prop · GZ031d5 · 2011-09-20 00:00:00 — Ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män 2011/12:1 BILAGA 3 Ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män Den ekonomiska jämställdhetspolitikens inriktning och effekter...................... Kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv.............................................................................................. Den ambitiösa satsningen på jämställdhetspolitiken fortsätter ........... Jämställdhet är bra för tillväxten............................................................ Drivkrafterna till arbete har förbättrats mest för kvinnor ................. Arbetsutbudseffekterna är större för kvinnor än för män ................. 1.6På sikt ger reformerna samma inkomstökning för kvinnor och Jämställdhet på den svenska arbetsmarknaden................................................... Grunden till ett jämställt arbetsliv läggs i skolan................................ En könsuppdelad arbetsmarknad......................................................... Kvinnor förvärvsarbetar mindre än män.............................................. Utanförskapet större för kvinnor ........................................................ Män har högre lön än kvinnor.............................................................. jämställt i ett internationellt perspektiv.................................. Disponibel inkomst för kvinnor och män .......................................................... 3.1Individuell disponibel inkomst jämnare fördelad än Socialförsäkringar jämnar ut inkomstskillnaderna mellan könen...... Mäns uttag av föräldrapenning fortsätter att öka ............................... Brist på jämställdhet även bland äldre.................................................. Underbilaga: Begrepp och data...................................................................................... 2011/12:1 BILAGA 3 Marginaleffekt för olika hushållstyper 2012............................................................ Utbyte av ökat arbetsutbud för olika hushållstyper 2012 ...................................... Ersättningsgrader för kvinnor och män 2011.......................................................... Jobbskatteavdragets långsiktiga arbetsutbudseffekter............................................ Andel kvinnor och män som gör skatteavdrag för RUT-tjänster........................... Befolkningen fördelad efter utbildningsinriktning och kön 2010 ......................... Andel kvinnor på vissa högskoleutbildningar /79, 1996/97 och 2006/07 .................................................................................................................. Andel kvinnor per åldersgrupp inom fyra yrkeskategorier .................................... Chefer efter sektor och kön 2009 ............................................................................ Anställda och företagare 2009 .................................................................................. Främsta anledning till deltidsarbete 2010 ................................................................ Genomsnittlig tid för hemarbete 2010/2011 samt förändring jämfört med 2000/2001 och 1990/1991 .................................................................................... Antal helårsekvivalenter i åldrarna som försörjs med sociala ersättningar och bidrag 2010 ................................................................................ Genomsnittlig arbetsinkomst och lön för kvinnor och män 2009......................... 2.10 Lönegap per sektor 20052010............................................................................... 2.11 Sysselsättningsgrad och löneskillnader i EU 2009 ................................................ Sammansättning av individuell disponibel inkomst 2009 ....................................... Disponibel inkomst för berörda personer med olika inkomstslag 2009................ Individuell disponibel inkomst i olika hushållstyper 2009 ..................................... Skattepliktiga transfereringar 2009 .......................................................................... Föräldrapenning 1999 och 2010 ............................................................................... Kvinnors genomsnittliga pension som andel av mäns för olika typer av Individuell disponibel inkomst för pensionärer efter typ av inkomst 2009 .......... Individuell disponibel inkomst för pensionärer efter civilstånd och U.1 Regeländringar som beaktats vid beräkning av politikens effekter 2006 2011/12:1 BILAGA 3 Effekter av regeringens politik på individuell disponibel inkomst för kvinnor och män 20062011................................................................................ Andel av befolkningen med eftergymnasial utbildning 19852010....................... Könsfördelning inom de 10 största yrkesgrupperna 2009 ..................................... Andel kvinnor i börsföretagens styrelser 2000-2010.............................................. Kvinnors lön i procent av mäns lön 19922010...................................................... Lönegap i olika sektorer 1973-2010......................................................................... Utbildningspremier för kvinnor och män 1992-2009 ............................................ Lönespridning för kvinnor och män 2009............................................................... 2.10 Lönespridning 19922009 ...................................................................................... Individuell disponibel inkomst för kvinnor och män efter ålder 2009.................. Individuell disponibel inkomst för kvinnor och män 19912009.......................... Uttag av föräldrapenningdagar fördelat efter kön 19742010............................... I ett internationellt perspektiv framstår som ett förhållandevis jämställt land. kan det konstateras att det finns bestående könsskillnader då det gäller den ekonomiska jämställdheten. Källan till den ekonomiska ojämställdheten står att finna på arbetsmarknaden men grunden läggs redan i skolan. Från gymnasiet och uppåt är utbildningsvalen starkt könsbundna. Kvinnor förvärvsarbetar i mindre utsträckning och har lägre lön än män. De arbetar oftare i yrken med låga löner och i den offentliga sektorn där lönerna i genomsnitt är lägre än i den privata. Kvinnor arbetar i högre grad deltid än män, men står för en större del av det obetalda hemarbetet. Om man lägger samman obetalt och betalt arbete, arbetar kvinnor och män ungefär lika mycket. Då man räknar om alla löner till heltid var den genomsnittliga månadslönen för kvinnor av männens 2010. Om man även korrigerar lönerna för olika lönepåverkande faktorer, t.ex. yrke, utbildning och ålder genom s.k. standardvägning, uppgick kvinnors månadslön till av männens 2010. All politik ska bedömas ur ett jämställdhetsperspektiv. Minskade marginaleffekter har förbättrat drivkrafterna till arbete . Genom att minskningen har varit större för kvinnor än för män har drivkrafterna till en mer jämställd arbetsfördelning stärkts. Jobbskatteavdraget beräknas på lång sikt öka antalet arbetade timmar för kvinnor och för män. I denna proposition föreslås bl.a. höjda bostadsbidrag för unga och för barnfamiljer samt höjt bostadstillägg till pensionärer, som direkt påverkar hushållens ekonomi. Effekterna av förslagen på den individuella disponibla inkomsten är i genomsnitt begränsade, men mer betydande för de grupper som är direkt berörda, och individuell disponibel inkomst förväntas initialt öka för kvinnor och för män. Utöver dessa reformer förväntas den sänkta mervärdesskatten på restaurang- och cateringtjänster indirekt påverka hushållens ekonomi dels genom att sysselsättningen ökar, dels genom att priserna på restaurangtjänster sjunker. Även effekterna av denna reform bedöms vara gynnsamma ur ett jämställdhetsperspektiv, i första hand för att 2011/12:1 BILAGA 3 kvinnors sysselsättning förväntas öka mer än männens, givet dagens könsfördelning i sektorn. Jämställdhetspolitiken inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet har 2010 tillförts , vilket innebär ett tiofaldigande av resurserna jämfört med tidigare. Resurserna har fördelats till insatser som syftar till att uppnå målen i jämställdhetspolitiken. Den största delen har satsats på att minska mäns våld mot kvinnor. avser regeringen att fullfölja den ambitiösa satsning för att förbättra jämställdheten som inleddes under förra mandatperioden (skr. 2011/12:3). Vid sidan av nya reformer och satsningar är en central utgångspunkt att följa upp och säkra hållbarheten i redan genomförda åtgärder. 1Den ekonomiska jämställdhetspolitikens inriktning och effekter 1.1Kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Regeringen har fastställt fyra delmål för jämställdhetspolitiken. Denna bilaga behandlar främst målet om ekonomisk jämställdhet, men berör även målet om jämn fördelning av det obetalda arbetet eftersom de är nära relaterade. De fyra delmålen för regeringens jämställdhetspolitik är: -En jämn fördelning av makt och inflytande. Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva samhällsmedborgare och att forma villkoren för beslutsfattande. -Ekonomisk jämställdhet. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Delmålet inbegriper samma möjligheter och förutsättningar för kvinnor och män i fråga om tillgång på arbete och samma möjligheter och villkor i fråga om såväl anställnings-, löne- och andra arbetsvillkor som utvecklingsmöjligheter i arbetet, bl.a. ur ett 2011/12:1 BILAGA 3 livscykelperspektiv - det avlönade arbetet ska också innebära ekonomisk trygghet och självständighet under pensionsåren. Delmålet omfattar också utbildningen, där de könsbundna studievalen ger effekt för högskoleutbildning och yrkesval. -Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjlighet att ge och få omsorg på lika villkor. Möjligheten att förena avlönat arbete med att ha en familj och att vårda relationer med närstående ska vara central i jämställdhetspolitiken. -Mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Kvinnor och män, flickor och pojkar, ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Regeringens huvudsakliga strategi för att uppnå dessa mål är jämställdhetsintegrering, kompletterat med särskilda åtgärder för att stimulera, utveckla och skynda på förändringsarbetet. Jämställdhet skapas i den normala beslutsprocessen och ett jämställdhetsperspektiv måste vara en integrerad del i det dagliga arbetet på alla nivåer och i alla stadier hos de aktörer som normalt är involverade i det politiska beslutsfattandet. Det är i budgetarbetet som jämställdhetsmålen kan omsättas i konkret ekonomisk politik. Målen för jämställdhetspolitiken kan inte uppnås genom åtgärder på enskilda politikområden, utan kräver ofta en bredare ansats där insatser på flera områden samverkar. Men jämställdhet är inte bara ett ansvar för den politiska sfären, utan för alla i samhället, inte minst arbetsmarknadens parter och arbetslivet i stort. Hur en familj väljer att fördela ansvar för olika uppgifter inom sig går utanför politikens gränser. Däremot är det politikens uppgift att skapa förutsättningar för att kvinnor och män ska kunna leva jämställt, och för att kvinnor och män, liksom flickor och pojkar, ska slippa sådana begränsningar av sina egna val som traditionellt styrts av könstillhörighet. För att uppnå bestående resultat är det nödvändigt med ett systematiskt och kontinuerligt jämställdhetsarbete. För att detta ska realiseras krävs politiskt engagemang och ett aktivt ledarskap, bl.a. genom jämställdhetsanalyser, statistik och uppföljning. Denna bilaga ska ses som en del av detta arbete. 1.2Den ambitiösa satsningen på jämställdhetspolitiken fortsätter Ekonomisk jämställdhet främjas av regeringens insatser som syftar till att minska utanförskapet och öka sysselsättningen. Det är viktigt att den ekonomiska politiken har ett jämställdhetsperspektiv. Arbete måste löna sig för såväl kvinnor som män. Jobbskatteavdraget gör det mer lönsamt att arbeta för såväl anställda som egenföretagare. Kvinnor har lägre inkomster och arbetar ofta deltid. Jobbskatteavdraget kan därför få större relativ betydelse för kvinnor än för män och bidra till ökade ekonomiska drivkrafter att gå från deltidstill heltidsarbete. Vidare bidrar jobbskatteavdraget till att göra det mer lönsamt för föräldrar att fördela föräldraledigheten mer jämställt. Arbete och ansvar för hem och familj måste gå att förena. Skattereduktionen för utgifter för hushållsarbete, det s.k. RUT-avdraget, underlättar för kvinnor och män att förena arbetsliv och familjeliv, vilket gynnar kvinnors arbetskraftsdeltagande. Regeringen har även infört en jämställdhetsbonus för att förbättra förutsättningarna för ett jämställt föräldraskap och jämställt deltagande i arbetslivet. Jämställdhetspolitiken inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet har 2010 tillförts , vilket innebär ett tiofaldigande av resurserna. Resurserna har fördelats till insatser som syftar till att uppnå målen i jämställdhetspolitiken. Vidare har regeringen valt att främja arbetet med jämställdhetsintegrering inom såväl statlig som regional- och verksamhet och att stimulera forskning och kunskapsutveckling inom jämställdhetsområdet. Arbetet mot alla former av mäns våld mot kvinnor, inbegripet prostitution och handel med människor för sexuella ändamål, har prioriterats och den största delen av anslaget inom den särskilda jämställdhetssatsningen har satsats på detta område.1 Även för perioden 20112014 avser regeringen att fullfölja den ambitiösa satsning för att förbättra jämställdheten som inleddes 1 Se vidare Redovisning av den särskilda jämställdhetssatsningen (skr. 2009/10:234). under förra mandatperioden.2 Vid sidan av nya reformer och satsningar är en central utgångspunkt att följa upp och säkra hållbarheten i redan genomförda åtgärder. lämnade regeringen skrivelsen En jämställd arbetsmarknad regeringens strategi för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet (skr. 2008/09:198) till . Insatser för jämställdhet inom arbetsmarknadsområdet och näringslivsområdet bör enligt regeringen ha följande inriktningar: -motverka könsuppdelningen på arbetsmarknaden och i näringslivet, -främja jämställda villkor för entreprenörskap, -jämställt deltagande i arbetslivet, samt -jämställda arbetslivsvillkor. Vid sidan av nya reformer och satsningar är en central utgångspunkt att följa upp och säkra hållbarheten i redan genomförda åtgärder, så att vunna erfarenheter införlivas i ordinarie verksamhet. Jämställdhetsintegrering är även i fortsättningen regeringens strategi för att nå de jämställdhetspolitiska målen, tillsammans med särskilda åtgärder för att stimulera, utveckla och skynda på utvecklingen. I syfte att förbättra uppföljningen av de jämställdhetspolitiska målen har regeringen givit () i uppdrag att utveckla jämställdhetsstatistiken och indikatorer kopplade till de olika målen. Regeringen har vidare givit i uppdrag att ta fram förslag till hur man kan utveckla denna bilaga i en mer analytisk riktning. 1.3Jämställdhet är bra för tillväxten Regeringens mål om ökad jämställdhet och hög tillväxt går hand i hand. Jämställdhet bidrar till ekonomisk tillväxt genom att människors kompetens och skaparkraft tillvaratas och främjas. Om kvinnor arbetade i lika hög grad som män och till samma lön skulle ökningen av BNP-ni- vån bli betydande. Under det svenska EU-ordfö- 2011/12:1 BILAGA 3 randeskapet arrangerades därför en konferens för att fördjupa kunskapen om sambandet mellan jämställdhet och tillväxt. För att få en hög och långsiktig tillväxt är det viktigt att tillgänglig arbetskraft används på bästa sätt. Under förklaras en stor del av tillväxten inom OECD-området av ökad kvinnlig sysselsättning. har uppskattat att hälften av tillväxten av arbetsutbudet och en fjärdedel av den ekonomiska tillväxten förklaras av den minskade skillnaden mellan kvinnors och mäns förvärvsdeltagande.3 Under det svenska ordförandeskapet poängterades jämställdhetspolitikens stora potential för att bidra till hållbar tillväxt, sysselsättning och social inkludering i EU2020-strate- gin. På uppdrag av regeringen togs en rapport om sambandet mellan jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning fram. Givet att kvinnors sysselsättningsgrad är lägre än männens, att andelen kvinnor som arbetar deltid är högre än andelen män samt att kvinnor har i genomsnitt lägre lön än män, finns det en outnyttjad resurs i ekonomin och potential att öka både sysselsättning och produktion. Tillväxtpotentialen har uppskattats till i och inom EU som helhet.4 Även om beräkningen är starkt stiliserad och är att betrakta som ett tak indikerar den att en mer jämställd arbetsmarknad medför positiva effekter på tillväxten. Om lönegapet minskade skulle arbetsutbudet öka De ojämställda lönerna bidrar till att upprätthålla arbetsfördelningen i hushållen, men också arbetsfördelningen på marknaden.5 Genom att kvinnor får sämre utbyte av lönearbete än män påverkas deras arbetsutbud negativt. Detta kan vara en av orsakerna till att kvinnor har såväl lägre arbetskraftsdeltagande som en högre andel deltidsarbetande än män. Olika faktorer styr arbetsfördelningen i hemmen. Normer och traditioner påverkar, men även ekonomiska drivkrafter. För hushållen medför kvinnors sämre utbyte av lönearbete att en traditionell arbetsfördelning, där männen ar- (2008) Gender and sustainable development. Economic, Social and Environmental Role of Women. ., Gender equality, economic growth and employment, 2 Se vidare Jämställdhetspolitikens inriktning 20112014 (skr. 2010/11:3). 5 SOU 2004:43 s. 14. 2011/12:1 BILAGA 3 betar på marknaden och kvinnorna utför mer av det obetalda arbetet i hemmet, är ekonomiskt lönsam. För samhället som helhet innebär detta att arbetskraften inte används på ett ekonomiskt effektivt sätt. En studie från visar att den negativa effekten av lönegapet på BNP främst förklaras av de negativa incitamenten.6 Att hushållen reagerar på ekonomiska drivkrafter är tydligt. Införandet av särbeskattningen i medförde att kvinnornas arbetsutbud växte snabbt. Man kan också se detta vid jämförelser mellan olika länder, där sysselsättningsgraden generellt sett är lägre i länder där makarna sambeskattas.7 Om lönegapet mellan könen minskade skulle kvinnors arbetsutbud öka som fördelningen av det obetalda arbetet sannolikt skulle bli mer jämställt. För att beräkna de potentiella vinsterna av en minskning av lönegapet mellan kvinnor och män har en modellsimulering genomförts.8 Enligt denna skulle en ökning av alla kvinnors löner medföra att sysselsättningen ökar med 4 100 helårspersoner för kvinnor och minskar med ca 800 helårspersoner för män. Netto innebär detta en sysselsättningsökning med ca 3 300 personer. Räknat i arbetade timmar innebär det en ökning för kvinnor och en minskning för män med 0,1 procent.9 Orsaken till att männens sysselsättning minskar är att kvinnornas högre arbetsutbud medför en annan arbetsfördelning inom hushållen. Den största delen av förändringarna förväntas i sammanboende hushåll där fler kvinnor kommer att arbeta fler timmar, men även ensamstående kvinnor skulle arbeta mer. Ökningen beräknas bli störst för dem som arbetar deltid, oftast kvinnor. Hela minskningen av männens arbetsutbud beräknas ske i sammanboende hushåll. I genomsnitt kommer dock ekonomin att förbättras för även sammanboende män, eftersom kvinnornas inkomster ökar mer än 6Cassels et al, The impact of a sustained gender wage gap on the Australian economy NATSEM 2009. 7Löfström, Å., Gender equality, economic growth and employment, 2009. 8Beräkningarna har genomförts med FASIT-modellens arbetsutbudsmodul. 9Cassels et al, The impact of a sustained gender wage gap on the Australian economy NATSEM 2009, har beräknat att en minskning av lönegapet med en procentenhet skulle medföra en ökning av BNP i . Det är endast inkomsterna för ensamstående män som inte påverkas. 1.4Drivkrafterna till arbete har förbättrats mest för kvinnor Regeringens politik är främst inriktad på att stärka arbetslinjen och på att göra det mer lönsamt att arbeta. Om man får behålla mer av en inkomstökning ökar viljan att arbeta. Den s.k. marginaleffekten visar hur stor andel av en bruttolöneökning som faller bort till följd av ökad skatt, ökade avgifter och minskade bidrag. Den genomsnittliga marginaleffekten har minskat för kvinnor och för män sedan regeringen tillträdde.10 Marginaleffekterna är högre för män än för kvinnor, se tabell 1.1. Detta beror på att kvinnor i genomsnitt har lägre inkomster än män och därmed i genomsnitt lägre marginaleffekter. För dem med allra lägst inkomst är dock marginaleffekten högre till följd av inkomstprövade bidrag. Tabell 1.1 Marginaleffekt för olika hushållstyper 2012 Procent och procentenheter. -10,0 -8,1 -7,2 -4,9 -6,5 -5,4 -5,5 -4,2 -6,0 -5,7 -5,6 -4,1 -6,2 -4,5 Anm: Inklusive åtgärder som föreslås i denna proposition. Källor: och egna beräkningar. 10 Redovisningen avser effekterna av den samlade politiken och inkluderar redan fattade beslut och förslagen i denna proposition. Hänsyn har enbart tagits till de förslag som berör individers och hushålls disponibla inkomst och som är möjliga att beräkna med den använda metodiken. Marginaleffekterna har minskat för såväl kvinnor som män. Minskningen har varit något större för kvinnor till följd av deras lägre inkomst. Orsaken till detta är i första hand jobbskatteavdraget som främst riktar sig mot låg- och medelinkomsttagare. Jämfört med 2006 har alltså drivkrafterna till en mer jämställd arbetsfördelning förbättrats. Trots att kvinnor i genomsnitt har lägre marginaleffekter än män är det inte givet att de tjänar mer på att öka sitt arbetsutbud räknat i kronor eftersom de har lägre lön. När hushållen överväger om de ska arbeta mer eller mindre ser de sannolikt till hur mycket mer eller mindre pengar de kommer att få i plånboken. I ett hushåll med sammanboende är det sannolikt att många tar hänsyn till vem som tjänar mest, eller förlorar minst, på att förändra sin arbetstid. Tabell 1.2 Utbyte av ökat arbetsutbud för olika hushållstyper 2012 Förändring av arbetsinkomsten vid en ökning av arbetsutbudet med . Kronor (löpande pris). Anm: Inklusive åtgärder som föreslås i denna proposition. Källor: och egna beräkningar. I tabell 1.2 visas hur mycket arbetsinkomsten räknat i kronor förändras vid en ökning av arbetstiden med en timme.11 Män tjänar i genomsnitt mer på att öka sin arbetstid än kvinnor. Orsaken till detta är att kvinnors lägre marginaleffekter inte väger upp effekten av mäns högre löner. Genom att hushållens inkomster räknat i kronor förändras mer då mannen ändrar 11 Arbetsinkomsten har räknats om till heltid och därefter dividerats med en antagen årsarbetstid på . 2011/12:1 BILAGA 3 sin arbetstid kostar det alltså hushållen mer att mannen går ner i arbetstid än kvinnan. Man kan därför konstatera att de ekonomiska drivkrafterna bidrar till att upprätthålla en traditionell arbetsfördelning, där kvinnan arbetar i hemmet och mannen på den öppna arbetsmarknaden. Allt för höga ersättningsnivåer i välfärdssystemen medför att arbete lönar sig i för liten utsträckning. är det viktigt att ersättningarna är tillräckligt höga för att utgöra ett väl fungerande skydd mot inkomstbortfall. Regeringens reformer av arbetslöshetsförsäkringen, sjukförsäkringen och skattesystemet syftar till att stärka arbetslinjen och göra det mer lönsamt att arbeta. I samtliga ersättningssystem är den genomsnittliga ersättningsgraden högst för dem med låga inkomster och ersättningsgraden avtar med stigande inkomst. Genom att kvinnor i genomsnitt har lägre lön är ersättningsgraden generellt sett högre för kvinnor, se tabell 1.3.12