prop · GY03101d2 · 2011-04-14 00:00:00 — Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i Årsredovisningen för staten 2010 (skr. 2010/11:101, s. 269) och i budgetpropositionen (prop 2011/12:1 utg.omr. 22 avsnitt 3.6). Regeringen har beslutat att ge i uppdrag att redovisa arbetet med utveckling och förvaltning av metoder och modeller för samhällsekonomiska analyser (dnr N2011/3170). Regeringen har vidare gett Trafikanalys i uppdrag genom att följa och analysera arbetet och rapportera till regeringen (dnr N2011/3224). Ärendet bereds inom . RiR 2011:4 IT inom statsförvaltningen har myndigheterna på ett rimligt sätt prövat frågan om outsourcing bidrar till en ökad effektivitet? har granskat om myndigheterna på ett rimligt sätt prövat frågan om outsourcing av IT-verksamhet bidrar till en ökad effektivitet. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten regeringens skrivelse i granskning av IT inom statsförvaltningen och statliga IT-projekt (skr. 2010/11:138). Ärendet bereds inom . RiR 2011:5 Statliga IT-projekt som överskrider budget har granskat om det är vanligt att statliga IT-utvecklingsprojekt överskrider sin budget. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse granskning av IT inom statsförvaltningen och statliga IT- projekt (skr. 2010/11:138). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2011/12:FiU2, rskr. 2010/11:106). 2011:6 Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? har granskat kostnadskontrollen i stora järnvägsinvesteringar. Regeringen beslutade att ge dåvarande och i uppdrag att införa en ny modell för styrning och uppföljning av stora infrastrukturinvesteringar (dnr N2007/2696, N2008/5663). Regeringen konstaterade i beslutet om att fastställa den nationella planen för utveckling av transportsystemet 20102021 (dnr N2009/6374 m.fl.) att åtgärdsförslagen i regeringsuppdraget har implementerats i dåvarande och nuvarande . Regeringen bedömer att den nya styrmodellen har utvecklats vidare inom . Regeringen bedömer också att den dialog som förs och de underlag som levereras angående stora järnvägsinvesteringar är ändamålsenliga. Regeringen följer noggrant utveckling för att åtgärda de historiska bristerna i dokumentation, analys och verifiering av kostnadsökningar. påtalar att utvecklingsarbete har påbörjats. Regeringen välkomnar att , i enlighet med iakttagelser, avser utveckla användningen av branschindex (banindex) så att dess sammansättning uppdateras regelbundet och att det speglar den sanna prisutvecklingen. Kritiken består i att den verkliga kostnadsutvecklingen inte syns i redovisningar. Regeringen har vidare utvecklat återrapporteringen till inom det aktuella området i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 22 avsnitt 3.5.4). Regeringen bedömer att granskningen inte föranleder några ytterligare åtgärder från regeringens sida. Rapporten anses därmed vara slutbehandlad. 2011:7 Trafikverkens produktivitet hur mycket infrastruktur får man för pengarna? har granskat om och redovisning av produktiviteten 1991 2009 för verksamheter inom väg- och banhållning har skett i enlighet med rimliga krav och förväntningar. Även regeringens rapportering till och krav gentemot verken har granskats. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse granskning av trafikverkens produktivitet (skr. 2010/11:141). Ärendet bereds inom . 2011:22 och järnvägen längs hur har det blivit och vad har det kostat? har granskat om ändamål nåtts och kostnaderna för detta. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i granskning av och järnvägen längs (skr. 2011/12:20). Ett utvecklingsarbete har vidare lett till en ny styrmodell för bättre styrning och uppföljning av stora infrastrukturinvesteringar och regeringen avser att utveckla återrapporteringen till . Regeringen har tillsatt (dnr N2009:10) och gett Statskontoret i uppdrag att föreslå mått och mätmetoder för att bl.a. följa produktivitetsutvecklingen i anläggningsbranschen (dnr N2009/7452). Vidare har regeringen lämnat en proposition om nya planeringsformer för transportinfrastruktur (prop. 2011/12:188). kommer att behandla propositionen . Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. 2011:28 Medfinansiering av statlig infrastruktur har granskat den medfinansieringssatsning som genomfördes i samband med den senaste åtgärdsplaneringen för transportinfrastrukturen och de senaste årens förskotteringsärenden. Regeringen har redovisat sin bedömning av de iakttagelser som har gjort i granskningsrapporten i regeringens skrivelse om medfinansiering av statlig infrastruktur (skr. 2011/12:139). Med de åtgärder som redovisas i skrivelsen anser regeringen att granskningsrapporten är slutbehandlad. 2.4.23 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Tabell 2.90 UO 23 Anslag Gårdsstöd och djurbidrag m.m. -3,8 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur -11,5 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur -21,8 Intervention och exportbidrag för -43,0 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar -16,3 -1,5 -8,4 Utgiftsområdet omfattar bl.a. verksamhet inom områdena jordbruks- och trädgårdsnäring, fiskerinäring, livsmedel, skog, djur, landsbygd och rennäring samt samefrågor. Utfallet uppgick till och var därmed (8,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Utfallet för anslaget 1:11 Gårdsstöd och djurbidrag m.m. blev , vilket är (3,) lägre än anvisat i statens budget. Orsaken är i huvudsak att delar av gårdsstödet betalats ut först . Utgifterna under anslagen 1:23 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur blev (11,) lägre än vad som anvisats i statens budget. Skillnaden mellan budget och utfall avser Landsbygdsprogrammet 20072013. Utfallet för anslaget 1:24 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och (21,) anvisat i statens budget. Orsaken är att alla kostnader som avser 2011 ännu inte har reglerats. Det avser främst kostnader som rör och kommer att belasta anslaget 2012. (17,) högre än vad som anvisades i statens budget. för biotopskydd och naturvårdsavtal som blev högre än beräknat. Anslaget hade ett ingående anvisat i statens budget. Orsaken är att mängden exportbidrag och volymen varor i offentlig lagring minskade. Utfallet för anslaget 1:7 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar blev högre än de anvisade medlen i statens budget. På grund av flera utbrott av zoonoser (sjukdom eller smitta som naturligt kan spridas mellan djur och människa) och epizootier (allvarlig djursjukdom som har eller kan misstänkas få stor utbredning) har anslaget anvisats på ändringsbudget. Jämfört med 2010 minskade utgifterna inom utgiftsområdet med (6,). Tabell 2.91 UO 23 Beställningsbemyndiganden miljö, areella näringar Inom utgiftsområdet har beställningsbemyndiganden beslutats om . De utestående åtagandena är . Tabell 2.92 UO 23 Garantier Utestående programgarantier är utfärdade och avser främst garantier inom jordbruk, men även glesbygd, rennäring och trädgård. 2.4.24 Utgiftsområde 24 Näringsliv Tabell 2.93 UO 24 Anslag Verket för innovationssystem: Forskning och -0,3 -20,0 Avgifter till internationella organisationer Verket för innovationssystem: Förvaltnings- Bidrag till kommersialisering av kunskap och innovation m m. Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. -58,6 -98,2 Kapitalinsatser i statliga bolag -1,9 Utgiftsområdet omfattar näringspolitik samt utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande. Utfallet uppgick till och var därmed (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Utgifterna för anslaget 1:5 Näringslivsutveckling uppgick till , vilket är lägre än anvisat i statens budget. Anslaget används för näringslivsfrämjande åtgärder och till tjänsten Nystartskontoret. blev utgifterna för utgiftsområdet (36,) lägre än 2010. Jämfört med 2010 har utgifterna för anslaget 1:21 Kapitalinsatser i statliga bolag minskat med . Minskningen beror på att några kapitalinsatser inte har gjorts medan två sådana genomfördes (och ). Utgifterna för det nya anslaget 1:25 Avgifter till internationella organisationer blev . ingick motsvarande utgifter under anslaget 1:15 Rymdverksamhet. Tabell 2.94 UO 24 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet har beställningsbemyndiganden beslutats om . De utestående åtagandena är . Tabell 2.95 UO 24 Utlåning 2007/08:1, bet. 2007/08:FiU11. Inom utgiftsområdet har låneramar för utlåning Utestående lån vid utgången av Tabell 2.96 UO 24 Garantier Kreditgaranti, till företag i fordonsklustret för lån i Pensionsgaranti (endast efter- Pensionsgaranti (inkl efter- borgen), (f.d Postgirot) Pensionsgaranti (endast efter- borgen), Svenska Skogsplantor Pensionsgaranti (endast efter- Pensionsgaranti, Svensk Maskin- 1Lagen (1980:1097) om svenska 2003/04:128, bet. 2003/04:FiU21, rskr. Anm.: I samband med bolagisering av statliga affärsverk beslutade om statliga borgen för överlåtna pensionsåtaganden (prop. 1991/92:150, bet. 1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:350). Utfallet avser pensionsskulden per den 31/12 2010. En samlad redovisning av statens garantiåtaganden lämnas i avsnitt 5.1. har bemyndigat regeringen att besluta att får obegränsad upplåningsrätt i för skadeutbetalningar. Vidare har regeringen beslutat om en obegränsad kredit för garantiverksamhet (ordinarie garantireserv) med stöd av dåvarande 1 § lagen (1988:1387) om statens upplåning och skuldförvaltning, numera femte kapitlet 1 § budgetlagen (2011:203). 2.4.25 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Tabell 2.97 UO 25 Anslag Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader -0,1 Bidrag till organisationer inom det kommunal- Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner 48:2 (2006) Utgiftsområdet omfattar merparten av statens bidrag till kommuner och landsting. Utfallet uppgick till och var därmed lägre än vad som anvisades i statens budget. Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning syftar till att ge kommuner och landsting goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Av de anvisade medlen avsåg bidrag till kommunerna och bidrag till landstingen. Anslaget 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS- kostnader används för kostnadsutjämning mellan kommuner för verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS. Det statliga utjämningsbidraget för LSS-kostnader finansieras med en utjämningsavgift för kommuner, som redovisas på budgetens inkomstsida (inkomsttitel , Utjämningsavgift för LSS-kostnader). blev utgifterna för utgiftsområdet (16,) högre än politisk åtgärd på grund av en relativt svag inkomstutveckling i kommunerna och landstingen. sänktes inkomstskatten för personer som är , vilket gjorde skulle påverka kommunerna och landstingen ökades anslaget med motsvarande 2011. fick kommunerna och landstingen ett tillfälligt konjunkturstöd med som belastade statens budget (anslaget 1:4 Tillfälligt konjunkturstöd till kommuner och landsting). Beloppet och det tillfälliga anslaget syns därför inte i tabellen ovan. Till landstingen utbetalades dessutom kommunalekonomisk utjämning tillfälligt med 2010. 2.4.26 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Tabell 2.98 UO 26 Anslag samband med upplåning och skuldförvaltning -26,5 -99,7 Utgiftsområdet omfattar räntor på statsskulden, provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning samt oförutsedda utgifter. Utgifterna inom utgiftsområdet ingår inte under utgiftstaket för staten. Regeringen får enligt 3 kap. 9 § budgetlagen (2011:203) besluta att anslag för räntor på statsskulden samt andra utgifter för upplåning och skuldförvaltning får överskridas om det är nödvändigt för att fullgöra statens betalningsåtaganden. Med det senare avses Riksgälds- (32,) högre än vad som anvisades i statens budget. I höständringsbudget tillfördes anslaget ytterligare . Tillskottet föranleddes i huvudsak av valutakursförluster och en förändrad låneplan. anslagskrediten , vilket reglerades . Utgifterna för statsskuldsräntor påverkas främst av statsskuldens storlek, räntenivåer och växelkurser. Tekniska faktorer till följd av upplånings- och skuldförvaltningsteknik påverkar också ränteutgifterna. Anslagsavräkningen görs enligt utgiftsmässiga principer och är ett netto av inkomster och utgifter i upplåningsverksamheten. Därmed påverkas anslaget av realiserade valutakursdifferenser, men inte orealiserade. Anslaget påverkas inte av nettoutlåning eftersom anslaget nettoredovisas, dvs. högre ränteutgifter som beror på att statsskulden ökar till följd av större nettoutlåning motsvaras av en lika stor ökning av ränteinkomsterna, som också redovisas under ränteanslaget. Inkomsterna redovisas under posten Räntor på in- och utlåning. Se tabell 2.99. Tabell 2.99 Räntor på statsskulden 20072011, fördelning på anslagets komponenter Räntor på lån i svenska kronor Räntor på lån i utländsk valuta1 Över- (-)/underkurser (+) vid emission -3,5 -8,0 -10,8 -11,2 -3,5 -6,0 -2,5 Räntor på in- och utlåning1 -5,4 -4,8 -6,5 -7,8 -5,0 -5,7 -0,7 Valutakursförluster (+)/vinster (-) -6,5 Kursförluster (+)/vinster (-) -0,1 -0,2 -0,1 -0,1 1 Räntor på lån till och på lån till andra länder (1,2011) är bruttoredovisade, till skillnad från i årsredovisning. Utfallet på anslaget 1:1 Räntor på statsskulden blev , vilket är högre än anvisat i statens budget. Utgifterna för räntor på lån i svenska kronor blev högre än beräknat, trots att årsgenomsnitten för räntenivåerna blev lägre än väntat. Räntorna på lån i utländsk valuta blev högre än väntat. Inkomsterna av överkurser vid emission blev däremot högre än beräknat. Tabell 2.100 Räntor och valutakurser 20072011 årsgenomsnitt 1Total Competitiveness Weights, ett mått på kronans värde mot en korg av andra valutor. Valutakursförlusterna (netto) blev högre än beräknat, trots att kronan blev starkare än väntat. Hur stora valutakursförluster respektive -vinster det blir beror på när lån i utländsk valuta förfaller och hur valutakurserna rört sig jämfört med när lånen togs upp. Dessutom kan denna post påverkas av eventuella placeringar i utländska valutor. Även kursförlusterna blev högre än budgeterat, . Kursförluster uppstår vid förtidsinlösen av lån som har en högre kupongränta än marknadsräntan vid återköpstillfället, medan kursvinster uppstår vid motsatt förhållande. Utfallet på anslaget 1:3 provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning blev lägre än anvisat i statens budget. Utgifterna på anslaget 1:2 Oförutsedda utgifter uppgick till . I budgeten anvisades . Anslaget finns upptaget på statens budget för att vid behov kunna användas för oförutsedda utgifter efter beslut av regeringen i varje enskilt fall. Utgifterna avsåg en förlikning. För att finansiera denna förlikning ska indrag göras från utgiftsområde 4 Rättsväsendet, anslaget 1:5 Domstolar. Utgifterna för utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. blev (47,) högre än 2010. Det högre utfallet kan främst förklaras av att utgifterna på anslaget 1:1 Räntor på statsskulden blev (47,) högre än 2010. Ökningen beror i huvudsak på högre räntebetalningar på lån i svenska kronor, vilket bl.a. förklaras av att de korta räntorna steg jämfört med . Dessutom bidrog lägre inkomster av överkurser vid emissioner till att räntebetalningarna blev högre. Det hänger främst samman med introduktionen av ett nytt tioårigt referenslån . Kupongräntan på detta lån låg närmare de aktuella marknadsräntorna än motsvarande referenslån 2010. Åt motsatt håll verkade de realiserade valutakursförlusterna som blev lägre än 2010. Dessutom minskade statsskulden , vilket bidrog till lägre ränteutgifter. Den okonsoliderade statsskulden minskade med till medan budgetöverskottet uppgick till . Överskottet var således betydligt större än minskningen av skulden. Detta var främst en följd av stor efterfrågan på svenska statspapper , vilket tillfälligt höjde skulden och resulterade i en ökning av de kortfristiga placeringarna, som gör av överskottslikviditet, med . 2.4.27 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Tabell 2.101 UO 27 Anslag Avgiften till Europeiska unionen -0,1 -0,1 Utgiftsområdet omfattar avgiften till Europeiska unionen. EU-budgeten beslutas inom ramen för ett fastställt flerårigt budgettak, den fleråriga budgetramen. Avgiften kan förändras och avvika från beräkningen i statens budget beroende på ett flertal faktorer såsom faktisk uppbörd av tullar och importavgifter, revideringar av medlemsstaternas bruttonationalinkomst (BNI), revideringar av baser för mervärdesskatt, förändringar i valutakurser, utfallet av EU-budgeten och ändringsbudgetar på unionsnivå. Utfallet uppgick till och var därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Utfallet för avgiften blev därmed nästan lika stor som anvisade medel i budgeten. Jämfört med ökade avgiften till EU med (0,). Den del av avgiften som baseras på tullavgiften ökade med och den mervärdesskattebaserade avgiften ökade med . Eftersom avgiften till en tillfällig fond för omstrukturering av EU:s sockersektor upphörde minskade den delen av avgiften med . 2.4.28 Förändring av anslagsbehållningar Tabell 2.102 Förändringar av anslagsbehållningar exkl. UO 26 Statsskuldsräntor m.m. 20072011 Anvisat i statens budget (UO 1-27 exkl. UO 26) 1 Skillnaden mellan utgående överföringsbelopp 2010 och ingående överföringsbelopp 2011 beror på att äldreanslaget 2:33 (2009) : Grundutbildning inte har överförts mellan åren i budgetsystemet. Budgeteringen av förbrukning av anslagsbehållningar är i statens budget inte fördelad per anslag utan tas upp under posten Minskning av anslagsbehållningar. Denna beräknades till i budgeten . Det innebar en budgeterad ökning av anslagsbehållningarna. Posten utgör ett netto mellan å ena sidan anslagsbehållningar från föregående budgetår och å andra sidan sparade medel från aktuellt budgetår samt utnyttjande av anslagskredit. I redovisningen av det slutliga utfallet ingår förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit i utgifterna för respektive anslag och utgiftsområde. Nettosumman av förändring av anslags- m.m., framgår av 2011 från vid ingången av året till vid utgången av året. De minskade således kraftigt med , i stället för en beräknad ökning i budgeten. av anslagsmedel uppgick till (31,) jämfört med . I tabell 2.103 redovisas de anslag som uppvisade utgående anslagsbehållningar överstigande under något av åren 2007 2011. Den största anslagsbehållningen hade anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd (). Behållningen på detta anslag minskade med . 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. minskade från 2010 till - 2011. Det är den lägsta anslagsbehållningen, dvs. det största utnyttjandet av anslagets kredit på budgeten. Den största ökningen av anslagsbehållning 1:5 Energiforskning har ökat successivt och uppgick till . Under respektive utgiftsområde finns förklaringar till större förändringar av anslags-behåll- ningarna. Tabell 2.103 Specifikation av anslagsbehållningar under något av åren 20072011 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättning m.m. Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Europeiska socialfonden m.m. för Gårdsstöd och djurbidrag m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens Avgiften till Europeiska unionen 2.4.29Myndigheters m.fl. in-och utlåning i , netto För att statens budgetsaldo ska överensstämma med statens lånebehov (med omvänt tecken) redovisas posten Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto, dvs. nettoutlåning, samt en kassamässig korrigeringspost på budgetens utgiftssida. blev utfallet för nettoutlåning . Beräkningen i statens budget uppgick till - . Skillnaden mellan utfall och budgeten blev således . I tabell 2.104 specificeras de största posterna. Tabell 2.104 Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto CSN, studielån m.m. 1 Endast vissa delposter är specificerade. De budgeterade beloppet för inkluderar lån till . nettoutlåning utgörs av in- och utlåning till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder. De största delposterna utgörs normalt av utlåning till () för finansiering av studielån samt utlåning för infrastrukturinvesteringar. inbetalningar av premiepensionsmedel beräknades i statens budget uppgå till . Utfallet för inbetalningarna blev , dvs. högre än i budgeten. Utbetalningarna av premiepensionsmedel inklusive ränta blev , dvs. lägre än budgetens beräkning på . Totalt ökade behållningarna på myndigheternas räntekonton och vissa särskilda Ökningen är sammantaget betydligt lägre än föregående år, vilket Tabell 2.105 Myndigheters räntekonto Ökning av behållningar, netto De myndigheter som ökat sina behållningar sina behållningar med mellan 400 mot sin behållning med , vilket främst avser utnyttjande av kredit för finansiering av rörelsekapital. Räntekonton för garantiverksamhet hos främst minskade med , i huvudsak beroende på infriandet av en lånegaranti till Europeiska Investeringsbanken avseende med . minskade sin behållning på räntekonto med . Centrala lån i för studielån och hemutrustnings- lägre än beräknat. Kärnavfallsfondens inlåning i ökade kraftigt, med hela . ersattes inte inlösta eller sålda statsobligationer med nya obligationer, som en följd av det låga ränteläget. I stället placerades stora belopp tillfälligt på konto i . lånar ut medel till myndigheter för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet. Sådana investeringslån till myndigheter ökade med . I statens budget fanns en post upptagen för sammanslagning av insättningsgarantifonden och stabilitetsfonden. Den skulle ha inneburit att insättningsgarantifondens statsobligationer såldes och medlen sattes in på konto i , vilket beräkningstekniskt antogs ske . Eftersom någon sammanläggning av de båda fonderna inte skett, finns en skillnad mellan budgeten och utfallet på denna punkt med . En del av skillnaden, , avser förväntade inkomster från insättningsgarantiavgifter , vilken skulle ha påverkat nettoutlåningen om den förväntade sammanslagningen hade genomförts. Den del av insättningen som motsvarade sålda statsobligationer skulle inte ha påverkat statens lånebehov och därför skulle en kassamässig korrigering med ha uppstått. Stabilitetsfonden, som inrättades 2008 för finansiering av stödåtgärder till banker och andra kreditinstitut, ökade behållningen på sitt konto med . Detta är mer än vad som beräknats i statens budget. I beloppet ingår aktieutdelning från Nordea om . Avtal om vinstdelning samt en uppgörelse som avslutat rättstvisten runt har sammantaget in till stabilitetsfonden, Ränteinkomster och andra finansiella inkomster uppgick till . I tabell 2.106 redovisas förändringen av stabilitetsfondens konto . Tabell 2.106 Stabilitetsfondens konto i Utfall 2011 Utfall 2010 finansieras också med lån i , av det statliga bolaget som minskade sitt lån med . Projektet färdigställdes och bolaget har börjat amortera på lånet som uppgick till . I statens budget beräknades en ökning lån och lån till . Nettoförändringen blev , vilket således är lägre än beräknat. överlämnades till , men bolaget finns fortfarande kvar. kommer bolaget att överföras till för att därefter avvecklas. bolagiserade sina flygplatser och bildade som även tog över infrastrukturlån om . amorterades 927 miljoner och amorterades . Återstående del förväntas återbetalas . placerades försäljningsinkomster om tillfälligt i , i avvaktan på beslut om utdelning till staten, i enlighet med beslut av regeringen, och beloppet tillfördes därefter ränta med . inkomsttitel och resterande belopp återbetalades till bolaget. beslutade i samband med finanskrisen att stödja och med lån för att motverka finanskrisens effekter i dessa länder. Lånet till har inte betalats ut, eftersom ekonomiska läge har stabiliserats. Möjligheten för att utnyttja krediten upphörde .