prop · GZ031d14 · 2011-09-20 00:00:00 — Man avser också att ta fram indikatorer för uppföljning av utvecklingen av e-upphandling i medlemsstaterna. Såsom framhållits i regeringens yttrande över kommissionens grönbok, anser regeringen att grönboken i många delar är ett utmärkt exempel på hur kommissionen kan och bör fortsätta att utnyttja den drivkraft för utveckling som finns i medlemsstaterna till att leda utvecklingen av e- upphandling framåt inom EU. Regeringen stödjer kommissionens ambitioner på området. Regeringen kommer att vara mycket aktiv i det arbete som inletts för en modernisering av EU:s politik för offentlig upphandling. Utvecklingen på området kommer att kräva att arbetet med att förbättra tillämpningen och kunskapen om upphandlingsregelverket fortsätter. En ökad kunskap om innovationsupphandling är viktig i detta sammanhang för att förbättra upphandlingsförfarandet. Arbetet med att göra hela inköpsprocessen elektronisk och att främja e-upphand- lingen är viktig för effektiviseringen av upphandlingsförfarandet. En viktig del i denna utveckling är det arbete som bedrivs inom Europiska kom- missionen och regeringen kommer även fortsättningsvis att aktivt delta i denna process. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Området Statliga arbetsgivarfrågor omfattar personal- och lönepolitiska frågor, såsom löneutveckling, pensionsvillkor, arbets- och anställningsvillkor i offentlig anställning, statlig arbetsrätt och kompetensförsörjning. I området ingår bl.a. frågor om arbetsmiljö och hälsa, etnisk och kulturell mångfald, värdegrundsarbete samt jämställdhet inom staten. Till området hör , för utveckling i staten (), (), följande nämnder inom det arbetsgivarpolitiska området, , Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd, Offentliga sektorns särskilda nämnd, i vissa trygghetsfrågor, samt och en kollektivavtalsstiftelse. Finansieringen av verksamhet framgår av avsnitt 3 Statlig förvaltningspolitik. Målet för området Statliga arbetsgivarfrågor är en samordnad statlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att kompetens finns för att nå verksamhetens mål. För att uppnå målet måste staten vara en attraktiv och föredömlig arbetsgivare. De statliga myndigheterna ska bedriva ett strategiskt arbete med sin kompetensförsörjning. Att de statsanställda avspeglar befolkningens sammansättning har betydelse för legitimiteten och allmänhetens förtroende för den statliga förvaltningen. Ett respektfullt och värdigt bemötande av allmänheten har också betydelse för förtroendet. Följande delmål har satts upp för de statliga arbetsgivarna. -Den statliga sektorn ska totalt sett inte vara löneledande. -Andelen kvinnor på ledande befattningar i staten ska öka. -Löneskillnaderna mellan kvinnor och män i staten ska minska. -Den etniska och kulturella mångfalden bland anställda i staten ska öka på alla nivåer. -Arbetsmiljön i staten ska vara god. -De statsanställda ska ha kunskap om och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen och rollen som statstjänsteman. För att följa upp utvecklingen inom verksamhetsområdet i förhållande till målen används i huvudsak följande indikatorer: -myndigheternas arbete med kompetensförsörjningen, -personalförsörjningsläget i staten, -utvecklingen av genomsnittliga löner i olika sektorer på arbetsmarknaden, -andelen kvinnor på ledande befattningar i staten, -löneskillnaden mellan kvinnor och män i staten, -andelen anställda med utländsk bakgrund på olika nivåer i staten, 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 -den genomsnittliga sjukfrånvaron i staten, samt Många myndigheter bedöms ta sitt arbetsgivarpolitiska ansvar dock förekommer -utvecklingen av nybeviljade sjukpensioner i ibland noteringen att bedömningen görs utifrån I bilagan utveckling ges en övergripande beskrivning av kompetensförsörjningen i staten. En strategisk kompetensförsörjning i staten För att regeringen ska kunna följa upp kompetensförsörjningen i staten redovisar myndigheterna de åtgärder som vidtagits i syfte att säkerställa att kompetens finns för att nå verksamhetens mål. På uppdrag av regeringen har Statskontoret analyserat den strategiska kompetensförsörjningen i statsförvaltningen med särskilt fokus på myndigheternas arbete med karriärutveckling (dnr S2011/4955/). I rapporten trappa till spaljé myndigheters arbete med karriärutveckling redovisas att statliga myndigheter arbetar på olika sätt med karriärutveckling och har kommit olika långt i arbetet med att utveckla och genomföra ett strategiskt arbete med dessa frågor. Statskontorets samlade intryck är att det strategiska arbetet med karriärutveckling till stor del kan utvecklas. Det finns goda exempel på enskilda insatser och verksamheter för att främja karriärutveckling. Många av de tolv studerade myndigheterna saknar emellertid en röd tråd och en strategi som håller ihop olika insatser och kopplar dem till myndighetens uppdrag och till utvecklingen av verksamheten. I de underlag som togs fram inför myndighetsdialogerna har de arbetsgivarpolitiska frågorna generellt getts en större uppmärksamhet mot . Frågor om jämställdhet, arbetsmiljö (sjukfrånvaro), generationsväxling och kompetensförsörjningen vid myndigheterna hör till de mest förekommande delarna som tas upp i underlagen. Även frågor om mångfald respektive chefs- och ledarskap tas upp. Värdegrundsfrågor förekommer i mindre omfattning. För några enstaka myndigheter tas frågor om våld och hot upp. För flertalet myndigheter görs en bedömning av hur myndigheten tar sitt arbetsgivarpolitiska ansvar samt säkerställer en ändamålsenlig kompetensförsörjning utifrån verksamhetens de förutsättningar som myndigheten har. Någon systematisk genomgång av myndig- heternas redovisning av kompetensförsörjningen i respektive årsredovisning har inte genomförts. En samordnad statlig arbetsgivarpolitik Den statliga arbetsgivarpolitiken utvecklas genom samverkan mellan medlemmar och samordnas av . svarar också för information, rådgivning och utbildning i arbetsgivarfrågor. Alla statliga myndigheter som har arbetsgivaransvar är medlemmar i . Därutöver finns ett antal frivilliga medlemmar med anknytning till det statliga området. förberedelser för nya ramavtal resulterade i att nya Ramavtal om löner m.m. för arbetstagare inom det statliga avtalsområdet slöts med respektive central arbetstagarorganisation på det statliga avtalsområdet. Avtalen med Facket för Service och Kommunikation () och med förbundsområden inom det statliga förhandlingsområdet sammantagna (OFR/S, P och O) gäller fr.o.m. t.o.m. . Avtalet med akademikers centralorganisation (Saco-S) är inte tidsbegränsat och gäller fr.o.m. tills vidare5. I och med dessa avtal finns det inte längre några individgarantier för löneökning. Därutöver har bl.a. slutit avtal som möjliggör för Försvarsmakten att, efter att personalförsörjningssystemet förändrades , anställa gruppbefäl, soldater och sjömän tidsbegränsat sammantaget upp till . har en ny strategi för den statliga arbetsgivarpolitiken tagits fram i samverkan med medlemmarna. Strategin innehåller 15 gemensamma åtaganden som ska säkerställa att strategin blir ett reellt stöd för medlemmarnas verksamhetsutveckling. Den årliga servicebarometern till medlemmar visar att av dessa var nöjda med som helhet (svarsfrekvens ). Detta ska jämföras med 2009 då motsvarande resultat var (svarsfrekvens ). Flera av verkets insatser visar på en förbättring, men i några fall också på en försämring. har genomfört en chefsbarometer, riktad till medlemmarnas chefer. När det gäller bedömningen av som helhet var , av dessa nöjda att jämföra . Flertalet av verkets insatser visar på fortsatt goda resultat som i stort sett ligger på samma nivå som 2009. Svarsfrekvensen var , att jämföra 2009. Aktualiseringen, dvs. arbetet med att utreda och fastställa en persons historiska tjänstetid, där SPV haft stora ärendebalanser, har arbetats av och antalet ärenden ligger nu på en normal nivå och hanteras i det löpande arbetet. En förbättring har skett dels vad gäller informationssäkerhet, dels genom minskande ärendebalanser, ökad automatisering och att ytterligare steg har tagits när det gäller regelstyrda systemförändringar. Servicen till de försäkrade har varit i fokus, bl.a. har kundservicen effektiviserats och webbplatsen byggts ut. Pensionsbeskeden har utvecklats till form och innehåll och har kunnat skickas ut till fler. Långtgående förberedelser har gjorts för att SPV ska kunna ge en sammanhållen information om hela den statliga tjänstepensionen. har ett samordnat pensionsbesked som innehåller både besked om den förmånsbestämda ålderspensionen och information om den kompletterande ålderspensionen (Kåpan) skickats ut. En överenskommelse har tecknats mellan och avseende fortsatt 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 uppdrag för SPV att vara valcentral för den individuella ålderspensionen enligt PA 03.6 SPV gör mätningar av hur nöjda kunderna är med de tjänster och den service som verket står för. Den övergripande nöjdheten bland arbetsgivarna uppgick till 76 på en 100 gradig skala, dvs. samma nivå som 2009. Nöjdheten bland de statligt anställda har ökat och uppgår till 61, att jämföra med 2009 då den var 54. Nöjdheten bland pensionärer har ökat från nivån 2009 till 74. Svarsfrekvensen har dock sjunkit för samtliga grupper. Samverkan mellan myndigheter i har intensifierats och omfattar nio myndigheter. Samverkan sker bl.a. för gemensamma utbildningar, administrativ samverkan och utbyte av experter. Samverkan skapar möjligheter att anordna utbildningar mer frekvent eftersom antalet deltagare ökar. Dessutom möjliggörs en lägre kursavgift genom att interna resurser kan användas i högre utsträckning. En samordnad administration sparar tid och pengar m.m. Den är positiv för såväl berörda myndigheter som för statsförvaltningen i sin helhet. Denna myndighetssamverkan liksom samverkan i nätverket för bank-, försäkrings- och pensionsbranschen samt utbildning Försäkringsrådgivare/Administratör inom Bank-Försäkring- Pension kommer att vara en tillgång när det gäller kompetensförsörjningen vid SPV. Verksamheten inom området Pension Staten står för drygt två tredjedelar av SPV:s omsättning. Verksamhetsutfallet blev ett överskott på ca , främst på grund av svårigheter att rekrytera it-experter och anlita it-konsulter vilket bidragit till att en del utvecklingsarbete har senarelagts. I syfte att underlätta de administrativa processer som myndigheterna ska hantera i samband med tjänstepensioneringar kan SPV erbjuda en utökad pensionsadministration för de myndigheter som efterfrågar detta. Denna verksamhet har utvecklats till att omfatta 96 arbetsgivare (åtta arbetsgivare 2009), varav 80 i samverkan med Kammarkollegiet. Cirka 26 000 arbetstagare omfattas av denna tjänst vilket är en fördubbling jämfört med . Verksamhetsutfallet för området Inomstatliga pensions- 6 Pensionsavtal för arbetstagare hos staten m.fl. (PA 03). 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 uppdrag blev ett underskott på ca . Underskottet är en följd av utvecklingskostnader för att kunna hantera större volymer kommande år. SPV:s prognos pekar på att full kostnadstäckning för områdets balanserade resultat uppnås vid utgången av 2012. Regeringen fastställde i beslut (dnr S2011/54/) affärsstrategi avseende verksamhetsområdet på uppdrag. Beslutet innebär att de principer som SPV föreslagit ska utgöra grunden för SPV:s fortsatta verksamhet inom Pensionsverksamhet på uppdrag. Ungefär en tredjedel av SPV:s omsättning hänför sig till denna verksamhet. Målet för verksamheten är att generera ett verksamhetsutfall, exklusive ränteintäkter avseende balanserade vinstmedel, som motsvarar av verksamhetens intäkter. Områdets ekonomiska resultat bidrar till att det långsiktiga målet på nås . Den årliga kontrollen av vissa utbetalda pensionsförmåner mot inkomstuppgifter har etablerats. har 1 229 förmåner kontrollerats avseende och har återkrävts. SPV hanterar den statliga försäkringsmodellen. Genom försäkringsmodellen betalar myndigheter och andra berörda arbetsgivare de försäkringsmässiga kostnaderna för statliga tjänstepensionsförmåner m.m., antingen genom att betala eller genom att redovisa pensionsutfästelser som en pensionsskuld. Den kollektiva konsolideringsgraden i försäkringsmodellens gren för premiefinansiering, den s.k. försäkringsrörelsen, har ökat till (103,2008). för utveckling i staten är en stabsmyndighet med uppdrag att bistå regeringen i frågor som rör den strategiska kompetensförsörjningen i statsförvaltningen. har myndigheten lagt ett särskilt fokus på att förstärka, förädla och vidareutveckla den kunskap och kompetens som redan finns i statsförvaltningen. Därutöver har även bedrivit ett omfattande utvecklingsarbete för att ta fram verktyg och hjälp till självhjälp som stöd för myndigheternas egna arbete med verksamhetsutveckling och kompetensförsörjning. En viktig del av verksamhet består i att bidra till utvecklingen av de statsanställdas kompetens inom EU-området. har genomfört för sammanlagt cirka 600 deltagare. erbjuder även stöd vid utbytestjänstgöring inom , EU samt vid , och . har antalet svenska ansökningar om europeisk utbytestjänstgöring varit lägre än normalt. Fyra svenska tjänstemän har sökt och beviljats utbytestjänstgöring i annat EU-land, medan ingen har sökt sig till utbytesprogrammen för de internationella organisationerna. Experts in Professional Training (NEPT), som erbjuds tjänstemän inom de nationella förvaltningarna i EU av den Europeiska Kommissionen, har visat större framgång 2010 jämfört . har skickat sju tjänstemän på utbildningspraktik i Europeiska Kommissionen. har dessutom anordnat utbildningar för de som vill genomgå uttagningsprov, s.k. concours, för att kunna söka arbete i EU:s institutioner. Statistik från EPSO (European Personel Selection Office) visar att 611 svenskar skrev det inledande datorbaserade testet för handläggare . Av dessa gick 29 vidare till bedömningarna i steg två. har fått kontakt med 21 av dessa 29 personer, och erbjudit dem träning inför de strukturerade intervjuer samt grupp och presentationsövningar som genomförs under steg två. arrangerade i samarbete med ett särskilt seminarium om Vägen till EU:s institutioner, i vilket 167 personer deltog. har ett särskilt uppdrag att samordna det statliga nätverket mot korruption, mutor och jäv. Nätverket har cirka 110 medlemmar från 85 myndigheter. har informerat statsförvaltningen om nätverkets existens via nyhetsbrev och en mötesplats för erfarenhetsutbyte har upprättats på hemsida. fick i uppdrag att leda ett projekt om offentligt etos en god förvaltningskultur under 20092011 (dnr Fi2009/3563). Målet med projektet är att stärka en god förvaltningskultur i staten. Inom ramen för projektet behandlas värdegrunds-, etik- och bemötandefrågor. har lagt tonvikt vid kommunikation, rådgivning och dialog med myndigheter och i strategiska nätverk och grupper. Myndigheters efterfrågan på information och kommunikation kring projektet har successivt ökat . konstaterade att många myndig- heter och myndighetsledningar har en beredskap för att arbeta med etik- och värdegrundsfrågor. har även levererat verktyg och aktiviteter, utformat utbildningar, arenor och utvecklingsprogram. En enkät indikerar att majoriteten av myndigheterna har kunskap om hela eller delar av det stöd som erbjuder dem. Dessutom uppger av respondenterna att de planerar att utnyttja minst en av tjänster eller utbud . Deltagarantalet på de chefsutbildningar och seminarier som tillhandahållit har varit oväntat lågt. har erbjudit fler utbildningstillfällen än vad som genomförts och har fått ställa in utbildningar på grund av för lågt deltagarantal. I regleringsbrev fick Statskontoret i uppdrag att lämna en nulägesbild av offentligt etos i statsförvaltningen. I uppdraget ingick också att lämna förslag till utvärdering av det projekt om offentligt etos som har i uppdrag att bedriva (dnr S2011/61/). Enligt Statskontoret finns det två perspektiv på utvärderingen, och därmed två olika typer av utvärderingar. Antingen läggs fokus på att utvärdera hur genomfört uppdraget eller så läggs fokus på myndigheternas arbete med den gemensamma värdegrunden. Det sistnämnda bedöms ha störst värde för statsförvaltningen som helhet. Myndigheterna bör få åtminstone något eller på sig att organisera och påbörja arbetet innan det går att utvärdera effekterna av det. En utvärdering bör därför påbörjas eller 2014. har 2010 slutfört sitt uppdrag att leda och samordna ett program för kvinnors karriärutveckling i staten. har arbetet fokuserats på att dels avsluta den första omgången av Staten leder Jämt för 14 myndigheter, dels utveckla och genomföra en komprimerad version för ytterligare sex myndigheter. Tillsammans omfattar dessa 20 myndigheter av de anställda i statsförvaltningen. har även upphandling av fem utvecklingsinsatser för chefer och medarbetare slutförts och erbjudits statsförvaltningen. Regeringen anser att uppdraget och samarbetet med de 20 myndigheterna har genererat ny kunskap och nya uppslag till hur man kan arbeta strategiskt med en jämställd chefs och expertförsörjning. En kunskap som finns tillgänglig för 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Enligt regeringen bedöms målen för programmet vara uppfyllda. gav regeringen i uppdrag att genomföra en förstudie om etiska riktlinjer för att förhindra sexköp, porrsurfning m.m. i samband med tjänst (dnr IJ2010/694/JÄM), vilken avrapporterades . gav regeringen i uppdrag att genomföra en treårig kompetenssatsning i statsförvaltningen i syfte att motverka sexköp m.m. (dnr IJ2010/1873/JÄM). Syftet är att stödja myndigheterna i deras arbete med att utveckla rutiner och policys för att hantera frågor som rör köp av sexuella tjänster, konsumtion av pornografi m.m. bland statsanställda i samband med tjänsteutövning. verksamhet omfattar ett mindre antal löpande uppdrag samt en relativt sett större andel tidsbegränsade regeringsuppdrag. ska därför ha en behovsanpassad och flexibel kompetensförsörjning. Detta gör det naturligt för att samverka med andra myndigheter och externa aktörer samt att i viss mån låna in eller visstidsanställa personal för att tillgodose verksamhetens kompetens- och resursbehov. En föredömlig och attraktiv arbetsgivare Det är angeläget att de statliga arbetsgivarna arbetar strategiskt med sin kompetensförsörjning. De bör fortsätta utveckla formerna för att marknadsföra staten som en attraktiv arbetsgivare. Detta kan ske enskilt eller i samverkan, bl.a. genom (se vidare prop. 2009/10:175 s. 121 f.). arrangerade tre seminarier om metoder och verktyg för att profilera sig som attraktiv arbetsgivare. Drygt 40 medlemmar deltog i seminarierna. En kortversion av skriften statligt viktiga arbeten och moderna villkor togs fram i syfte att kunna delas ut i stora volymer på mässor och studiebesök. Målet att av medlemmarna ska uppfatta att ger ett bra stöd i profileringsarbetet uppnåddes inte. Utfallet blev , dvs. en minskning i förhållande till 2009. Sökmotorn på webbplats () över lediga statliga arbeten hade 126 000 unika besökare, att jämföra med 112 2009. Målsättningen var minst 200 000 unika träffar. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 och genomför en konjunkturbarometer för den statliga sektorn i vilken numera samtliga medlemmar hos ingår. Av medlemmarna svarade på Konjunkturbarometern , vilket motsvarade av de anställda hos medlemmar. Det är en förbättring av svarsfrekvensen jämfört med undersökningen , då av myndigheterna svarade, vilket motsvarade av samtliga statsanställda. Barometern visar att sysselsättningen ökat . Prognosen visar att andelen som tror på fler årsarbetare är större än den andel som tror på färre. Bristen på lämpliga sökanden ökar och bristen är i särklass störst inom it. En mindre andel än anser att verksamheten påverkas i stor omfattning av bristen. Andelen medlemmar som sagt upp personal minskar medan andelen som spår övertalighet ökar. Andelen medlemmar med omfattande pensionsavgångar ökar ytterst marginellt. Dock är andelen medlemmar som anser att omfattande pensionsavgångar påverkar kompetensförsörjningen på ett positivt sätt () större än andelen som anser att den påverkas negativt (). Av Konjunkturbarometern framgår också att personalomsättningen och övertidsuttaget väntas bli oförändrade hos en majoritet av medlemmarna. När en statsanställd blir uppsagd på grund av arbetsbrist ansvarar en kollektivavtalsstiftelse för att om möjligt förhindra att han eller hon blir arbetslös. Stiftelsens arbete är individanpassat och har en tydlig arbetslinjeprofil. har 2010 haft den bästa lösningsgraden för tillsvidareanställda . Innan de uppsagda passerat uppsägningstidens slut hade fått nytt arbete, vilket tydligt överstiger målet som var . För de som lämnat en tidsbegränsad anställning uppgick lösningsgraden till , vilket är en procentenhet års målsättning. har vid ett flertal tillfällen bjudit in arbetsgivare och fackliga representanter till seminarier, nätverksträffar och informationstillfällen om . slutet av året var det av arbetsgivarrepresentanterna hos anslutna myndigheter som kände till . Däremot har kännedomen hos fackliga representanter minskat från till . Vid samtliga aktiviteter för arbetsgivare, fackliga representanter och de uppsagda har nöjdheten varit . Inflödet till uppgick till 2 520 personer. Det är färre än 2009 och det lägsta inflödet . Inflödet av tidsbegränsat anställda från universitet och högskolor har minskat något jämfört . ökade inflödet av tillsvidareanställda när Försvarsmakten sade upp ett större antal personer. Detta innebär att andelen tidsbegränsat anställda minskat och andelen tillsvidareanställda ökat jämfört med föregående år då nästan hälften kom från tidsbegränsade anställningar och hälften från tillsvidareanställningar. Trots att andelen män ökade utgör kvinnorna av årets inflöde. Könsfördelningen har sett olika ut , men sammantaget under de som lika många män som kvinnor anmälts. Aktuella personer är de som ännu inte fått en permanent lösning. Vid utgången av uppgick det totala antalet personer till 5 876, vilket är en minskning jämfört med . avslutades 3 287 personer från . Av de som avslutades var tidsbegränsat anställda. avskrevs för att de fått en ny tillsvidareanställning eller startat eget företag medan gick i någon form av pension. Av dem som gick till en ny tillsvidareanställning var det andelsmässigt fler som gick till en ny anställning inom statlig sektor jämfört med . I samband med 20- årsjubileum redovisades, bland annat, att stiftelsen aktivt medverkat till att ge drygt 88 000 personer en ny start i sina yrkesliv genom ny anställning eller eget företagande. har utsetts till en av tio bästa arbetsplatser bland mindre organisationer 2011. Great Place to utser landets bästa arbetsplatser baserat på medarbetarnas relation till sitt arbete, ledningen och varandra. (stiftelsen) bildades sedan parterna på det statliga avtalsområdet slutit kollektivavtal 1979 om företagshälsovård. Staten, genom regeringen, är tillsammans med de centrala arbetstagarorganisationerna på det statliga avtalsområdet stiftare. har varit företrädare för staten i stiftelsens löpande verksamhet. Stiftelsen har finansierats genom att parterna på det statliga avtalsområdet avstått löneutrymme. Stiftelsens uppdrag var från början att tillhandahålla företagshälsovård till statsanställda. Stiftelseförordnandet ändrades 2003. Användningsområdet breddades då till att inte bara kunna omfatta företagshälsovård utan även arbetsmiljö. Stiftelsen har varit under avveckling . Parterna har önskat få använda sig av de återstående medlen för en ny partsgemensam insats inom hälso- och arbetsmiljöområdet. Stiftelsens stadgar har ändrats bl.a. på så sätt att Partsrådet7 ska äga rätt att få överta stiftelsens tillgångar och förpliktelser vid avveckling. Parterna har även kommit överens om att stiftelsen ska upphöra genom att upphäva stiftelseförordnandet. Överenskommelsen innebär att stiftelsens tillgångar i form av kontanta medel överförs till , vilket ska ske innan slutredovisningen upprättas.