prop · GY0390 · 2011-04-27 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2010/11:90 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för samarbetet mellan de nordiska ländernas regeringar, med huvudsaklig inriktning på verksamheten i . Målsättning och resultat.................................................................... Samarbetet med närområdet............................................... Betydelsefulla resultat i övrigt inom respektive sakområde Det nordiska utrikespolitiska samarbetet........................................ Det nordiska försvarspolitiska samarbetet...................................... Samhällsskydd och beredskap.......................................... Övrigt nordiskt bilateralt samarbete................................. De självstyrande områdena ............................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... Samarbetet mellan de nordiska länderna är bland världens äldsta och mest omfattande regionala samarbeten. Att samverka, knyta kontakter och utbyta information med våra nordiska grannländer är viktigt för och en god nordisk tradition. I samband med regeringsombildningen efter riksdagsvalet överfördes ansvaret för de nordiska samarbetsministerfrågorna till statsrådet i . Det välutvecklade nordiska samarbetet främjar bland annat rörligheten inom näringslivet och för privatpersoner. Cirka 40 000 personer pendlar eller mellan två nordiska länder. Gemensamma åtgärder för att ytterligare underlätta rörligheten pågår kontinuerligt och har gett goda resultat. Betydelsefulla gränshinder har undanröjts bland annat på arbetslivsområdet. Arbetet med att undanröja gränshinder kommer att prioriteras högt även . Det har även inletts ett arbete för att motverka att nya gränshinder uppstår i anslutning till att ny nationell lagstiftning antas och när EU-direktiv ska genomföras nationellt. Det nordiska samarbetet har vidare fokuserat på globala utmaningar inom bland annat miljö-, energi- och klimatområdet. Ambitionen har bland annat varit att göra till en föregångsregion för nya transportlösningar och utveckling av nya energikällor. verkade som ordförande i (Commission) för ett aktivt genomförande av aktionsplan. innehar det tvååriga ordförandeskapet i Barents Euro-Arktiska råd (BEAC), det s.k. , med ambitionen att bland annat intensifiera arbetet kring klimatfrågor. De nordiska och baltiska länderna deltog i flera av EU:s samarbetsprogram med fokus på tillväxtfrågor. De nordiska länderna är även aktiva i genomförandet av för , inom områden som havsbruk och skogsforskning. Uppföljning av Stoltenbergrapporten stod högt på dagordningen för det nordiska utrikespolitiska samarbetet och länderna är överens om att samarbetet bör fördjupas ytterligare. Det nordiska samarbetet inom kris- och katastrofhantering har fungerat väl och varit mycket betydelsefullt både regionalt och internationellt. Samarbetet med , , och nordvästra , har fortsatt . En utvärdering av samarbetet samt av Nordiska ministerrådets kontor i dessa länder kommer att presenteras . En strategi för samarbetet med antogs . Därutöver har samarbetet med grannländer i väst formaliserats. Jämställdhetsministrarna tog ett viktigt steg när de fastslog att jämställdhetsarbetet framöver bör integreras i all verksamhet som bedriver. Det bilaterala samarbetet mellan de nordiska länderna är omfattande. var det invigdes, vilket uppmärk- sammades genom ett svensk-danskt ministermöte på . har bidragit till att stärka det dansk-svenska samarbetet och underlätta rörligheten i . pendlar omkring Skr. 2010/11:90 20 000 personer över sundet till arbete eller studier i grannlandet. har det gemensamma regeringsmötet mellan och i följts upp. har tillsammans med övriga nordiska länder visat stor solidaritet, både politisk och ekonomisk, med under finanskrisen. Den goda dialogen med svenska delegation har fortsatt och utgör en viktig plattform för det effektiviserings- och prioriteringsarbete som inletts för att göra till en mer effektiv och ändamålsenlig aktör i och internationellt. och de övriga nordiska regeringarna ger arbetet att undanröja gränshinder hög prioritet. Förutom att finna lösningar på gränshindren läggs vikt vid att förebygga att nya hinder uppstår när nya nationella lagar antas eller när EU:s gemenskapsrätt genomförs nationellt. Arbetet inom ramen för med gränshinders- frågor sker bland annat genom Gränshindersforum. beslutade att förlänga mandatet för Gränshindersforum till slutet av 2013. De nordiska samarbetsministrarna har också fattat beslut om att gränshinder ska finnas på dagordningen i alla ministerråd. rapporterar att ett flertal gränshinder i Exempel på lösta gränshinder är att pendlare med timanställning i , men bosatt i annat land, nu har rätt till sjuk- eller föräldrapenning i och att taxibolag i gränstrakterna mellan och också kan operera i grannlandet. inneburit att personer som åter har blivit arbetslösa efter en kort tids arbete i annat land nu har rätt att återfå samma nivå på arbetslöshets- Vidare har norska myndigheter ändrat sina administrativa rutiner och börjat deklarera tiden med permitterings- ersättning som tid jämställd med arbete. Detta innebär att tiden med permitteringsersättning nu kan tillgodoräknas vid fastställande av Genom lagändring öppnade för möjligheten för vaktbolag att verka över nationsgränsen. genomfördes i , vilket har betydelse för värde- transporter över gränsen i . har även arbete pågått på gränshindersområden där resultaten kommer att visa sig kommande år. En ny nordisk konvention om social trygghet är under utarbetande. Reglerna bygger i hög grad på På grund av och ställning kan konventionen först komma till stånd sedan nödvändiga justeringar genomförts i EES- avtalet (Europeiska ekonomiska samarbetsområdet). Ett problem i framför allt har varit att de skilda systemen i och för att finansiera socialförsäkringarna i praktiken medfört att en pendlare, som är bosatt i men arbetar i Skr. 2010/11:90 , inte har kunnat ha en bisyssla i . att de tillämpliga EU-reglerna (EU-förordning 883/2004) ska ändras. Förslag om detta lades fram i . Diskussioner har också förts på myndighetsnivå mellan och om att hitta en svensk-dansk lösning innan den nya EU- lagstiftningen genomförs. Denna fråga uppmärksammades också i deklarationen från det svensk-danska ministermötet på . På hälsoområdet har en nordisk eHälsogrupp arbetat för att stödja arbetet med att utveckla tjänster som ett nordiskt e-recept och att nödvändig journalinformation ska finnas tillgänglig vid vård i ett annat nordiskt land. Nordisk Innovasjonssenter (NICe) har presenterat en studie, där gränshinder för patientrörlighet i , framför allt i och på , har kartlagts. Nordiska aktörer på området kommer att föreslå åtgärder för att följa upp studiens rekommendationer. NICe publicerade en studie med syfte att göra till en mer attraktiv region för kliniska tester och ge invånarna förbättrad tillgång till nya mediciner. En nordisk expertgrupp på myndighetsnivå ser över gränshindersfrågor på arbetsmarknads- och socialförsäkringsområdena. Målet är att gruppen ska ha kartlagt en stor del av de gränshinder som rör arbetsmarknaden, sociala frågor och social trygghet med ambitionen att komma med lösningsförslag. En arbetsgrupp under ledning av i arbetar med att undanröja gränshinder och att harmonisera branschkrav för elinstallatörer i . Det faktum att samtliga nordiska länder, genom medlemskap i /EES, omfattas av EU:s inre marknad har stor betydelse för den fria rörligheten i . Vid felaktig tillämpning av kan hinder för den fria rörligheten anmälas till SOLVIT. Informationsinsatser är av största vikt för företag och den enskilde pendlaren när reglerna skiljer sig mellan de nordiska länderna. De nordiska samarbetsministrarna har på initiativ av fattat beslut att anslå till regional gränshindersinformation. Medlen kommer i första hand att tillföras informationstjänsterna Grensetjänsten vid svensk-norska gränsen, Öresunddirekt i och samt verksamheten på . De nordiska statsministrarna initierade ett globaliseringsarbete för att möta de globala utmaningarna och möjligheterna. Ett stort antal projekt har satts igång med sikte på att genomföras . Projekt genomförs nu inom bl.a. områdena klimat, forskning, utbildning, kultur samt hälsa och välfärd. Årets Globaliseringsforum, med tema Grön tillväxt perspektiv för ett stärkt nordiskt samarbete hölls i i . Som uppföljning Globaliseringsforum beslutade de nordiska stats- ministrarna att inrätta en arbetsgrupp med fokus på grön tillväxt inom områden där nordiskt samarbete skapar mervärde. Statsministrarna enades också om att det nordiska samarbetet på elområdet bör stärkas och gav de nordiska energiministrarna i uppdrag att formulera rekommendationer för ett stärkt energisamarbete som kan hantera den stigande mängden förnybar energi. Toppforsknings initiativet (TFI) inom klimat, energi och miljö är den största gemensamma nordiska forskningssatsningen som någonsin lanserats. har toppforskningsprogrammet utlyst och tilldelat forskningsmedel inom flera tematiska områden. har även en halvtidsutvärdering av toppforskningsprogrammet inletts. eScience är en annan forskningssatsning som syftar till att skapa synergier mellan nationella och internationella forskningsinitiativ och skapa förutsättningar för framtidens kunskaps- baserade industrier. För att öka tydligheten och transparensen kring besluten om globaliseringsinitiativ inom forskningsområdet har minister- rådet för utbildning även utfört ett arbete kring ledarskaps- och styrfrågor inom det nordiska arbetet med forskningsfrågor. har man också förberett en utvärdering av det nordiska forsknings- och innovationssamarbetet. har även ett antal projekt bedrivits inom globaliserings- projektet god opplæring for ungdom og voksne. Två av dessa projekt rör specifikt vuxenutbildning: en studie om Effektiva strategier för livslångt lärande samt utarbetande av ett debattupplägg om Kreativa och innovativa kompetenser i vuxenutbildningen. ägde Dag rum i som ett led i initiativet . En viktig programpunkt under Dag var ett klimatseminarium med deltagande av bl.a. ministrar, företagsledare och forskare från och . Evenemanget fokuserade särskilt på ett stärkt samarbete mellan och i syfte att bidra till utveckling och ibruktagande av miljövänliga energi- och klimatteknologier. Under kunde man även bevittna . I samarbete med kinesiska myndigheter hölls ett seminarium om livsmedelssäkerhet, on Food Safety, där vikten av samarbete och utbyte av erfarenheter kring livsmedelssäkerhet underströks. Beslut fattades att fortsätta det uppskattade projektet . En rad aktiviteter har fastställts för den kommande perioden. Nordiskt genresurscenter (NordGen) arbetar för att säkra en bred genetisk mångfald av grödor, husdjur och skog. Arbetet är viktigt för en hållbar livsmedelsproduktion, inte minst då klimatförändringen ställer nya krav på kombinationer av egenskaper. Institutionen har haft vissa finansiella och organisatoriska problem. En interrimsdirektör leder nu arbetet med att upprätta en långsiktig plan för att komma till rätta med dessa. Under det svenska ordförandeskapet i 2008 initierades ett projekt med fokus på växtförädling i . Projektet har bl.a. resulterat i ett nordiskt avtal om offentligt och privat partnerskap för växtförädling. Kulturministrarnas globaliseringsstrategi, Det kreativa , fokuserar på kulturnäringar och främjande av nordisk film, arkitektur och litteratur. Två områden där det görs särskilda satsningar är internationell marknadsföring och digital distribution av nordisk film samt Ny Nordisk Mat. Initiativet Nordisk kultur i världen ska bidra till att synliggöra nordisk kultur utanför . I och med Närings- och kulturministrarnas globaliseringsinitiativ Kultur och kreativitet förlängdes KreaNords mandat . KreaNord utarbetade nya policyrekommendationer som fungerar som riktlinjer för det fortsatta arbetet att främja regionens kulturella och kreativa näringar. I det internationella klimatarbetet samarbetar de nordiska länderna och Nordiska ad hoc-gruppen för klimatförhandlingar () ger stöd till de nordiska klimatförhandlarna. Under initiativet klimatvänligt byggande, som har sitt ursprung i diskussionen års Globaliseringsforum om plusenergibyggande, har det genomförts en behovsanalys. Baserat på denna arbetar länderna med ett förslag till ett större innovationsprogram för utveckling av energi och koldioxidneutralt byggande. har det även etablerats en nordisk styrgrupp för programmet Energi och transport. Konferenser har arrangerats i alla de nordiska länderna för att fånga upp aktuella frågeställningar. Nästa steg i programmet är att evaluera ansökningar och starta projekt inom elektrisk transport, drivmedel och transportsystem. I syfte att profilera nordiska energilösningar hölls seminarier 2010 under i , , och samt en utställning i . utgav tidskriften ett särtryck om de nordiska länderna på energiområdet. De nordiska ambassaderna i och har varit aktiva i planläggningen av aktiviteterna i de aktuella länderna. Även flera nordiska institutioner har varit involverade i arbetet. har vidareutvecklats och förväntas övergå i driftsfas . togs det första stora steget för ett globalt avtal för att begränsa utvinning och användning av kvicksilver. Kvicksilversamarbetet inom FN:s miljöprogram exemplifierar hur nordiska länder tillsammans och framgångsrikt kan driva globala processer. Som en följd av aktiva roll arrangerades det första förhandlingsmötet om ett globalt kvicksilveravtal i . Förhandlingsmötet finansierades till stor del av och ett avtal ska enligt planerna vara på plats . Selfossdeklarationen för hållbart skogsbruk understryker hur viktig skogen är när det gäller att möta global klimatförändring och global administrering av sötvattensresurser. Ett förslag på hur deklarationen kan följas upp och åtgärder som bör genomföras kom . Det nordiska skatteparadisprojektet pågår till 2012 och syftar till att följa upp (och utveckling) arbete mot genom att få till informationsutbytesavtal eller omförhandling av befintliga skatteavtal för att informationsutbyte ska ske enligt OECD-standard. har inom ramen för projektet undertecknat 29 informationsutbytesavtal. samarbetar med länder och organisationer i , , , nordvästra , Östersjöstaternas råd, och är länder och regionala organisationer som omfattas av samarbetet. I samarbetet med , och ligger fokus på att bidra till en konkurrenskraftig med ökad tillväxt och kontor i de tre baltiska huvudstäderna har en har bidragit till genomförandet av för , deltagit i utvecklandet av den Nordliga dimensionens kulturpartnerskap samt utvecklat riktlinjer för samarbetsprojekt som bedrivs i . Nordiska ministerrådets kontor i en konferens om för och den inre marknaden. diskuterades bland annat hur Östersjöstrategin kan bidra till att avlägsna gränshinder och påskynda arbetet med genomförandet av EU:s tog över ordförandeskapet i HELCOM ( Commission) och fokus för det fortsatta arbetet där kommer att vara att skapet i och dess miljöarbetsgrupp . Arbetet i inriktas i hög grad på klimatfrågor och arbetet med föroreningskällor i nordvästra . har en positiv halvtidsutvärdering av de nordiskbaltiska mobilitetsprogrammen för offentlig förvaltning, näringsliv och kultur genomförts och resulterat i fortsatt aktivitet till 2013. till uppgift att främja ekonomiskt samarbete och bidra till utveckling av effektivare arbetsmetoder inom offentlig sektor samt att etablera en plattform för nordisk-baltisk konst- och mobilitetsprogrammet för näringslivsfrämjande har den högsta Mobilitetsprogrammet på kulturområdet, som inkluderat de baltiska länderna , har tilldelats en budget på elva miljoner danska Programmet stöder individer, nätverksbyggande för kulturaktörer och residenscenter. Ett annat nordisk-baltiskt program, Nordplus ramprogram, består av fyra delprogram och har som målsättning att främja nordiska språk och nordisk kultur genom stöd till olika utbildningsprojekt. är Nordplus Högre Utbildning, Nordplus Vuxen, Nordplus Junior och Programmet ska bidra till utvecklingen av kvalitet De baltiska och nordiska länderna deltar på lika villkor Skr. 2010/11:90 och fördelades totalt på projekt och Nordplus Högre Utbildning har den största budgeten på ca som fördelades till 215 nätverk. för Vidareutbildning inom Arbetsmiljöområdet () vidareutbildar nordiska och europeiska närområdesexperter, myndigheter och praktiker som jobbar med arbetsmiljöfrågor och lösningar. I ingår att bevilja stipendier till ryska deltagare och detta har även genomförts . Det långsiktiga syftet är att vidareutbilda experter i nordvästra , bygga nätverk och öka samarbetet mellan forskare, experter och andra relevanta aktörer inom närområde och . antogs det nordisk-baltiska ramprogrammet 201013 för fiske och vattenbruk, jordbruk, livsmedel och skog. Syftet med programmet är att bistå de nordiska och de tre baltiska länderna att möta klimatförändringen och att bevara den nuvarande och framtida biologiska mångfalden. för kultur har bland annat medverkat till att utveckla ett partnerskap för kultur inom den Nordliga dimensionen. Ett kulturforum arrangerades i där man befäste formerna för partnerskapet. fattades även beslut om att skulle hysa ett mindre sekretariat i för Nordliga dimensionens partnerskap för kultur (NDPC). Målen för partnerskapet är bland annat att utgöra ett nav för nätverk och projekt, främja samarbete mellan kultur- och näringsområdena samt att underlätta kunskap om och tillgång till finansieringskällor. Nordiska ministerrådets huvudprioritering när det gäller har , i likhet med föregående år, fokuserat på att stödja en demokratisk utveckling och stärka civilsamhället. Stöd ges bland annat till det vitryska exiluniversitetet i . uppgick stödet till ca . Det förekommer även flera samarbets- projekt mellan nordiska, baltiska och vitryska frivilligorganisationer. Genomförandet av projekt som bedrivs inne i har dock mött svårigheter efter valet och fortsatt stöd är därför av särskilt stor betydelse. strävar efter att utveckla samarbetet med grannländer i väst. Förslag till riktlinjer för samarbetet presenteras . En rad projekt pågår redan med , inom exempelvis områdena klimat, miljö, forskning och kultur. 3Betydelsefulla resultat i övrigt inom respektive sakområde En vision för det nordiska miljömärket Svanen antogs av miljöministrarna. ska Svanen vara erkänt som ett av de mest effektiva frivilliga konsumentpolitiska redskapen för miljö genom att erbjuda ett tillförlitligt verktyg för konsumenter som vill konsumera miljöanpassat. för arbetsliv har fokuserat på situationen bland ungdomar . I samarbete med ministerrådet för utbildning och forskning gavs en rapport ut som beskrev de nordiska ländernas insatser mot ungdomsarbetslösheten (TemaNord 2010:570). Ordförande- landet anordnade även en konferens på samma tema. Då arbets- marknadsministrarna träffades vid ministerrådsmötet anordnades en temadiskussion om ungdomsarbetslösheten tillsammans med representanter för arbetsmarknadens parter och för Ungdomens nordiska råd. Ordförandelandet har arrangerat ett flertal konferenser och diskussionstillfällen kring bl.a. rekrytering av utländsk arbetskraft samt om arbetsmiljö för den utländska arbetskraften i . Inom arbetsrätten har man fokuserat på sammanhängande utmaningar för den nordiska arbetsmarknadsmodellen genom bl.a. ett expertseminarium om fri rörlighet. Det nordiska mobilitetsprojektet förmedlade 756 sommarjobb , en mindre ökning jämfört med föregående år. har en satsning på ambassadörer för i form av europeiska Nordjobbare startats. har man även förmedlat Nordjobb . Framgångarna med det Nordiska mastersprogrammet, en del av initiativet Plan för främjande av högre utbildning i , fortsatte . Utlysningen lockade inte mindre än 34 konsortie- ansökningar, där samtliga stora nordiska universitet representerades och med en god spridning på ämnesområden och länder. Jämställdhetsministrarna fastställde sitt nya samarbetsprogram för åren 20112014, Jämställdhet skapar ett bärkraftigt samhälle. Som tema har man valt jämställdhetsintegrering, ett tema som bör finnas med i allt arbete som bedriver. Därutöver har viktigare konferenser, seminarier och projekt genomförts . Som exempel kan nämnas seminariet Jämställdhet i ett Västnordiskt perspektiv i Ilulissat på . Nordiska barn- och ungdomskommittén (NORDBUK) är ett rådgivande och samordnande organ i alla barn - och ungdomsfrågor inom . En särskild strategi för det nordiska samarbetet när det gäller barn och unga antogs 2006 i syfte att främja arbetet gällande barns och ungas möjligheter till goda levnadsvillkor och inflytande. trädde en särskild handlingsplan för strategins genomförande i kraft som sträcker sig . Kultursamarbetet är en av grundvalarna i det gemensamnordiska arbetet. Ett mål- och visionsdokument för samarbetet inom kultur- ministrarnas ansvarsområde antogs och sträcker sig . Arbetet med att förverkliga målen görs huvudsakligen via de nordiska kulturprogrammen, Nordisk kulturfond samt de nordiska husen/instituten. Vid ett möte mellan de ansvariga ministrarna för samiska frågor och sametingsordförandena i , och fattades ett beslut om att inleda förhandlingar om en nordisk samekonvention. Förhandlingsdelegationerna ska bestå av såväl samiska som statliga representanter. Förhandlingarna beräknas ta och Skr. 2010/11:90 inleds i . utkom det första numret av den nordiska tidskriften . Tidskriften, som ska utkomma , syftar till att publicera artiklar med relevans för den ekonomiska politiken i de nordiska länderna. Artiklarna ska innehålla pedagogiska översikter, tillgängliga för icke-specialister, av den befintliga forskningen rörande ett särskilt tema. Utgivningen av varje nummer av tidskriften föregås av ett nordiskt seminarium där artikelutkasten presenteras och diskuteras. hölls två sådana seminarier. Strukturreformen på kulturområdet har utvärderats och funnits till stor del ändamålsenlig. För en öppen dialog mellan ministerrådet och det nordiska kulturlivet anordnas löpande så kallade Nordiska kulturforum med olika teman. Värdegemenskapen mellan de nordiska länderna innebär ett nära samarbete i EU-arbetet. Klimatfrågorna är ett av många exempel där de nordiska EU-länderna är starkt pådrivande. De nordiska länderna är aktiva i genomförandet av för samordnar tillsammans med fyra andra länder flertalet prioriterade områden, bl.a. inom transportområdet med och inom jord-, skogsbruk och fiske med och . ministerrådet deltar i genomförandet av för , bl.a. som ledare för tre så kallade flaggskeppsprojekt. Fler projekt genomförs i samarbetet mellan Östersjöstaterna som på ett betydande sätt främjar havsmiljön, t.ex. rening av avloppsverk och gemensam havsövervakning, minskad gödselanvänding i jordbruket samt gemensamma insatser inom kustbevakning och sjöräddning. deltar även, liksom övriga EU-länder, i flera territoriella samarbetsprogram inom ramen för Interreg, vars syften är att utveckla samarbetet över nationsgränserna. deltar i totalt sex EU- finansierade gränsregionala program: Nord, BotniaAtlantica, , ÖresundKattegattSkagerak, Central Baltic och South Baltic tre transnationella program: Östersjöprogrammet, Nordsjö- Programmen finansierar alla typer av insatser, men samtliga program har tillväxtfrågor som huvudprioritet och fokus ligger på insatser som bidrar till ökat näringslivssamarbete över gränserna. Programmen stödjer bland annat arbetet med att identifiera och ta bort gränshinder för pendlare och näringsliv och främjandet av gränsöverskridande nätverk mellan företag och universitet. även för att främja samarbete över nationsgränser för att stärka innovativa miljöer samt ett hållbart och innovativt nyttjande och utveckling av naturresurser, kultur och kulturarv. insatser för ett fördjupat samarbete kring miljöproblematiken i Inom respektive program har ett antal konkreta resultat uppnåtts inom gränshinders-, globaliserings- och Skr. 2010/11:90 närområdesarbetet.