prop · GZ031d26 · 2011-09-20 00:00:00 — Nuvarande anslag är på . Den totala utlåningen var . Enligt prognoser beräknas nyutlåningen till . Anslaget för hemutrustningslån bör tillföras medel som motsvarar årlig utbetalning av nyupptagna lån. Samtliga lån, dvs. både utestående och nya, bör hanteras enligt samma princip. Det får till följd att anslagsmedel behöver avsättas för att amortera de nuvarande lånen hos . Medel behöver tillföras som motsvarar skulden vid samma tillfälle som övergången till anslagsfinansiering sker och beräknas då uppgå till . Föreskrifter om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar Regeringens förslag: Föreskrifter om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar ska inte underställas . Skälen för regeringens förslag: Förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar innehåller 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 gynnande föreskrifter för enskilda. Det är normalt regeringen som beslutar föreskrifter av detta slag. Regeringen har dock tidigare valt att presentera förslag som rör hemutrustningslån i propositioner till . Detta har i praktiken inneburit att regeringen har bundit sig till att även fortsättningsvis underställa förslag om i vart fall större förändringar av bestämmelserna om hemutrustningslån. På samma sätt som på andra områden kan det dock snabbt uppstå behov av att anpassa bestämmelserna om hemutrustningslån till ändrade förhållanden. För att undvika den risk för fördröjning som det innebär att underställa ändringarna för beslut anser regeringen att det fortsättningsvis bör vara en uppgift för regeringen att besluta om föreskrifter som rör hemutrustningslån. Förslaget påverkar inte ramen för utgiftsområdet. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på 1 . Tabell 3.26 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:5 Hemutrustningslån Förändring till följd av: 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 3.6.61:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för utbetalningar till projekt som beviljas medel inom ramen för Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare inom EU:s ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar (Integrationsfonden). Projekten ska syfta till att förbättra systemen för mottagning och integration av tredjelandsmedborgare i . Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ESF- rådet) är ansvarig myndighet för fonden. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 1:6 Från EU- budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Skälen för regeringens förslag: Verksamheten inom omfattar fleråriga projekt som medför utgifter kommande budgetår. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 3.28 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande 1 Bemyndigande har inte lämnats Anslagsbehovet motsvarar vad som faktiskt beräknas utbetalas under respektive år. Inbetalningar från Europeiska kommissionen motsvarar EU:s finansiering av projekten och redovisas under inkomsttitel Övriga bidrag från EU. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på . Tabell 3.29 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare Förändring till följd av: 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Området omfattar åtgärder för att förebygga diskriminering på grund av kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder. I området ingår myndigheterna () och . Vidare ingår insatser mot diskriminering, rasism, homofobi och liknande former av intolerans. Utöver insatser mot diskriminering redovisas generella insatser som rör kön, etnisk tillhörighet eller funktionshinder även under avsnitten Integration och Jämställdhet inom detta utgiftsområde samt under avsnittet Funktionshinderspolitik i utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. beräknas utgifterna inom området öka med jämfört med då anslaget 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. tillförs medel för kunskapshöjande insatser för barn och ungdomar om främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom området Diskriminering 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Totalt för området Diskriminering Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Målet för regeringens politik mot diskriminering är (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115): -Ett samhälle fritt från diskriminering. Regeringens politik mot diskriminering är inriktad på att: -minska diskrimineringen och främja lika rättigheter i samhället oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder, -det ska finnas god kunskap om förekomst och omfattning av diskriminering i samhället och om mekanismer bakom diskriminering, -arbetsgivare ska ha kunskap om diskrimineringslagstiftningen och ska arbeta för att förebygga diskriminering, och -skapa förutsättningar för arbetet mot rasism och liknande former av intolerans. Resultaten inom diskrimineringsområdet redovisas utifrån de fyra ovanstående inriktningar som regeringens arbete mot diskriminering utgår från. resultat redovisas separat. 4.4.1Resultat av insatser inom området Minska diskrimineringen och främja lika rättigheter och möjligheter En effektiv och heltäckande lagstiftning är en nödvändig förutsättning för att vi i ska kunna uppnå målet om ett samhälle fritt från diskriminering. Regeringen har genom diskrimineringslagen (2008:567) som omfattar fler diskrimineringsgrunder och fler samhällsområden, samt genom inrättandet av en ny myndighet, , skapat förutsättningar för att diskrimineringen i samhället ska bekämpas mer effektivt. Det rättsliga skyddet mot diskriminering på individnivå har därmed stärkts. Det pågår fortsatt arbete för att dels säkerställa skydd oavsett diskrimineringsgrund, dels tillse att lagstiftningen är så effektiv och heltäckande som möjligt. Det gäller t.ex. frågan om ett utvidgat skydd mot diskriminering på grund av ålder. Ett förslag om bristande tillgänglighet för personer med funktionshinder som en form av diskriminering har remitterats och frågan bereds nu inom . Andra insatser för att minska diskrimineringen och främja lika rättigheter och möjligheter Med stöd av förordningen (2002:989) om statligt stöd för verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering, fördelade till 16 lokala verksamheter mot diskriminering (s.k. antidiskrimineringsbyråer) . Antalet bidragssökande organisationer var 35. Enligt DO och tidigare utvärderingar fyller dessa verksamheter en viktig funktion i samhället, bl.a. genom sitt arbete med råd och stöd om diskrimineringslagstiftningen på lokal nivå. Därutöver har talerätten för enskilda organisationer som infördes genom diskrimineringslagen (2008:567) använts av två antidiskrimineringsbyråer. Ett antal statliga myndigheter har arbetat med antidiskrimineringsstrategier som tar sikte på att motverka diskriminering, både internt och externt i sin verksamhet. Exempelvis har länsstyrelserna utarbetat en handlingsplan för lika rättigheter och möjligheter som ska genomföras 20102012. Inom EU genomförs insatser som även de syftar till att minska diskrimineringen och främja lika rättigheter. Europeiska kommissionen presenterade ett förslag om nytt EU- direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Grunderna kön, ras eller etniskt ursprung har i nu gällande EU-lagstiftning ett mer långtgående skydd. Syftet är att säkerställa samma nivå av skydd mot diskriminering oavsett diskrimineringsgrund. Behandling av förslaget pågår inom EU. har vidare lämnat sin fjärde rapport till kommission mot rasism och intolerans (ECRI), som genomfört ett övervakningsbesök i för att analysera situationen inom detta område och ge rekommendationer. God kunskap om diskriminering ska finnas i samhället Att det ska finnas god kunskap om diskrimineringslagen och om hur diskriminering förekommer i samhället är centralt i det förebyggande arbetet mot diskriminering. Såväl aktuell forskning som DO:s rapportering ger stöd för att diskriminering förekommer inom olika samhällsområden. Kunskapen om förekomsten av diskriminering och former av diskriminering har ökat men det är svårt att få en tydlig bild av om diskrimineringen i samhället har ökat eller minskat. DO:s insatser för att förbättra kunskapen om diskriminering i samhället redovisas i avsnitt 4.4.2. Antidiskrimineringsbyråer har i samarbete med Svenska Röda Korset, och Rörelsefolkhögskolornas bedrivit projektet utan att diskriminera. Projektet som pågick mellan finansierades till stor del av Europeiska kommissionens program PROGRESS som syftar till att stödja medlemsstaternas antidiskrimineringsarbete. Projektet syftade till att öka kunskapen om hur det går att förebygga och motverka diskriminering, samt att öka kunskapen kring hur diskriminering ser ut i . Förebygga diskriminering i arbetslivet har i uppgift att inom sitt verksamhetsområde bl.a. informera, utbilda, överlägga och ha andra kontakter med myndigheter och företag. DO har därför vidtagit åtgärder för att öka kunskapen om diskrimineringslagens bestämmelser om aktiva åtgärder hos arbetsgivare. Åtgärderna redovisas närmare nedan i avsnitt 4.4.2. På uppdrag av redovisades en förstudie om domar i diskrimineringsmål 19992009 hos Arbetsdomstolen och de allmänna domstolarna. Syftet med studien var att analysera domar i diskrimineringsmål i Arbetsdomstolen och de allmänna domstolarna för att ge en bild av de eventuella skillnader som kan finnas bland annat vad gäller utgången i målen och om möjligt förklara dessa skillnader. Även om förstudien avser domar är materialet begränsat och det går enligt rapporten inte att dra alltför långtgående 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 slutsatser enbart till följd av de resultat som framkommit. Enligt förstudien visar genomgången på mycket påtagliga skillnader mellan diskrimineringsmål som förts i Arbetsdomstolen respektive de allmänna domstolarna. Enligt resultaten i förstudien gäller det främst möjligheten att vinna bifall med en sådan talan, men också hur den s.k. bevisbörderegeln redovisas och tillämpas av domstolarna. Skapa förutsättningar för arbetet mot rasism och liknande former av intolerans Insatser mot rasism och liknande former av intolerans Regeringen anser att det är angeläget att ta ett samlat grepp om arbetet mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. Regeringen har därför tillsatt en utredning i syfte att få en samlad bild av den kunskap som finns om främlingsfientlighet och liknande former av intolerans och för att kunna identifiera brister som bör åtgärdas i det fortsatta arbetet. Regeringen har dessutom givit Forum för levande historia i uppdrag att genomföra en kartläggning av antisemitism och islamofobi. Forum för levande historia har redovisat uppdraget genom en sammanställning av den kunskap som finns om förekomsten av antisemitiska och islamofobiska föreställningar i och om de judiska och muslimska gruppernas utsatthet och benägenhet att tillvarata sina rättigheter. fördelade enligt förordningen (2008:62) om statsbidrag till verksamheter mot rasism och liknande former av intolerans. Av de 79 organisationer som ansökte bidrag beviljades 18 organisationer statsbidrag. Bidragen beviljades både till små och stora organisationer med stor geografisk spridning. Stödet fördelades mellan samtliga insatsområden som förordningen benämner: rasism, afrofobi, islamofobi, antiziganism, antisemitism, homofobi eller en kombination av dessa. Enligt kan dessa verksamheter bidra till att öka medvetenheten och kunskapen om hur man kan arbeta mot rasism och liknande former av intolerans i samhället eftersom olika aktörer som kommuner och skolor efterfrågar detta. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Insatser för att stärka homo- och bisexuellas samt transpersoners rättigheter På nationell nivå har regeringen vidtagit flera åtgärder för att stärka lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning och könsöverskridande identitet eller uttryck. Bland annat har homo- och bisexuella samt transpersoners rättigheter och möjligheter uppmärksammats i uppdrag till olika myndigheter, t.ex. . Genom reformeringen av regeringsformen har skyddet mot diskriminering i 2 kap. 12 § regeringsformen utvidgats till att även avse sexuell läggning. Lag eller annan föreskrift får inte innebära att någon missgynnas med hänsyn till sexuell läggning. fördelade enligt förordningen (2008:349) om statsbidrag till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella eller personer med könsöverskridande identitet eller uttryck. Antalet bidragssökande organisationer var nio. Av dessa beviljades fem organisationer stöd enligt förordningen. Bidragsstödet har medverkat till att fler homo- och bisexuella samt transpersoner fått möjlighet att delta i organisationslivet, vilket förstärkt dessa personers rättigheter. antog en rekommendation om åtgärder för att motverka diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet. ska medlemsländer, däribland , rapportera hur rekommendationen genomförts nationellt. 4.4.2Resultat av insatser hos tillsynsarbete har vidareutvecklats . Arbetet med gemensamma kriterier för handläggningen och metoder för systematiska genomgångar av individärenden för att uppnå enhetlighet i handläggning inom myndigheten påbörjades och avslutas . Mål för handläggningstider har tagits fram, liksom kriterier för att prioritera ärenden. kom det in 2 614 anmälningar, vilket är en ökning jämfört med . handläggning av individanmälningar, som också återspeglas i att den utgående balansen har minskat. Av nedlagd arbetstid inom tillsynsverksamheten rörde individanmälningar, vilket var en medveten prioritering för att komma till rätta med de problem som fanns avseende handläggning av individanmälningar. /11 fanns det endast sex öppna ärenden från de gamla ombudsmännen, förutom de som ligger i domstol. Den genomsnittliga handläggningstiden per ärende ökade . Enligt DO beror de långa handläggningstiderna bl.a. på det stora antal ärenden som överfördes från de tidigare ombudsmännen till den nya myndigheten, den kraftiga ökning av antalet anmälningar som skedde 2009 jämfört och den utvidgning av det lagstadgade skyddet mot diskriminering som genomförts. Myndigheten har inte lyckats uppfylla det interna målet om hur långa handläggningstiderna får vara (för ett normalärende och för ett mer komplicerat ärende). Totalt av anmälningarna omfattas inte av lagskyddet eller saknar tillräcklig bevisning. Femton domar har meddelats , tre av Arbetsdomstolen och tolv av allmän domstol, varav sex har vunnit laga kraft. Därutöver har två domar som meddelades vunnit laga kraft . DO har vunnit ett mål (av tre) i Arbetsdomstolen och fem mål (av de åtta som vunnit laga kraft) i allmän domstol. DO har således haft framgång i sex mål av elva. har DO ingått 38 förlikningar, varav 22 på arbetslivsområdet, tre på utbildningsområdet och 13 på övriga samhällsområden. 2009 ingicks 36 förlikningar som fördelades på i stort sett samma sätt mellan de olika samhällsområdena. Arbetstagarorganisationerna har i ökad utsträckning tagit sig an ärenden inom arbetslivsområdet, vilket är i linje med DO:s arbete för att arbetsmarknadens parter ska ta ett större ansvar för att motverka och förebygga diskriminering. har DO väckt talan i domstol i 19 ärenden, varav åtta i Arbetsdomstolen och elva i allmän domstol. hade DO 43 pågående processer i domstol, sju i Arbetsdomstolen och 36 i olika instanser i allmän domstol. Diskrimineringsersättningen som sanktion har, sedan den infördes, resulterat i höjda yrkan- den i DO:s stämningsansökningar samt höjda ersättningar i förlikningar. Förlikningar på som högst har ingåtts vid diskriminering i arbetslivet, vilket kan jämföras med det tidigare högsta utdömda allmänna skadeståndet om . har DO avslutat de ärenden rörande aktiva åtgärder i arbetslivet som var överförda från de tidigare ombudsmännen. DO har därutöver planerat att inleda en granskning av landstingens planer för det förebyggande arbetet mot diskriminering. De ärenden som inkommit har avslutats för att DO inte kunnat prioritera att inleda en granskning av arbetsgivarnas förebyggande arbete men också för att de brister som påtalats inte har samband med de diskrimineringsgrunder där det finns en skyldighet att vidta aktiva åtgärder. Mot bakgrund av att handläggningen av enskilda ärenden prioriterats har DO inte initierat några granskningar av aktiva åtgärder inom arbetslivet . Inom utbildningsområdet har av samma skäl endast ett mindre antal granskningar initierats. Andra insatser av främjande karaktär har gjorts för att stimulera arbetet med aktiva åtgärder. tog regeringen beslut om en ändring i DO:s regleringsbrev om att myndigheten särskilt ska redovisa vilka åtgärder som vidtagits vad gäller tillsynen över aktiva åtgärder. Information, utbildning och rådgivning Avseende myndighetens informationsarbete så har DO:s webbplats haft runt 1,2 miljoner besök och cirka 4,4 miljoner sidträffar . Antalet sidträffar har därmed nästan fördubblats . En bidragande orsak till utvecklingen kan vara den uppmärksamhet som varit i media kring olika fall som DO drivit . Även kritiken mot myndigheten kan ligga bakom detta. har nedladdningen av material från webbplatsen också ökat. DO har arbetat med att utveckla en utbildningsstrategi som kommer att ligga till grund för myndighetens utbildningsverksamhet och framåt. Trots att DO:s resurser varit koncentrerade till arbetet med ärendehandläggning har antalet utbildningsinsatser som DO arrangerat eller deltagit i ökat till 211 jämfört med 182 . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 myndigheten nått över 10 000 personer genom dessa insatser. Utvärderingarna från dessa insatser har visat att målgrupperna är positiva till dem. Rådgivningsverksamhet vid myndigheten har ökat . Exempelvis har telefonrådgivningen tagit emot fler samtal jämfört med . Det finns tecken på att den nya lagstiftningen mot diskriminering har fått ett visst genomslag sedan den trädde i kraft . Fler personer har fått upprättelse genom DO:s försorg och DO har väckt talan i domstol i fler fall . De första domarna i mål som omfattas av den nya diskrimineringslagen har meddelats. DO:s insatser och det strategiska arbete mot diskriminering som utförs av myndigheter och de lokala verksamheterna mot diskriminering bidrar till att öka kunskapen om diskriminering i samhället, inte minst bland arbetsgivare. Regeringen kommer att följa konsekvenserna av sammanslagningen av de olika ombudsmännen men också tillämpningen av diskrimineringslagen. På internationell nivå har fortsatt driva på utvecklingen i frågor som rör diskriminering, rasism, homofobi och liknande frågor om intolerans. Att skyddas mot diskriminering är en mänsklig rättighet och inte en förhandlingsbar förmån. Förbud mot diskriminering finns inskrivet i ett stort antal konventioner om mänskliga rättigheter. Enligt FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna är alla människor födda fria och lika i värde och rättigheter. Icke-diskri- mineringsprincipen är en viktig beståndsdel även när det gäller att säkerställa rättigheter för de nationella minoriteterna. Regeringen har stärkt skyddet mot diskriminering. Arbetet med att säkerställa samma skydd oavsett diskrimineringsgrund och att lagstiftningen är så effektiv och heltäckande som möjligt drivs vidare. Det gäller till exempel 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 frågan om ett utvidgat skydd mot diskriminering på grund av ålder, och förslagen i departementspromemorian Bortom fagert tal om bristande tillgänglighet för personer med funktionshinder som en form av diskriminering (Ds 2010:20) bereds i . Det finns även andra frågor som behöver övervägas i det fortsatta arbetet, såsom hur efterlevnaden av bestämmelser om aktiva åtgärder i arbetslivet kan förbättras och de indikationer som finns om påtagliga skillnader mellan utfallet av diskrimineringsmål som förts i Arbetsdomstolen respektive de allmänna domstolarna. Inom ramen för EU-arbetet fortsätter att verka för antagandet av ett EU-direktiv som säkerställer att samtliga diskrimineringsgrunder har samma nivå av skydd mot diskriminering. Det formella skyddet mot diskriminering har därmed stärkts och det pågår arbete för att ytterligare stärka skyddet. Formella rättigheter leder dock inte automatiskt till lika rättigheter i praktiken. För detta krävs åtgärder genom olika insatser och inom olika delar av samhället. Myndigheter, civila samhället och arbetsmarknadens parter bidrar på olika sätt i detta arbete. som utövar tillsyn över att diskrimineringslagen efterlevs är central i strävan efter ett samhälle som är fritt från diskriminering. För många individer som upplever diskriminering finns oftast ingen annan möjlighet än att vända sig till . Det är viktigt att den diskriminerade inte lider någon rättsförlust, om han eller hon vänder sig till ombudsmannen. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att säkerställa att DO:s verksamhet bedrivs rättssäkert och effektivt. Regeringen kommer att noga följa utvecklingen. Insatser mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans Främlingsfientliga och andra uppfattningar och värderingar som står i strid med principen om alla människors lika värde, utgör ytterst en utmaning mot hela den värdegrund som bär upp en demokrati. Särskilt oroande är förekomsten av antisemitiska och islamofobiska föreställningar i , inte minst bland ungdomar. Erfarenheterna visar att arbetet för tolerans, humanitet och öppenhet ständigt måste pågå. Det saknas en överblick över pågående arbete mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. Det saknas också ett systematiskt sätt att samla och sprida kunskaper och erfarenheter av projekt och åtgärder som varit framgångsrika inom olika samhällsområden. Detta gäller även forskningsresultat i sammanhanget, som inte alltid får en sådan spridning att de kommer till praktisk användning. Det saknas också kunskap om faktorer som kan bidra till framväxten av främlingsfientliga attityder. Det är därför angeläget att intensifiera detta arbete. Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att få fram den kunskap och det underlag som behövs för regeringens fortsatta ställningstaganden om behovet av ytterligare åtgärder på området. En treårig satsning för kunskapshöjande insatser för barn och ungdomar om främlingsfientlighet och liknande former av intolerans kommer att genomföras 2014. Kunskaperna och medvetenheten om främlingsfientlighet och liknande former av intolerans kan förstärkas och fördjupas genom olika åtgärder. Skolan utgör en nyckelinstitution i det långsiktiga främjandet av tolerans och öppenhet. Det kan därför behövas särskilda riktade åtgärder mot skolan. Även aktiva insatser från folkrörelser och frivilligorganisationer av olika slag är oumbärliga i arbetet mot främlingsfientlighet och andra former av intolerans.