader i överlevnadstid efter en cancerdiagnos, -minska skillnader i insjuknande och överlevnadstid mellan befolkningsgrupper. Ytterligare steg mot en förbättrad cancervård Regeringen har fortsatt arbetet med att förbättra vården till personer som drabbas av cancer bl.a. genom en förnyad överenskommelse med SKL. Överenskommelsen syftar till att precisera ansvar, tidplan och resurstilldelning för genomförandet av vissa insatser på cancerområdet inom hälso- och sjukvården. Några av insatserna är försöksverksamheter för en patientfokuserad och sammanhållen cancervård, åtgärder för att minska tobaksrökningen och åtgärder för tidig upptäckt av cancer genom ökat deltagande i screeningprogram. är dessutom en informationstjänst inom cancerområdet i drift som en del av . cancer-, kolorektalcancer-, prostatacancer- och lungcancervården. Utveckling av regionala cancercentrum Regeringen utsåg en nationell cancersamordnare med uppdrag att samordna processen och främja utvecklingen av regionala cancercentrum (RCC). Cancersamordnaren har även tagit fram kriterier för vad som ska utmärka ett RCC. Beslutet att utveckla RCC är det strategiskt och långsiktigt viktigaste förslaget för cancervården i ett framtidsperspektiv, eftersom det på ett konkret sätt ska stärka kunskapsbildning och kunskapsspridning inom cancervården. Syftet är att öka vårdkvaliteten och förbättra vårdresultaten samt effektivisera utnyttjandet av hälso- och sjukvårdens resurser. Samtliga sex sjukvårdsregioner har utvecklat projektorganisationer för uppbyggnaden av RCC. Regeringen har bidragit med för stöd till uppbyggnaden av centren. 4.8.4Säker och effektiv vård med eHälsa Regeringens arbete med att etablera en bred samsyn om hur hälso- och sjukvårdens och informationshantering ska förbättras har varit mycket framgångsrikt . Det råder nu enighet mellan regeringen och aktörer inom hälso- och sjukvården och om att arbetet med eHälsa ska fokusera på införande, användning och nytta av de olika e-hälsotjänster och nya regelverk som utvecklats . har gjorts för att nå den övergripande målsättningen om att erbjuda en mer säker och effektiv vård med hjälp av sammanhållen och strukturerad dokumentation. Införandet av exempelvis den nationella patientöversikten, sammanhållna journalsystem och elektroniska beslutsstöd pågår nu inom hela sektorn. Stärkt samverkan för individens bästa Staten och huvudmännen har etablerat ett nära samarbete genom den Nationella IT-strategin för vård och omsorg (Skr. 2005/06:139) för att skapa förutsättningar för en sammanhållen, ändamålsenlig och strukturerad dokumentation inom hälso- och sjukvården. Arbetet med att inkludera verksamheter i strategin har pågått , med målet att sätta fokus på individens behov av en samlad dokumentation vid insatser från landsting, kommuner eller privata och idéburna utförare av vård och omsorg. För att tydligt markera att är en del av strategin och för att åskådliggöra att det är införande och användning inom vård och omsorg som står i fokus snarare än teknikutveckling har regeringen beslutat ändra namnet på strategin till Nationell eHälsa strategin för tillgänglig och säker information inom vård och omsorg. Den förändrade inriktningen beslutades av regeringen följt av ett likalydande beslut i styrelsen för SKL. Elektroniskt förskrivarstöd för en säkrare läkemedelsanvändning De insatser som pågår inom ramen för Nationell eHälsa har stor betydelse för många andra satsningar som regeringen gör, exempelvis den nationella läkemedelsstrategin och satsningen på de mest sjuka äldre. En gemensam fråga för dessa tre satsningar är behovet av att alla förskrivare har tillgång till ett elektroniskt beslutsstöd som automatiskt varnar för en olämplig eller farlig mix av olika läkemedel för att undvika felmedicinering. Dokumentation kring patientens läkemedelsanvändning är en del av en säker och effektiv informationshantering och därmed en del av Nationell eHälsa. Regeringen har tagit flera initiativ för att skynda på arbetet med att utveckla effektiva besluts- och förskrivarstöd. har på regeringens uppdrag jämfört och analyserat interaktionsmodulerna i två olika system (se avsnitt 4.8.7). För att etablera en nationell ordina- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 tionsdatabas samt påskynda införandet av elektroniska förskrivar- och expeditionsstöd inom hela hälso- och sjukvården och berörda delar av har en styrgrupp inrättats under ledning av . Resultatet av hanteras av styrgruppen, som också beslutar om fortsatta åtgärder. Styrgruppen ska också utarbeta en handlingsplan för planerade insatser avseende elektroniska förskrivar- och expeditionsstöd inom hela hälso- och sjukvården och berörda delar av Utveckling av nya e-hälsotjänster Det pågår ett arbete för att på olika sätt stärka patientens ställning och skapa förbättrade möjligheter till delaktighet, insyn och självbestämmande i den egna vården och omsorgen. Målet är att ge individer bred tillgång till enkla och säkra e-tjänster för att kunna planera sin egen vård och behandling, exempelvis genom en hälsodagbok på nätet eller genom e-tjänster för att administrera sina kommande besök och behandlingar. Detta förutsätter nya interaktiva tjänster för att kommunicera information om vård och hälsa. En invånartjänst som är i drift i huvuddelen av landstingen är den nationella sjukvårdsrådgivningen 1177. Den tillhörande webbplatsen utvecklas fortlöpande och det är nu möjligt att exempelvis boka läkartider via tjänsten Mina vårdkontakter samt att hitta och jämföra vårdgivare. Under det svenska EU-ordförandeskapet 2009 initierades en process för ett mellanstatligt ehälsoarbete på strategisk nivå och detta arbete har lanserats genom gruppen eHealth Governance initiative (eHGI). Gruppens mandat sträcker sig till 2013 och är fortsatt en drivande aktör i arbetet. Gruppens syfte är att främja samarbete och vara en drivande kraft både på europeisk och på medlemsstatlig nivå. Exempel på frågor som hanteras av gruppen är informationsöverföring, semantik, patientsäkerhet, tekniska standarder och telemedicin. Ändamålsenlig och strukturerad dokumentation För att uppnå en ändamålsenlig och strukturerad dokumentation finns det ett behov av att se över lagstiftning och gällande regelverk så att det finns lagstöd för ett effektivt och säkert informationsutbyte som säkerställer både patientsäkerhet och integritet. Ett tydligt nationellt regelverk för ändamålsenlig och strukturerad 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 dokumentation ska garantera att all information i vård- och omsorgsverksamheter har en enhetlig struktur och använder en gemensam terminologi för att den ska kunna tolkas på ett entydigt sätt. Det är, enligt regeringens bedömning, nödvändigt att etablera ett tydligt nationellt ledarskap för en sådan dokumentation. Dokumentationen ska ta sin utgångspunkt i individens behov av en sammanhållen vård- och omsorgsprocess. fick 2006 i uppdrag att förbereda utarbetandet av en gemensam nationell informationsstruktur som är på plats. Nästa steg har varit att denna informationsstruktur utvecklas mot att även täcka socialtjänst samt att starta införande i vården, ett arbete som pågår. 2007 gav regeringen även i uppdrag att ta ett övergripande nationellt och strategiskt ansvar för att individbaserad patient- och brukarinformation görs mer entydig, uppföljningsbar och tillgänglig med hjälp av ett nationellt fackspråk. Resultaten av två uppdrag har visat på behovet av nationell samverkan och regeringen har gett i uppdrag att ta ett nationellt samordningsansvar för en ändamålsenlig och strukturerad dokumentation i svensk hälso- och sjukvård och socialtjänst samt att underlätta för vårdgivare och utförare inom att införa och använda en nationell informationsstruktur och ett nationellt fackspråk. 4.8.5Ökad kunskap för en bättre psykiatrisk vård Inom ramen för regeringens satsning på psykiatrin har regeringen genomfört ett flertal satsningar för att tillvarata kunskap och erfarenheter för att personer med psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning ska erbjudas en behovsanpassad och effektiv vård av god kvalitet. Nationella riktlinjer som instrument för utveckling Ett viktigt instrument för kvalitetsutveckling är nationella riktlinjer. har presenterat nationella riktlinjer för psykosociala insatser vid schizofreni eller schizofreniliknade tillstånd. Schizofreni är en allvarlig psykisk sjukdom som ofta medför betydande psykiska och sociala konsekvenser. Det uppskattas att mellan 30 00040 000 personer behöver samhällets insatser som en följd av sjukdomen. En av utgångspunkterna för Social- styrelsen i arbetet med riktlinjerna har varit att lyfta fram fungerande evidensbaserade åtgärder så att personer med schizofreni över hela landet har tillgång till vård och omsorg av god kvalitet. Riktlinjerna innefattar ett flertal rekommendationer som ska påverka praxis och resursfördelningen inom hälso- och sjukvården och . har även utarbetat indikatorer för att löpande följa upp hur verksamheter inom hälso- och sjukvård samt socialtjänst tillämpar riktlinjerna inom psykiatriområdet. presenterade även nationella riktlinjer för behandling av depression och ångestsyndrom. I riktlinjerna finns det rekommendationer bl.a. om screening, ett effektivt omhändertagande samt diagnostik och bedömning. Attityder och bemötande kan påverka kvaliteten i vård och stöd Kunskapsspridning och förändring av allmänhetens negativa attityder och beteenden är en viktig insats för att människor med psykisk sjukdom och psykisk funktionsnedsättning ska kunna återhämta sig och/eller hitta strategier för att kunna hantera sitt liv. Regeringen har gett Handisam i uppdrag att i nära samarbete med Nationell Samverkan för Psykisk Hälsa (NSPH) utforma och driva ett riksomfattande program för att öka kunskapen om och förändra attityder till personer med psykisk sjukdom och psykisk funktionsnedsättning. Inom ramen för uppdraget pågår hål på myter om psykisk ohälsa. Utveckling av den psykiatriska heldygnsvården Regeringen och SKL har enats om att arbeta för att stödja ett metodiskt förbättringsarbete inom den psykiatriska heldygnsvården för att förbättra kvaliteten i metoder och arbetssätt med målsättningen att ge en god och säker vård med ett tydligt patientperspektiv. Överenskommelsen är en konsekvens av den kartläggning som SKL genomförde 2010, på initiativ av regeringen. Kartläggningen visade på stora variationer inom och mellan landsting, exempelvis när det gäller antal platser, hur platserna används, vilka vårdinsatser som erbjuds och hur personal- och lokalsituationen ser ut. Överenskommelsen med SKL fokuserar särskilt på tvång och tvångsåtgärder och heldygnsenheter där tvångsvård ingår ska stimuleras till att förbättra vårdens innehåll. Projektet pågår mellan 20102012. Den psykiatriska tvångsvårdslagstiftningen ses över tillsatte regeringen en utredning () som har i uppdrag att genomföra en totalöversyn av psykiatrins tvångsvårdslagstiftning, dvs. lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård och lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård. Utredningen ska exempelvis behandla frågor som handlar om vilka förutsättningar som ska gälla för intagning till psykiatrisk tvångsvård och hur lagstiftningens struktur kan förenklas och förtydligas. Utredningen ska slutredovisa sitt uppdrag . Det statliga tandvårdsstödet bidrar till att höja tandvårdens kvalitet. Tandvårdsstöd ges endast för tandvård som bedöms uppfylla kriterierna för att vara ersättningsberättigande. Vid denna bedömning ska åtgärdernas kvalitet och hållbarhet vägas mot kostnaderna. För att ge bättre underlag för framtida beslut om ersättningsberättigande tandvård har utarbetat nationella riktlinjer och kvalitetsindikatorer för tandvården. För kvalitetsutvecklingen är det också viktigt att det inrättas för olika delar av tandvården. Regeringen avsätter totalt för bidrag till sådana register. I syfte att ytterligare stärka kvaliteten på tandvårdstjänsterna genomför efterhandskontroller för att utreda om endast ersättningsberättigande åtgärder har utförts. har genomfört cirka 48 000 sådana kontroller, jämfört med cirka 80 000 . Beslut om återbetalning har fattats i av dessa ärenden. var motsvarande andel . Omfattande antibiotikaförskrivning inom tandvården Tandvård av god kvalitet bör också vara en säker tandvård. Säker tandvård innebär bl.a. att läkemedel förskrivs på ett riktigt sätt. Tandläkare förskriver en betydande andel av den antibiotika som förskrivs i öppenvården. Enligt statistik från (Strama) stod tandvården för av antibiotikaförskrivningen i öppen- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 vården (2008). Det finns stora regionala skillnader i antibiotikaförskrivningen. Tandläkare i och län förskriver mer än dubbelt så mycket antibiotika per 1 000 invånare jämfört med tandläkare i . skriver i Lägesrapport Hälso- och sjukvård och socialtjänst att orsakerna till dessa stora skillnader inte är kända och att de bör utredas närmare då överförskrivning av antibiotika dels riskerar att bidra till utvecklingen av antibiotikaresistenta bakterier, dels medför kostnader för samhället och patienten. I Nationella riktlinjer för vuxentandvård 2011 har tydligt markerat de situationer där tandvården bör erbjuda antibiotika och där den bör undvika det. Styrelsen menar att rekommendationerna bör bidra till en minskad förskrivning och användning av antibiotika och därmed till en rationell antibiotikaanvändning. Regeringens ambition är att minska onödig förskrivning av antibiotika (se Folkhälsopolitik, avsnitt 5.6.5) och ser de nya riktlinjerna och rekommendationerna som viktiga för att tandvården ska kunna bidra till en ansvarsfull läkemedelsförskrivning och till en ökad patientsäkerhet. Som ett resultat av det utvecklingsarbete som genomförs inom ramen för den nationella läkemedelsstrategin (se avsnitt 4.4.5) förväntas kvaliteten utvecklas inom läkemedelsområdet. Dels kommer insatserna i sig leda till en sådan utveckling. Dels kommer uppföljningen av läkemedelsområdet, som är en viktig del av läkemedelsstrategin, kunna ge en bild av fortsatta utvecklingsbehov inom läkemedelsområdet. En förutsättning för förbättrad läkemedelsförskrivning och läkemedelsanvändning är att förskrivare har tillgång till kvalificerade beslutstöd och översikt över patientens samlade läkemedelsordinationer. fick fyra akutkliniker i landet därför på försök tillgång till beslutsstödet Elektroniskt Expertstöd (EES), som i huvudsak används av apotek. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 EES avropar data direkt från receptregistret och beaktar därför patientens alla elektroniska läkemedelsordinationer (oavsett förskrivare, journalsystem, landsting etc.). , som drivits av på uppdrag av regeringen, innebar ett erbjudande till landsting och vårdgivare att omgående använda EES. Utvärderingen av projektet visar att EES tillför patientnytta genom att vårdgivaren får tillgång till en total översikt över elektroniskt förskrivna läkemedel samt signaler om potentiellt riskfylld läkemedelsförskrivning. Utöver EES finns SFINX som är en källa till Svensk Informationsdatabas för Läkemedel, SIL. Landstingen arbetar med att integrera SIL och SFINX i sina journalsystem. har på regeringens uppdrag jämfört och analyserat interaktionsmodulen i EES och SFINX i syfte att undersöka om och på vilket sätt dessa kan användas enskilt, integrerat eller som komplement till varandra inom all hälso- och sjukvård. Resultatet av uppdrag hanteras av en nyinrättad styrgrupp (se avsnitt 4.8.4). bidrar till ytterligare förbättringar inom läkemedelsområdet Regeringen fortsätter arbetet med att, inom ramen för läkemedelsförhandlingarna, utveckla och effektivisera delar inom läkemedelsområdet. Landstingen har ersatts för kostnaderna för läkemedelsförmånerna genom ett särskilt statsbidrag som reglerats i överenskommelser mellan staten och SKL. I det nuvarande avtalet ersätts landstingen inte bara för läkemedelsförmånernas kostnader utan parterna åtar sig också att vidta vissa åtgärder för att även fortsättningsvis arbeta för att uppnå en kostnadseffektiv och rationell läkemedelsanvändning. Statens ersättning till landstingen för läkemedelsförmånerna är ett specialdestinerat statsbidrag. Ersättningen kan också ske via anslaget för kommunalekonomisk utjämning. Parterna är överens om att inleda diskussioner om förutsättningarna att föra över ersättningen till anslaget för Kommunalekonomisk utjämning (utgiftsområde 25). En gemensam arbetsgrupp har tillsatts med uppdrag att göra en översyn av den fördelningsmodell som finns för att fördela ersättningen till staten och även se över den solidariska finansieringen. Arbetsgruppen ska också komma med förslag på hur utjämningen ska utformas inom ramen för den kommunalekonomiska utjämningen. Som en del i regeringens arbete med att säkerställa god vård på lika villkor åtar sig SKL inom ramen för avtalet att kartlägga användningen av särläkemedel i landstingen. SKL åtar sig vidare att kartlägga användningen av läkemedelsförteckningen vid förskrivning av läkemedel. Tillgången till information om patienters olika läkemedel i förskrivningsögonblicket är en förutsättning för att en läkare ska kunna undvika över- och underförskrivningar samt andra former av felaktig förskrivning. I läkemedelsförteckningen finns en korrekt och komplett bild över en patients uthämtade läkemedel. Med Svensk Informationsdatabas för läkemedel (SIL) integrerat i journalsystemen blir läkarnas beslut i samband med förskrivning mer pålitliga och effektiva vilket i slutändan resulterar i ökad patientsäkerhet. Inom ramen för avtalet fortsätter arbetet med att implementera SIL i landstingens journalsystem med målet att alla landsting ska ha implementerat SIL i samtliga relevanta journalsystem inom primärvården och slutenvården per . SIL innehåller kvalitetssäkrad och aktuell läkemedelsinformation från ett flertal olika källor och är en förutsättning för att förskrivarna i förskrivarögonblicket ska ha korrekt information om läkemedel. I avtalet regleras också att kostnaderna för recept som inte har fullständiga och korrekta personnummer och där läkemedlet ingår i läkemedelsförmånerna kommer att debiteras det landsting där arbetsplatskoden är hemmahörande. Denna förändring görs för att öka incitamenten för landstingen att säkerställa att fullständiga och korrekta personnummer anges på recepten. finansieras kostnaderna för dessa recept gemensamt av alla landsting. Olika läkemedel men samma substans krav på kvalitetssäkring