prop · GZ031d2 · 2011-09-20 00:00:00 — Det som gör att utvecklingen skiljer sig åt mellan konsumtionen och kostnaderna i fasta priser är produktiviteten. Metoden som NR använder för att mäta konsumtionen möjliggör i teorin beräkningar av produktiviteten i kommunsektorn.163 En förutsättning för detta är dock att man kan mäta kvaliteten på verksamheten.164 En neddragning av personalen, dvs. kostnaderna, höjer sannolikt den uppmätta produktiviteten, som kvaliteten riskerar att bli sämre. I en sådan situation riskerar den uppmätta produktivitetsökningen att överskattas om inte den sämre kvaliteten också fångas upp i statistiken (och vice versa). En viktig faktor som styr hur mycket som produceras av verksamhet är inkomstutvecklingen i kommunsektorn, vilken i sin tur är starkt kopplad till konjunkturen. Andra viktiga faktorer är demografin, produk- 163Om endast kostnaderna skulle användas för att mäta konsumtionen skulle det dock inte vara möjligt att beräkna produktiviteten i kommunsektorn. Kostnaderna i fasta priser används till viss del i NR:s beräkningar av konsumtionen i fasta priser. Exempelvis använder NR uteslutande kostnaderna för att mäta landstingens konsumtion i sina preliminära utfall. 164I praktiken är det dock svårt att särskilja förändringar i produktivitet från förändringar i kvalitet. En anledning till varför det är svårt att mäta kvalitet (och därmed produktivitet) inom kommunsektorn är att värdet på de varor och tjänster som produceras inte prissätts på någon marknad. tivitet och politiska beslut. Kopplingen till inkomstutvecklingen i kommunsektorn är starkare för kostnaderna än för konsumtionen. I det följande beskrivs därför både hur kommunernas och landstingens konsumtion och kostnader i fasta priser varierar . 9.5.1Kommunal konsumtion och kostnader i fasta priser Den kommunala konsumtionen ökade förhållandevis starkt i fasta priser , men förväntas öka långsammare . Den mer återhållna konsumtionen 2011 beror på att merparten av de tillfälliga konjunkturstöden fasas ut. utvecklas elevunderlaget i grund- och gymnasieskolan förhållandevis svagt (se avsnitt 9.6). Den dämpade tillväxten 2012 beror till viss del på att de tillfälliga konjunkturstöden fasas ut, men också på inbromsningen på arbetsmarknaden . Inbromsningen på arbetsmarknaden innebär att skatteintäkterna utvecklas svagare i kommunsektorn och därmed finns det sämre förutsättningar att öka konsumtionsutgifterna givet att balanskravet ska uppfyllas. Diagram 9.4 konsumtion och kostnader i fasta priser Årlig procentuell förändring. Källor: och egna beräkningar. År 20132015, när återhämtningen på arbetsmarknaden (och därmed ökningen av kommunsektorns skatteintäkter) tar fart igen, väntas den kommunala konsumtionen i fasta priser öka något snabbare. Till detta bidrar också ett ökat elevunderlag i (se avsnitt 9.6). Konsumtionen väntas utvecklas något starkare än kostnaderna , främst 2011 2013. Det beror på att inkomstutvecklingen i kommunsektorn, som utvecklas förhållandevis svagt, tydligare är kopplad till kostnaderna än till konsumtionen. Det ekonomiska utrymmet att öka kostnaderna är således begränsat, i synnerhet 2012. En förutsättning för att konsumtionen ska öka i enlighet med prognosen är därför att produktiviteten i kommunsektorn ökar . Tabell 9.6 konsumtion och kostnader i fasta priser Årlig procentuell förändring i fasta priser. Utfall , prognos för 20112015. Konsumtion i fasta priser -0,4 -0,4 -0,4 -0,4 Källor: och egna beräkningar. För att följa utvecklingen av antalet sysselsatta och antalet arbetade timmar för välfärdstjänster kan man inte enbart se till den verksamhet som bedrivs direkt i regi. Överföringen av tjänster från kommunala till privata utförare har ökat trendmässigt och är en viktig förklaring till att antalet kommunanställda har minskat . Med kommunalt finansierad sysselsättning avses sysselsatta i kommuner och landsting samt hos privata utförare av välfärdstjänster. Det finns ingen statistik avseende antalet arbetade kommunfinansierade timmar och sysselsättningen i den privata sektorn. Uppgifterna för utfallsåren baseras därför på beräkningar. Antalet arbetade timmar väntas öka svagt Antalet kommunalt finansierade timmar166 beräknas öka 2011 efter att ha vänt upp redan under hösten 2010.167 De kommunalt finansierade timmarna ökar både i kommunsektorn och i den privata sektorn. Antalet arbetade timmar i den privata sektorn väntas öka relativt kraftigt , vilket medför att antalet kommunalt finansierade timmar totalt sett ökar snabbare än antalet arbetade timmar i kommunsektorn (se tabell 9.7). Antalet kommunalt finansierade timmar bedöms 2011 vara tillbaka på samma nivå som före den ekonomiska krisen. En förklaring till detta är de förbättrade ekonomiska förutsättningarna i kommunsektorn till följd av den snabba återhämtningen på arbetsmarknaden. Det tillfälliga konjunkturstödet bidrar också till bättre ekonomiska förutsättningar för kommunsektorn 2011 (se avsnitt 9.2.2). Diagram 9.5 Antal arbetade kommunfinansierade timmar Utfall , prognos 20112015. 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Anm.: ingår i kommunsektorn, och därmed också i den kommunalt finansierade verksamheten, . Källor: , och egna beräkningar. Konjunkturavmattningen medför att det ekonomiska utrymmet för att öka antalet arbetade timmar minskar. De kommunalt finansierade timmarna ökar därför i en långsammare takt . Antalet arbetade timmar i kommunsektorn förväntas minska något 2012, dels till följd av konjunkturavmattningen, dels till följd av överföringen av välfärdstjänster till privata utförare. Antalet arbetade kommunfinansierade timmar beräknas vara oförändrat för att sedan öka när återhämtningen på arbetsmarknaden och därmed skatteintäkterna i kommunsektorn ökar förhållandevis starkt. Tabell 9.7 Antalet arbetade kommunfinansierade timmar Utfall , prognos för 20112015. -0,3 -0,3 -0,4 -0,4 -0,3 1Kommunsektorn avser kommunala myndigheter enligt NR. 2Antalet faktiskt arbetade timmar fram är baserat på uppgifter från . Källor: , och egna beräkningar. Antalet sysselsatta beräknas vara tillbaka på samma nivå som före finanskrisen Den kommunalt finansierade sysselsättningen mätt i antalet sysselsatta väntas öka med ca 12 000 personer . Ökningen förväntas inträffa i både kommunsektorn och den privata sektorn. Den främsta förklaringen till att sysselsättningen ökar är att antalet arbetade kommunfinansierade timmar ökar. 165Se promemoria nr 6 2010, Kommunalt finansierad sysselsättning och arbetade timmar i privat sektor. 167Den finns inga kvartalsberäkningar för de kommunfinansierade timmarna i den privata sektorn. Det går därför inte med säkerhet att säga vilket kvartal som de totala antalet kommunfinansierade timmar vände upp. Antalet arbetade timmar i kommunsektorn (säsongsrensade) började dock öka , som de kommunfinansierade timmarna i privat sektor enligt beräkningar ökade väldigt starkt 2010. Diagram 9.6 Kommunalt finansierad sysselsättning och sysselsättning i kommunsektorn Utfall 19942010, prognos 20112015. Kommunfinansierad verksamhet exklusive plusjobb Kommunfinansierad verksamhet inklusive plusjobb Sysselsättning i kommunsektorn inklusive plusjobb Sysselsättning i kommunsektorn exklusive plusjobb 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Anm.: ingår i kommunsektorn, och därmed också i den kommunalt finansierade verksamheten, . Källor: , och egna beräkningar. beräknas den kommunalt finansierade sysselsättningen vara tillbaka på samma nivå som före finanskrisen. Ökningen av den kommunalt finansierade sysselsättningen väntas uteslutande uppstå i den privata sektorn. I takt med att konjunkturen förbättras väntas antalet timanställda och vikarier öka. En sådan utveckling medför att kommun- och landstingsanställda i genomsnitt kommer att arbeta färre timmar än , vilket innebär att sysselsättningen inte minskar i kommunsektorn under dessa år, trots att antalet arbetade timmar minskar något. Den årliga ökningstakten för antalet sysselsatta förväntas av den anledningen bli något högre än ökningstakten i antalet arbetade timmar i kommunsektorn 20112013. Tabell 9.8 Kommunfinansierad sysselsättning Utfall , prognos för 20112015. Årlig förändring i tusentals personer 1Kommunsektorn avser kommunala myndigheter enligt nationalräkenskaperna. 2Antalet faktiskt arbetade timmar fram är baserat på uppgifter från . Källor: , och egna beräkningar. Den kommunalt finansierade sysselsättningen väntas ta fart i takt med att antalet arbetstillfällen på arbetsmarknaden ökar. Cirka 35 000 fler beräknas vara sysselsatta i kommunalt finansierad verksamhet 2015 jämfört I tabell 9.8 redovisas hur sysselsättningsökningen beräknas vara sammansatt 20112015. Trots att den kommunfinansierade sysselsättningen förväntas öka 20112015 så faller den kommunfinansierade sysselsättningen som andel av den totala sysselsättningen i ekonomin något (se diagram 9.7). Diagram 9.7 Kommunfinansierad sysselsättning som andel av totala sysselsättningen i ekonomin Utfall 19942010, prognos 20112015. Anm.: ingår i kommunsektorn, och därmed också i den kommunalt finansierade verksamheten, . Källor: , och egna beräkningar. 9.6Demografi och kostnader i skola och omsorg I detta avsnitt ges en fördjupad beskrivning av utvecklingen av demografin och kostnaderna i skola och omsorg. Ett syfte med avsnittet är att beskriva den demografiska utvecklingen. Demografin har stor betydelse för volymutvecklingen av både den kommunala konsumtionen och de kommunala kostnaderna. Ett annat syfte med avsnittet är att beskriva volymutvecklingen av kostnaderna uppdelade på olika ändamål. Procentuell andel av kommunernas totala verksamhetskostnader Källor: , Kommun- och landstingsdatabasen samt egna beräkningar. Kostnadsmässigt är hälso- och sjukvård, och äldreomsorgen de tre största verksamhetsområdena i kommunsektorn. Av dessa har och äldreomsorgen haft en ganska återhållen utveckling . Kostnadsutvecklingen inom de olika verksamheterna beror bl.a. på hur olika åldergrupper utvecklas, politiska ambitioner och ekonomiskt utrymme. Ett sätt att beräkna hur kostnaderna förhåller sig till den demografiska utvecklingen är att jämföra hur olika åldersgrupper i samhället förändras och sedan relatera detta till utvecklingen av kostnaderna för den kommunala verksamhet som respektive åldersgrupp efterfrågar. Avvikelser i utvecklingen mellan demografin och kostnaderna återspeglar till stor del förändringar i produktivitet och kvalitet inom den kommunala verksamheten. För att undersöka hur kostnaderna är relaterade till olika åldersgrupper kan man se till styckkostnaden, dvs. kostnaden uttryckt i fasta priser för verksamheten i förhållande till antalet användare. Av diagram 9.9 framgår att kostnaden per barn i förskola har ökat . Delvis kan detta förklaras av att andelen ettåriga barn som går i förskola har ökat , och att de yngsta barnen är de mest kostnadskrävande. Ett färre antal elever i har bidragit till att kostnaden per elev i har blivit högre. Styckkostnaden för äldreomsorgen, som här beräknas för antalet äldre i befolkningen som är eller äldre, minskade under de inledande åren av , delvis till följd av att fler äldre bor kvar längre i hemmet än tidigare (se diagram 9.9). Diagram 9.9 Styckkostnader i förskola, grundskola, gymnasieskola och äldreomsorg (i fasta priser, nivå) per förskolebarn, grundskoleelev och person som är eller äldre. Äldreomsorg (höger skala) Anm.: Styckkostnaden för äldreomsorgen är beräknad genom att dividera kostnaderna för äldreomsorg med antalet personer som är eller äldre. Om kostnaderna i stället hade dividerats med antalet personer som är eller äldre så hade styckkostnaden blivit lägre. , Kommun- och landstingsdatabasen och egna beräkningar. I diagram 9.109.13 beskrivs kostnadsutvecklingen i de olika kommunala verksamheterna.168 Kostnaderna i diagrammen motsvarar en tredjedel av kommunsektorns verksamhet. Antalet barn i förskolan har ökat kraftigt som elevantalet i har sjunkit har efterfrågan på förskoleplatser ökat kraftigt. För att möta en högre efterfrågan på dessa tjänster har också antalet platser utökats och utgifterna för verksamheten ökat. Utbyggnaden av antalet förskoleplatser, i kombination med en högre andel ettåringar, har sannolikt bidragit till att den årliga ökningstakten i kostnaderna (i fasta priser) för förskolan har ökat mer än den årliga ökningen av antalet barn 20052007. har kostnaden dock ökat i linje med ökningen av antalet barn. Antalet barn i förskolan väntas fortsätta öka 20112015, men i en långsammare takt. 168 Siffrorna är baserade på uppgifter från kommunernas räkenskapssammandrag. Kostnaderna är omräknade till fasta priser med hjälp av prisdeflatorn som används vid beräkningen av kommunernas konsumtion i fasta priser enligt den s.k. kostnadsmetoden (priser). Framskrivningarna av antalet barn i förskolan, elever i samt antalet personer som är utgår från uppgifter från och befolkningsprognos. Diagram 9.10 Antalet barn och kostnader i förskolan Index (100=2000) Barnantal (vänster skala) Kostnader (vänster skala) och egna beräkningar. Diagram 9.12 Elevantal och kostnader i gymnasieskolan Index (100=2000) Elever (vänster skala) Kostnader (vänster skala) och egna beräkningar. Antalet elever i har minskat och kostnaderna har därför ökat mindre än i övriga verksamheter. Kostnaden per elev i har dock ökat 2004 2009 (se även diagram 9.9). Diagram 9.11 Elevantal och kostnader i Index (100=2000) Elever (vänster skala) Kostnader (vänster skala) och egna beräkningar. har antalet elever i gymnasieskolan ökat med , som kostnaden per elev har minskat något. I takt med att förskolans växande barnkullar uppnår skolåldern sker en gradvis expansion av . är gymnasieskolan inne i en anpassning till ett vikande elevunderlag. Kostnaderna för äldreomsorgen har minskat i förhållande till antalet äldre Kostnaderna för äldreomsorgen har minskat i förhållande till antalet äldre . Detta förhållande speglar en utveckling där de äldre i större utsträckning bor kvar hemma med utökad hemtjänst som komplement. På kostnadssidan motsvaras detta verksamhetsskifte av relativt sett lägre resurstillförsel till särskilt boende i förhållande till insatser i ordinärt boende. Som framgår av kostnadsandelarna i diagram 9.9 så har kommunernas resursfördelning till äldreomsorgen också minskat något i förhållande till övriga ändamål. ökar antalet personer i åldrarna . Det är framför allt gruppen som ökar. Den grupp som kräver mest omsorg, personer , är dock oförändrad . Diagram 9.13 Antalet äldre och kostnader i äldreomsorgen Index (100=2000) Antal äldre (vänster skala) Kostnader (vänster skala) Anm. : Äldre personer innefattar personer som är eller äldre. Källor: och egna beräkningar 9.7Beräkningarna i budgetpropo- vårpropositionen, dock har bl.a. prognosen för sitionen jämfört med beräkningarna ekonomiska vårproposition Kommunsektorns finansiella sparandet har reviderats upp med ca enligt NR. Det är intäkterna från skatter som blivit högre än som tidigare redovisades som preliminärt utfall. Detta påverkar dock inte den förväntade utvecklingen eftersom prognosen för skatteintäkterna 2010 ekonomiska vårproposition var i linje med det nu redovisade utfallet. Även det ekonomiska resultatet är opåverkat av denna utfallsrevidering eftersom resultaten i de kommunala boksluten inte ändras till följd av dylika revideringar. rör prognosändringarna mindre belopp. Prognosen för inkomsterna från skatter har justerats upp något till följd av att återhämtningen i ekonomin varit starkare än väntat. Även konsumtionsutgifterna beräknas bli något högre av detta skäl än vad som bedömdes i vårpropositionen. Sammantaget beräknas både det finansiella sparandet och det ekonomiska resultatet bli högre 2011. Prognosen för kommunsektorns finanser 20122015 har i huvudsak reviderats ned i förhållande till bedömningen i vårpropositionen. Den väntade konjunkturavmattningen i svensk ekonomi medför att framför allt tillväxten av det kommunala skatteunderlaget reviderats ned i förhållande till bedömningen i vårpropositionen. Skatteunderlaget beräknas 2014 och 2015 i huvudsak växa i enlighet med bedömningen i kapitalinkomster reviderats ned. Eftersom prognosprincipen för att beräkna utgifterna för konsumtion utgår från antagandet att kommuner och landsting i viss utsträckning anpassar verksamheten till det utrymme som ges av inkomsterna har även prognosen för konsumtionsutgifterna reviderats ned. Den lägre prognosen för övriga utgifter är i huvudsak hänförlig till kapitalutgifterna. Det finansiella sparandet och ekonomiska resultatet har reviderats ned för 20122015 i förhållande till bedömningen i vårpropositionen. Tabell 9.9 Budgetpropositionen i förhållande till ekonomiska vårproposition Källor: och egna beräkningar. Den offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskuld 10 Den offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskuld Den offentliga sektorns finansiella sparande är i balans 2011 och nära balans 2012, samt förstärks därefter . beräknas överskottet uppgå till av BNP. Den offentliga sektorns finansiella ställning är stark, trots den finansiella kris som inleddes . Den finansiella förmögenheten är positiv och den konsoliderade bruttoskulden (Maastrichtskulden) uppgick av BNP, vilket understiger referensvärdet inom EU på högst av BNP med god marginal. Statens finansiella sparande och budgetsaldo vänds till överskott och statsskulden minskar . Till följd av balanseringsmekanismen väntas ålderspensionssystemets finansiella sparande vara i balans eller positivt under samtliga år . Kommunsektorns finansiella sparande vänds till ett underskott 2011. Kommuner och landsting beräknas redovisa ett fortsatt negativt finansiellt sparande 20122015. Avmattningen av den ekonomiska återhämtningen leder till en försämring av de offentliga finanserna jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition. Den finansiella krisen som inleddes har medfört en kraftig försämring av de offentliga finanserna inom EU. I detta avsnitt redovisas den offentliga sektorns finanser enligt redovisningsprinciperna i nationalräkenskaperna (NR). Skatter och statsbidrag redovisas dock enligt den ordning som gällde innan den genomgripande revideringen av NR i maj 2010.169 Därmed ansluter redovisningen bättre till redovisningen i statens budget och till den kommunala redovisningen. Det innebär dock att skatter och statsbidrag för delsektorerna (staten, ålderspensionssystemet och den kommunala sektorn) avviker från den nuvarande redovisningen i NR. Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn och dess delsektorer påverkas emellertid inte av denna avvikelse. Redovisningen av inkomster och utgifter för den konsoliderade offentliga sektorn påverkas inte heller. 169 Förändringen i NR är föranledd av att inte accepterar att statens skatteintäkter från hushållens direkta skatter har ett negativt värde. Det beror på att skattereduktionerna, främst avseende pensionsavgifterna och jobbskatteavdraget, är större än den statliga inkomstskatten. Av denna anledning redovisar NR en del av kommunalskatterna och den allmänna pensionsavgiften som transfereringar från staten i stället för skatteintäkter och socialavgifter till den kommunala sektorn respektive ålderspensionssystemet. Förändringen medför att högre skatteinkomster och utgifter redovisas för den statliga sektorn i NR. 10.1Utgifts- och inkomstförändringar för restaurang- och cateringtjänster, beräknas I detta avsnitt redovisas översiktligt budgeteffekterna av dels de reformer och den finansiering som föreslås eller aviseras i denna proposition, dels de reformer och den finansiering som tidigare beslutats eller aviserats. I redovisningen förutsätts, med några särskilt angivna undantag, att de angivna anslagsförändringarna motsvaras av lika stora utgiftsförändringar. minska inkomsterna med 2012, 2013, 2014 och med 2015. I tabell 10.1 ingår de indirekta effekter som uppstår till följd av de föreslagna eller aviserade utgifts- och inkomstreformerna. Om en reform ger upphov till en indirekt effekt medför det att nettoeffekten på den offentliga sektorns finansiella sparande skiljer sig från den direkta bruttoeffekten på budgeten (se vidare avsnitt 6.21). Föreslagna utgifts- och inkomstförändringar I tabell 10.1 redovisas de sammantagna effekterna på det finansiella sparandet i den offentliga sektorn av föreslagna eller aviserade utgifts- och inkomstförändringar i denna proposition, i förhållande till bedömningarna ekonomiska vårproposition. Även förslagen i propositionen Höständringsbudget har beaktats, utom de där medel tillförs transfereringsanslag utan att någon ny reform föreslås. För dessa anslag föreslås att anslagna medel höjs för att finansiera redan tidigare beslutade regelsystem, till följd av förändringar i volymer eller makroekonomiska förutsättningar. Av tabellen framgår således hur utformningen av politiken har förändrats sedan vårpropositionen. En detaljerad beskrivning av de inkomst- och utgiftsförändringar som föreslås i denna proposition finns i avsnitt 6 och 8.2. De föreslagna åtgärderna på budgetens utgifts- och inkomstsida medför att den offentliga sektorns finanser försvagas med 2011, 2012, 2013, 2014 och med 2015, jämfört med beräkningarna i den ekonomiska vårpropositionen. Av tabell 10.1 framgår vidare hur de föreslagna och aviserade reformerna påverkar de takbegränsade utgifterna och hur dessa ska justeras för att redovisningsmässigt överensstämma med det finansiella sparandet i den offentliga sektorn. Bland förslagen till utgiftsreformer finns satsningar på infrastruktur och arbetsmarknadspolitik. Sammantaget beräknas de föreslagna reformerna medföra högre utgifter med 2011, 2012, 2013, 2014 och med 2015. De föreslagna reformerna som påverkar budgetens inkomstsida, t.ex. sänkt mervärdesskatt Tabell 10.1 Föreslagna utgifts- och inkomstförändringar 20112015, effekt på offentliga sektorns finansiella sparande Förändring i förhållande till ekonomiska vårproposition. Justering för olika redovis- ningsprinciper i statens budget -1,0 -0,1 -0,1 -0,1 -3,7 -8,4 -7,6 -7,1 Indirekta effekter av skatter2, 3 -3,6 -6,0 -5,4 -5,2 -1,1 -15,0 -17,3 -14,1 -12,4 1 föreslagna och aviserade anslagsförändringar beskrivs närmare i avsnitt 8.2.1. Anslagsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket för staten ingår inte. Vidare ingår inte medel som i propositionen Höständringsbudget föreslås tillföras transfereringsanslag. 2Effekterna på de offentliga finanserna av föreslagna och aviserade förändringar av skatteregler beskrivs närmare i avsnitt 6.21. 3Med indirekta effekter avses här budgeteffekter från förändrade priser och löner vid oförändrade volymer. 4Se avsnitt 7.1.3. Källa: Egna beräkningar. Förändringar jämfört med föregående år I tabell 10.2 redovisas de samlade budgeteffekterna av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna reformer, inklusive finansieringen av dessa, i förhållande till föregående år. På detta sätt redovisas på en övergripande nivå regeringens prioriteringar. De reformer som redovisas avser både utgifts- och inkomstsidan på statens budget. Indirekta effekter av utgiftsreformer på budgetens inkomstsida ingår inte. Tabell 10.2 Utgifts- och inkomstförändringar 20102015 i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt föreslagna och aviserade reformer och finansieringar, effekt på offentliga sektorns finansiella sparande Budgeteffekt i förhållande till föregående år. -1,5 -3,1 -3,6 -4,3 -4,9 Justering för olika redo- -6,2 -5,3 -2,0 varav stöd till kommuner -13,0 -2,9 -2,7 -0,3 -0,8 -1,0 -9,2 -2,4 -5,5 -3,9 -4,5 -14,1 -6,8 -4,0 -2,9 Indirekta effekter av skatter -1,0 -0,3 -0,4 -1,1 -14,6 -7,8 -3,8 -0,7 förändringar, effekt på finansiella sparande1,6 -38,1 -1,4 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar . 1För utgiftsreformer innebär minustecken anslagsminskningar eller att temporära program upphör eller minskar i omfattning. För inkomstreformer innebär minustecken att skatteinkomsterna minskar.