prop · GZ031d27 · 2011-09-20 00:00:00 — Av deltagarna som gick över från jobbgarantin för ungdomar till jobb- och utvecklingsgarantin hade inte haft någon arbetsplatsförlagd aktivitet under deltagandet i jobbgarantin för ungdomar. Det var samma andel som . För att undvika att deltagande i jobbgarantin för ungdomar leder till passivitet och förlängd arbetslöshet är det viktigt att ungdomarna utifrån sina individuella behov får ta del av det stöd och de insatser som finns tillgängliga inom garantin. För att förbättra möjligheterna för den relativt stora grupp som gått över från jobbgarantin för ungdomar till jobb- och utvecklingsgarantin har kvalificeringstiden för särskilt anställningsstöd tillfälligt kortats för gruppen. kan särskilt anställningsstöd ges till ungdomar direkt vid ingången i jobb- och utvecklingsgarantin. Unga som saknar fullständig gymnasieutbildning har en särskilt utsatt situation på arbetsmarknaden. Att slutföra grund- och gymnasieskolan är viktigt för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden och det är därför angeläget att ungdomar som saknar gymnasieutbildning återupptar sina studier. Mot denna bakgrund har regeringen vidtagit åtgärder för att fler ungdomar ska motiveras att återgå till studier. har arbetslösa ungdomar som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan kunnat ta del av en kortare, studiemotiverande utbildning i folkhögskolornas regi, den s.k. folkhög- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 var det enbart deltagare i jobbgarantin för ungdomar som kunde ta del av satsningen. Från har målgruppen utvidgats, vilket möjliggjort för samtliga ungdomar mellan som är inskrivna på Arbetsförmedlingen och som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan att ta del av den studiemotiverande insatsen. För att ytterligare öka drivkrafterna hos arbetslösa ungdomar att slutföra sina grundskole- eller gymnasiestudier, kan arbetslösa ungdomar i åldrarna som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning från tillfälligt få studiemedel med den högre bidragsnivån inom studiemedlet för studier på grundskole- eller gymnasienivå. Studiemedel med den högre bidragsnivån lämnas för studier som påbörjas och till dess att slutbetyg erhålls på antingen grundskole- eller gymnasienivå, dock längst . Endast ungdomar som har avbrutit sina studier och som är inskrivna i jobbgarantin för ungdomar eller jobb- och utvecklingsgarantin omfattas av satsningen. En person som har fyllt 20 men inte och som har varit arbetslös kvalificerar sig till nystartsjobb, vilket innebär att arbetsgivaren kompenseras med ett belopp motsvarande arbetsgivaravgiften. Nystartsjobb i kombination med de halverade sociala avgifterna för unga resulterar i lägre lönekostnad för arbetsgivare som anställer en ungdom med nystartsjobb. Eftersom lågkonjunkturen som följde på finanskrisen begränsade möjligheten för många skolungdomar att finna sysselsättning satsade regeringen tillfälligt på att skapa fler sommarjobb för skolungdomar i kommuner, landsting och ideella föreningar. Satsningen genererade nästan 24 000 sommarjobb. Av avsatta medel förbrukades . 3.4.12 Analys och slutsats ungdomar Ungdomsarbetslösheten har sjunkit och och antalet kvarstående personer i jobbgarantin för ungdomar har minskat som antalet övergångar till arbete och utbildning ökat. Dock ökar även antalet ungdomar som går över från jobbgarantin för ungdomar till jobb- och utvecklingsgarantin. Regeringen bedömer att intentionerna med jobbgarantin för ungdomar inte till fullo har uppnåtts då bl.a. deltagarnas aktivitetsnivå inte nått upp till önskad nivå. Arbetsförmedlingen har inte lyckats fylla platserna i folkhögskolesatsningen, trots vetskapen om att unga som saknar fullständig gymnasieutbildning har en särskilt utsatt situation på arbetsmarknaden. Utbildning och andra arbetsplatsförlagda aktiviteter ger deltagarna möjlighet att pröva sina kunskaper, skaffa sig erfarenhet och skapa sig ett nätverk. En stor andel av deltagarna som gick över från jobbgarantin för ungdomar till jobb- och utvecklingsgarantin fick varken praktik eller utbildning under deltagandet i jobbgarantin för ungdomar. En tänkbar förklaring kan vara de höga volymerna i garantin under dessa år. Mot bakgrund av att så många ungdomar inte erbjudits arbetsplatsförlagda aktiviteter inom jobbgarantin för ungdomar, vill regeringen understryka betydelsen av att Arbetsförmedlingen fortsätter att förbättra kvaliteten i aktiviteterna inom garantin och att öka möjligheten att erbjuda fler deltagare arbetsplatsförlagda aktiviteter. Trots den otillfredsställande aktivitetsnivån i jobbgarantin för ungdomar är utflödet från garantin till utbildning eller arbete, med eller utan stöd, fortsatt relativt högt. Regeringen gör därför bedömningen att jobbgarantin för ungdomar ökar möjligheterna för ungdomar att övergå från arbetslöshet till arbete eller utbildning. Utgångspunkten är fortsatt att deltagarna i jobbgarantin för ungdomar ska erbjudas aktiviteter utifrån individuella behov och att aktiviteterna ska täcka individens arbetsutbud. Regeringen bedömer att det ännu är för tidigt att utvärdera effekten av folkhögskolesatsningen som infördes . Regeringen anser att den tillfälliga satsningen på fler sommarjobb gav bra resultat och fyllde sitt syfte mot bakgrund av rådande arbetsmarknadsläge. 3.4.13Personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Arbetsförmedlingen är sektorsansvarig myndighet för funktionshindersfrågor inom arbetsmarknadspolitiken. Arbetsförmedlingen ska särskilt samverka med , , och kommuner och landsting i syfte att uppnå en effektivare användning av tillgängliga resurser inom rehabiliteringsområdet. Enligt beräkningar från () har ungefär 900 000 personer i åldern någon form av funktionsnedsättning. Drygt en halv miljon av dessa gör bedömningen att funktionsnedsättningen medför att deras arbetsförmåga är nedsatt. Rörelsehinder uppges vara den vanligaste orsaken till funktionsnedsättningen, därefter kommer psykisk funktionsnedsättning, annan funktionsnedsättning och astma, allergi eller annan överkänslighet. Personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga tillhör arbetskraften i betydligt mindre utsträckning än andra. Sysselsättningsgraden är också betydligt lägre och arbetslösheten påtagligt högre. Drygt 168 000 personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga var inskrivna hos Arbetsförmedlingen. Ungefär hälften av dem har varit utan arbete och , vilket kan jämföras för övriga inskrivna hos förmedlingen. Lönebidrag och andra subventionerade anställningar Arbetsförmedlingen kan erbjuda ekonomiskt stöd till arbetsgivare som anställer personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, dels genom lönesubventioner, dels genom stöd som syftar till anpassning av arbetsförhållandena så att den anställdes nedsatta arbetsförmåga kan kompenseras. I genomsnitt hade cirka 83 800 personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga en anställning med lönebidrag, skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare (), skyddat arbete hos eller utvecklings- eller trygghetsanställning (se tabell 3.7). 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 3.7 Särskilda insatser för sökande med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Källa: Arbetsförmedlingen och 1 Avser medelantal årsanställda med funktionsnedsättning. Ny princip för beräkning av antalet årsanställda . noteras för flertalet av dessa sysselsättningsinsatser en ökning av antalet deltagare jämfört med . Antalet sysselsatta med lönebidrag fortsätter dock att minska. minskade antalet personer med anställning med lönebidrag med närmare 4 000 i genomsnitt. Nedgången dämpades under loppet av året men upphörde inte. ökade antalet med trygghetsanställning i genomsnitt med 4 000 personer och antalet med utvecklingsanställning med närmare 600 personer. Antalet med skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare förblev i stort sett oförändrat. Genomgående präglas insatserna av en ojämn könsfördelning, av deltagarna är män och kvinnor. En del av förklaringen kan vara att män utgör en större andel av arbetslösa som har en funktionsnedsättning än kvinnor. Det har inte skett några större förändringar av andelen övergångar till arbete för funktionsnedsatta . När det gäller övergångar till arbete utan stöd kunde små ökningar noteras, utom för utvecklingsanställningar där övergångarna minskat jämfört med . Kravet på att andelen övergångar från lönebidrag till osubventionerat arbete ska öka jämfört med föregående år, har uppfyllts. Övergångar från en typ av anställning med stöd till en annan förekommer också i viss mån och har ökat något. När det gäller målgrupperna för utvecklingsanställning, kan övergång till annan anställning med stöd vara ett led i arbetsrehabiliteringen. Det gäller även övergång från skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 spelar en viktig roll när det gäller att erbjuda anställning åt personer med funktionsnedsättning. utvecklar personer med funktionsnedsättning genom arbete, vilket ger individen en möjlighet till ökad anställbarhet och i förlängningen också ökad möjlighet att gå vidare till andra arbetsgivare. Den statliga merkostnadsersättningen till uppgick till . Merkostnadsersättningen syftade till att skulle uppnå de mål som formuleras i det avtal som staten tecknar med bolaget. Mål som sätts upp är bl.a. att: fattande nedsättningar av arbetsförmågan, uppgick till , vilket innebär att målet nåtts. Tabell 3.8 Uppnådda resultat 2006 2010 Arbetstimmar (tusen) Övergångar (%) (miljoner kr) -ge arbete åt personer med funktionsnedsättning motsvarande , har också uppfyllt målet att, i möjligaste mån, inte säga upp anställda med funktionsnedsättning på grund av arbetsbrist och -av antalet tillsvidareanställ- förekom det inte någon sådan upp- ning ska lämna för arbete på den reguljära arbetsmarknaden, -av rekryteringarna i kärnuppdraget ska vara personer från de prioriterade grupperna med psykisk funktionshinder, utvecklingstörning, neuropsykologiskt funktionshinder eller med mer än ett funktionshinder som tillsammans medför nedsättningar i arbetsförmågan. har, i likhet med föregående år, nått samtliga uppställda mål . Under lågkonjunkturen har ett stort antal anställda saknat arbetsuppgifter och i stället erbjudits kompetensutveckling. Det ekonomiska resultatet för bolaget försämrades inte i så stor utsträckning som befarat med anledning av finanskrisen. uppvisades ett positivt rörelseresultat om . var cirka 18 400 personer med funktionsnedsättning anställda hos , vilket var färre än 2009 då antalet anställda var 19 100. Andelen kvinnor uppgick till och andelen män till . Antalet personer inskrivna hos Arbetsförmedlingen som var ombytessökande hos har ökat något jämfört med de närmast föregående åren. Det gäller också för den andel som övergick till en osubventionerad anställning. Rekryteringen ur de prioriterade grupperna psykiskt funktionsnedsättning, utvecklingsstörning, neuropsykologisk funktionsnedsättning och personer med mer än en funktionsnedsättning som tillsammans medför om- har ett uppdrag att anställa personer med 75 procents sjukersättning som Arbetsförmedlingen inte har hittat någon annan anställning åt . /11 hade 200 anställda med 75 procents sjukersättning. utförde , utanför grunduppdraget, vissa tjänster inom ramen för Arbetsförmedlingens programverksamhet avseende personer med funktionsnedsättning. Det var i första hand fråga om förstärkt arbetsträning och fördjupad bedömning inom ramen för jobb- och utvecklingsgarantin. Som komplement eller alternativ till subventionerade anställningar har Arbetsförmedlingen möjlighet att främja sysselsättning för personer med funktionsnedsättning genom att ge stöd till arbetshjälpmedel eller personligt biträde, särskilt introduktions- och uppföljningsstöd () samt särskilt stöd till start av näringsverksamhet. En betydande ökning av dessa insatser har skett . Störst omfattning har stöd till personligt biträde och det är också den insatsen som ökat mest i absoluta tal. Den största ökningen relativt sett, uppvisar dock insatsen , där antalet nya beslut ökat . En förklaring torde vara att antalet nyanställda arbetsförmedlare med inriktning mot ökade . Fördelningen mellan kvinnor och män varierar mellan stödformerna. Det är en betydande övervikt för män i både personligt biträde och , medan kvinnorna är i majoritet när det gäller stöd till hjälpmedel och vid start av näringsverksamhet. Totalt fick 18 075 personer del av dessa fyra olika stödformer . Det är en ökning med 3 243 eller jämfört med . Båda åren var andelen kvinnor . 3.4.14Analys och slutsats personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Arbetsförmedlingen har en viktig roll i arbetet med att ge personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga möjlighet att få ett arbete med eller utan stöd. Omfattningen av de särskilda insatserna för dessa arbetssökande är en viktig indikation på att personer som står långt från arbetsmarknaden prioriteras. Det finns anledning för Arbetsförmedlingen att även fortsättningsvis prioritera arbetet med att få fler arbetsgivare att anställa personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga med lönesubventioner och andra stöd, och att fortsätta arbetet för att uppnå en jämnare könsfördelning avseende insatserna för målgruppen. Regeringen bedömer att det är synnerligen viktigt att personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga får det stöd de behöver av Arbetsförmedlingen för att finna, få och behålla ett arbete. 3.4.15Insatser för sjukskrivnas återgång till arbete Arbetsförmedlingen har i uppdrag att bedriva arbetslivsinriktad rehabilitering i form av vägledande, utredande, rehabiliterande eller arbetsförberedande insatser. Målgruppen är arbetssökande som har nedsatt arbetsförmåga på grund av ohälsa eller funktionsnedsättning. Målsättningen är att den arbetssökande ska finna, få och behålla ett arbete. Arbetsförmedlingens samlade utbud av tjänster är tillgängligt för målgruppen. Kunskap och kompetens hos kompletterande aktörer ska tas till vara i verksamheten. Arbetsförmedlingens uppdrag att i samverkan med underlätta övergång från 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 ersättning via sjukförsäkringen till aktivt arbetssökande och nytt arbete, är en central del i den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Ett välfungerande samarbete minskar risken för att individer faller mellan stolarna. Reformerna i sjukförsäkringen ökar behovet av samarbete mellan myndigheterna för att erbjuda individen stöd i rehabiliteringsprocessen. En förutsättning är att Arbetsförmedlingen och bedriver ett utvecklingsarbete om rutiner och ansvarsfördelning för att säkerställa det gemensamma uppdraget att ge ett bra stöd till individen i övergången från sjukförsäkring till aktiv arbetsmarknadspolitik. I syfte att tillgodose behovet hos de personer vars dagar med sjukpenning eller månader med sjukersättning har tagit slut infördes det arbetsmarknadspolitiska programmet arbetslivsintroduktion. Syftet är att erbjuda deltagarna individuellt anpassade arbetsmarknadspolitiska insatser för att fastställa behovet av stöd inför en övergång till arbete. Arbetslivsintroduktionen kan pågå som längst . får deltagarna aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning. Deltagaren ska efter arbetslivsintroduktionen gå vidare till annan aktivitet av något slag; annan insats inom Arbetsförmedlingen, utbildning eller arbete. De flesta som lämnade sjukförsäkringen efter att ha uppnått maximal tid har skrivit in sig hos Arbetsförmedlingen. Enligt en uppföljning (dnr A2011/2106) var det drygt 38 000 av de 42 000 individer som lämnade sjukförsäkringen som påbörjade programmet . var motsvarande siffra närmare 10 300 individer. Av samtliga som påbörjade arbetslivsintroduktionen uppgick andelen kvinnor till . Kvinnors överrepresentation motsvarar deras större andel bland långtidssjukskrivna. Knappt hälften hade gymnasieutbildning och var . Deltagarna i arbetslivsintroduktionen har i genomsnitt varit sjukskrivna under och har skiftande behov av insatser och olika förutsättningar att ta del av aktiviteter som Arbetsförmedlingen kan erbjuda. Andelen deltagare med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga uppgick till 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Psykisk ohälsa och rörelsehinder är de vanligaste diagnoserna. Insatserna för målgruppen inriktas mot att ge varje deltagare adekvat stöd i syfte att de ska kunna få ett arbete. Av dem som påbörjade arbetslivsintroduktionen , hade omkring hälften inte återvänt i någon omfattning till sjukförsäkringen efter det att programmet avslutats. Av dem som fanns kvar hos Arbetsförmedlingen hade arbete, varav merparten arbete med stöd. var inskrivna i program med aktivitetsstöd, medan betecknades som öppet arbetslösa och bedömdes stå till arbetsmarknadens förfogande. Majoriteten av dem som är i program med aktivitetsstöd är inskrivna i programmet arbetslivsinriktad rehabilitering, ett program som syftar till att hjälpa individer som bedöms vara i behov av omfattande stöd. De individer som påbörjade arbetslivsintroduktionen finns i stor utsträckning kvar i program eller andra förberedande insatser. Arbetsförmedlingen och har, haft i uppdrag av regeringen att i samverkan upprätta en nationell handlingsplan för rehabiliteringsinsatser. Syftet är att myndigheterna ska säkerställa att den enskilde får det stöd som behövs under processen, från sjukskrivning till återgång i arbete. deltagaren befinner sig i handlingsplanssamverkan, utgår rehabiliteringsersättning från sjukförsäkringen. Målgruppen för handlingsplanssamverkan har successivt utvidgats. Regeringen har i Arbetsförmedlingens och regleringsbrev angett att handlingsplanssamverkan är ett viktigt instrument för att vid behov underlätta omställning till annat arbete och för att vidta nödvändiga rehabiliteringsinsatser i anslutning till den s.k. rehabiliteringskedjans tidsgränser. Särskilt prioriterade grupper är personer som varit sjukskrivna , personer med sjukersättning, unga med aktivitetsersättning och personer vars sjukpenning eller sjukersättning kommer att upphöra. Antalet sjukskrivna som påbörjade insatser inom ramen för handlingsplanssamverkan var 12 500 personer att jämföra med 16 000 personer 2009. Det ökade inflödet berodde på att personer vars tid med ersättning från sjukförsäkringen beräknades ta slut , skrevs in i samverkan . Av de inskrivna deltagarna har en registrerad funktionsnedsättning. De dominerande funktionsnedsättningarna är rörelsehinder och psykiska funktionshinder. Resultatet efter påbörjat insats var i arbete eller utbildning. Arbetsförmedlingen och nationella mål var . Jämförs resultaten för de olika målgrupperna, har målgrupperna anställda och unga de bästa resultaten till arbete eller utbildning. Det försämrade resultatet kan enligt myndigheterna främst förklaras av att resurser och kompetens från handlingsplanssamverkan togs i anspråk för att klara det gemensamma uppdraget i programmet arbetslivsintroduktion. Inflödet av nya deltagare minskade med jämfört med . Andelen som fått arbete eller utbildning uppgick till , vilket kan jämföras med myndigheternas mål om . Enligt myndigheterna kan en förklaring till att målet inte nåddes vara att deltagarna i samverkan står långt ifrån arbetsmarknaden. Till exempel har andelen med någon form av funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga ökat från . har tilldelats för handlingsplanssamverkan mellan myndigheterna. Kostnaderna belastar det under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp uppförda anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Det totala utfallet för Arbetsförmedlingens kostnader för samverkan uppgick till , varav i förvaltningskostnader som finansierats via sjukpenninganslaget och 235 miljoner för kostnader för insatser och alternativa stöd till individen som belastat förmedlingens ordinarie anslag. avsattes totalt för samverkan. Det totala utfallet för Arbetsförmedlingens kostnader fr.o.m. januari t.o.m. uppgick till , varav i förvaltningskostnader som finansierats via sjukpenninganslaget och belastat förmedlingens ordinarie anslag. Finansiell samordning genom samordningsförbund ger lagen (2003:1210) om finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet Arbetsförmedlingen, , kommuner och landsting möjlighet att samordna sina resurser. Den finansiella samordningen sker genom ett s.k. samordningsförbund där de samverkande parterna är representerade. Syftet är att förstärka de ekonomiska incitamenten för att förbättra samverkan. Målgruppen är personer som har behov av samordnade insatser eller stöd från flera aktörer. Ett viktigt syfte är att förhindra att människor hamnar i en gråzon mellan olika aktörer. Främst gäller samverkan arbetslösa, sjukskrivna och personer som har kommunalt försörjningsstöd. fanns 87 samordningsförbund representerade i 172 av landets 290 kommuner. uppgick antalet samordningsförbund till 82 stycken i 213 kommuner. Minskningen från 87 till 82 förbund förklaras av att flera mindre samordningsförbund har slagits samman. Antalet kommuner som ingår i samordningsförbunden har dock ökat . Utöver samordningsförbunden och dess huvudmän finns även andra aktörer som arbetar med rehabilitering, t.ex. arbetsgivare, sociala företag, ideella organisationer, vuxenutbildningen och andra privata och offentliga aktörer. har samordningsförbunden finansierat drygt 590 aktiviteter, vilka nästan 34 000 personer har tagit del av. Regeringen har i regleringsbreven gett Arbetsförmedlingen och i uppdrag att, i samverkan med berörda aktörer och inom ramen för samordningsförbundens verksamhet, utveckla stödet till unga med aktivitetsersättning för att underlätta återgång i arbete. Myndigheterna konstaterar att unga med aktivitetsersättning ofta har komplexa rehabiliteringsbehov och att många myndigheter och rehabiliteringsaktörer är inblandade eller behöver involveras i individens rehabiliteringsprocess. Myndigheterna bedömer att ett ökat antal insatser i samordningsförbundens regi kan utgöra ett komplement till arbetslivsinriktad rehabilitering. Erfarenheterna visar att tidigare insatser är viktiga för att göra fler redo för vidare arbetslivsinriktade rehabiliteringsinsatser i samverkan. bidrar med statens andel med motsvarande hälften av medlen till samord- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 ningsförbundens verksamhet, medan landsting och kommuner bidrar med var sin fjärdedel. tilldelades samordningsförbunden och . Kostnaderna belastar det under utgiftsområdet 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp uppförda anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Samverkan mellan dag 91 och 180 för anställda I samband med rehabiliteringskedjans ikraftträdande , infördes ett nytt gemensamt möte, s.k. kontaktmöte, mellan den försäkrade, Arbetsförmedlingen och . En viktig punkt i rehabiliteringskedjan är att sjukskrivna ska kunna erbjudas kontakt med Arbetsförmedlingen i ett tidigt skede av sjukskrivningen. Målgruppen för kontaktmöten är sjukskrivna anställda mellan dag 91 och 180 i rehabiliteringskedjan som kan behöva byta anställning på grund av ohälsa, om de bedöms ha arbetsförmåga på den reguljära arbetsmarknaden och därmed får sin sjukpenning indragen. har erbjudit 1 600 individer möjligheten att delta i kontaktmöte, varav avböjt. januari t.o.m. har närmare 1 800 individer erbjudits kontaktmöte, varav avböjt. Enligt myndigheterna kan en förklaring till att antalet kontaktmöten är få vara dels att resultatet av införandet av rehabiliteringskedjan framför allt inneburit återgång till befintlig anställning, dels att inte alltid får in underlag från bl.a. arbetsgivare för att hinna göra bedömning i rätt tid. Analys och slutsats insatser för sjukskrivnas återgång till arbete Den reformerade sjukförsäkringen har medfört ett utökat behov av samverkan och ett mer aktivt förhållningssätt, med fler och tidigare övergångar från till Arbetsförmedlingen.