prop · GY03101d2 · 2011-04-14 00:00:00 — ROT-avdraget (reparation, underhåll, om- och tillbyggnad) förklarar den största delen av ökningen i reduktioner för hustjänster och beräknas uppgå till . Men även RUT-avdraget (rengöring, underhåll, tvätt) fortsätter att öka och beräknas 2011 ha uppgått till jämfört med 2008. Arbetsgivaravgifterna ökade med (6,) jämfört med till följd av lönesummans utveckling. avgifterna utgörs i princip av avgiftssatsen gånger lönesumman. Jämfört med 2010 minskade skatt på kapital med . Skatt på kapital från hushåll minskade med () framför allt till följd av högre ränteutgifter, vilket ökar skattereduktionerna. Skatt på företagsvinster ökade med (4,) och förklaras av ökade vinster. Flertalet bolag visade starka resultat 2011 trots att det fjärde kvartalets resultat innebär en svag avslutning . Skatt på konsumtion och insatsvaror ökade med (1,). Intäkter av mervärdesskatt ökade med . Hushållens konsumtionsutgifter i löpande priser ökade . Investeringarna i näringslivet ökade starkt, bland annat ökade bostads-investeringarna, vilket också bidrar till ökade momsintäkter. Skatt på energi och miljö minskade med jämfört med . Skatt på alkohol och tobak ökade med medan skatt på vägtrafik minskade med . Intäkter av avgifter och andra ersättningar har minskat med . Det beror bland annat på att och Svenska kraftnäts uppdragsintäkter minskat. Arbetslöshetsavgifter för arbetslöshetsförsäkringen minskade också. Däremot tillkom intäkter från spektrumauktioner hos med . Bidragsintäkter har minskat med nästan . Minskningen förklaras till största delen av minskade intäkter av AP- fondsmedel, som avser AP-fondernas nettobidrag för utbetalningarna av pensioner . AP-fondens nettobidrag till staten blev lägre eftersom ökningen av socialavgifter och allmänna pensionsavgifter varit betydligt högre än ökningen av utbetalda pensioner. Diagram 3.2 Statens kostnader Kostnader för statens egen verksamhet Av statens kostnader utgjordes av transfereringar, varav transfereringar till hushåll var den största delen. Kostnaderna för statens egen verksamhet utgjorde och nettokostnaden för statsskulden och övriga finansiella kostnader . Diagram 3.3 Transfereringar per sektor Diagram 3.3 visar transfereringar i form av lämnade bidrag och andra överföringar fördelade på mottagarsektorer enligt nationalräkenskapernas indelning. Den realekonomiska indelningen redovisas även utifrån anslagen på budgeten. Av diagram 3.3 ovan framgår att hushållssektorn är den dominerande mottagaren av statliga transfereringar. Transfereringarna till hushåll innefattar bl.a. ålderspensioner, sjuk- penning, föräldrapenning, barnbidrag och arbetslöshetsersättning, men även bidrag till organisationer inom t.ex. utbildningsområdet eller biståndsområdet. Kommunerna tar emot av transfereringarna i olika former av statsbidrag, företagssektorn och utlandet, i form av bistånd och EU-avgifter, tar emot av de statliga transfereringarna. Kostnaderna för transfereringar, exklusive avsättningar till fonder, uppgick till . De ökade därmed med . Transfereringar till hushåll har netto minskat marginellt. Bland transfereringarna till hushåll har kostnaderna för arbetsmarknadsområdet minskat med . Arbetslöshetsersättningen har minskat med och aktivitetsstöd har minskat med . Lönegarantiersättningen har ökat med främst på grund av rekonstruktion och konkurs. Transfereringar till hushåll avseende socialförsäkringen minskade med netto. Kostnaderna för ålderspensioner vid sidan av statens budget minskade med vilket beror på den automatiska balanseringen inom pensionssystemet. Premiepensioner har däremot ökat med . Den ökningen beror på att antalet pensionärer ökar på grund av stora årskullar födda och på att varje ny årskull som går i pension har större andel i det nya pensionssystemet. Ersättning vid ålderdom, som avser anslagsfinansierade pensioner och stöd som garantipension och bostadstillägg, har endast ökat marginellt jämfört med . Kostnaden för sjukpenning ökade med (). har antalet sjukfall ökat något. Orsaken till ökningen av antalet sjukfall är att många av de som tidigare uppnått maximal tid i sjukförsäkringen, och därför varit utan ersättning från sjukförsäkringen, nu på nytt kan söka ersättning. Aktivitets och sjukersättningen minskade med (10,). Minskningen förklaras främst av ett fortsatt nettoutflöde till ålderspensionssystemet. Stöd till personer med funktionsnedsättning inkluderar även kommunernas andel av kostnader för assistansersättning vilken ökade med (4,). Huvudmannaskapet för personlig assistans innehas av staten men finansieringsansvaret är delat. De ökade kostnaderna för assistansersättning beror på ökade timkostnader men även på att antalet personer som får assistansersättning ökade. Dessutom ökade antalet timmar per person och vecka. Inom området ekonomisk trygghet för familjer och barn ökade föräldraförsäkringen med och kostnaderna för barnbidragen med . Utgifterna för socialförsäkringsförmånerna inom familjepolitiken påverkas av flera faktorer såsom antal födda barn, barnkullarnas storlek, föräldrarnas löneutveckling och konjunkturen. har antalet födda barn minskat något. Trots denna minskning har utgifterna för föräldrapenning, barnbidrag och tillfällig föräldrapenning ökat. Det beror bland annat på att det finns fler barn i åldrarna samt på höjda löner vilket påverkar ersättningsnivån. De högre kostnaderna för barnbidrag förklaras också av att nivån för flerbarnstillägg höjdes 2011. Transfereringar till den kommunala sektorn har fortsatt att öka trots att det tillfälliga konjunkturstödet 2010 nu är borta. Det förklaras dels med en ökning av den kommunalekonomiska utjämningen och stabiliseringspolitiska åtgärder på grund av den relativt svaga inkomstutvecklingen. Den kommunalekonomiska utjämningen har även ökats som kompensation för ytterligare sänkning av skatten för pensionärer genom förhöjt grundavdrag. Transfereringarna till kommuner ökade totalt med jämfört med . De allmänna bidragen till kommuner ökade med . Den kommunalekonomiska utjämningen till kommuner och landsting har ökat med 8,8 respektive . Bidrag för läkemedelsförmånerna har minskat med . Bland transfereringar till utlandet har kostnaden för bistånd och andra internationella bidrag genom Sida och 2010 även ökat med . Avgiften till EU ökade med . Avgiften redovisas här periodiserad till skillnad mot redovisningen på statens budget. Avsättningen till fonder ökade med . Avsättningen till Kärnavfallsfonden har ökat med då räntan på reala placeringar och realisationsvinsterna ökat. 3.1.4Kostnader för statens egen verksamhet Kostnaderna för statens egen verksamhet (exklusive arbetsgivaravgifter för statsanställda) uppgick till 2011, vilket är en ökning med jämfört med . Statens personalkostnader ökade med nära . Ökningen avser framför allt pensionskostnaderna och beror på att dessa var särskilt låga föregående år då avsättningen för pensioner minskade, medan avsättningen ökade efter bl.a. förändrade beräkningsgrunder. kronor (3,). Mest minskade Försvarsmyndigheternas materielinköp. 3.1.5Resultat från andelar i hel- och delägda företag Resultatet från andelar i hel- och delägda företag minskade med . Det resultat som redovisas baseras främst på bolagens redovisade nettoresultat enligt respektive årsbokslut. Resultatet för har försämrats med jämfört med under vilket försäljning av dotterbolag medförde en realisationsvinst på . resultat har minskat med bland annat på grund av minskade volymer och priser. AB redovisade ett försämrat resultat med 1,5 miljarder och förbättrat sitt resultat med tack vare högre priser på järnmalm. 3.1.6Nettokostnad för statsskulden och övriga finansiella intäkter och kostnader Nettokostnaden för statsskulden ökade med jämfört med . De orealiserade valutavinsterna har minskat med som räntekostnaderna för upplåning i svenska kronor 16 miljarder till största del beroende på att statens försäljning av aktier i gav en vinst på . I balansräkningen redovisas värdet av statens samtliga tillgångar, skulder och kapital per . Byggnader, mark och annan Maskiner, inventarier, Andelar i hel- och delägda SUMMA KAPITAL OCH SKULDER Statens nettoförmögenhet är lika med skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde. Statsskulden, som i huvudsak motsvarar statsbudgetens ackumulerade underskott över åren, svarar för den övervägande delen av skulderna och därmed den negativa nettoförmögenheten. Vid utgången av 2011 var nettoförmögenheten -, dvs. staten hade en nettoskuld på motsvarande belopp. Det är en förbättring med jämfört med då nettoförmögenheten var -. Nettoförmögenhetens förändring fördelad på balansräkningens olika delar kan sammanfattas enligt nedan: Förändringen av nettoförmögenheten kan även beskrivas på följande sätt: Årets överskott enligt resultat- Värdeförändringar av aktier och andelar Förändringen av nettoförmögenheten är i första hand hänförbar till årets överskott i resultaträkningen på . Därutöver påverkas nettoförmögenheten av enstaka transaktioner som förändrar tillgångars eller skulders värde utan att de redovisas över resultaträkningen. En återkommande förklaringspost är förändringar av aktier och andelar som redovisas direkt i balansräkningen, t.ex. förändringar av statligt ägda bolags egna kapital som inte är hänförbart till periodens resultat. uppgick dessa effekter till - . Jämförelse med nettoförmögenheten enligt definitionen i nationalräkenskaperna För att belysa sambandet mellan olika sätt att redovisa statens finansiella ställning görs en jämförelse mellan nettoförmögenheten i balansräkningen och nationalräkenskaperna (NR). NR:s beräkningar finns inte färdigställda och jämförelsen görs därför . uppgifter har dessutom kompletterats på några punkter för att öka jämförbarheten. Skillnaden mellan balansräkningens nettoförmögenhet vid utgången av 2010 på - och den beräkning i anslutning till NR som gjorts ekonomiska vårproposition på innebär att NR- beräkningen visar en positiv nettoförmögenhet som är högre än vad som redovisas i balansräkningen. Skillnaderna beror dels på olika värderingsprinciper, dels på olika avgränsning av staten. Den enskilt största skillnaden beror på att fasta realtillgångar i NR värderas till återanskaffningsvärdet, dvs. restvärdet efter avskrivningar räknas upp med prisindex samt med moms medan fasta realtillgångar i balansräkningen värderas till ursprungligt anskaffningsvärde. Detta står för av skillnaden i förmögenheten. En annan stor del beror på att NR använder marknadsprisvärdering där sådan finns tillgänglig, t.ex. för vissa aktieinnehav och för skulder i form av bl.a. statsobligationer. Beredskapstillgångar ingår endast till den del det inte avser krigsmateriel och kringutrustning till krigsmateriel. I fråga om avgränsning ingår som kapitalandel i NR och inte endast med grundfonden. Dessutom finns andra mindre skillnader. För tillgångar och skulder i övrigt tas främst vissa stora myndigheter med omfattande finansiell verksamhet med i NR. Fordringar och skulder av löpande karaktär är till största delen inte med i NR. I anslutning till not 41 visas de viktigaste skillnaderna . 3.2.2Övriga förändringar i balansräkningen Under ökade de totala tillgångarna med till . De materiella anläggningstillgångarna ökade med . Väganläggningar har invärderats som färdigställda till ett värde av . Större objekt som öppnats för trafik är Partihallsförbindelsen vid Tingstadstunneln i , E4 , Tvärleden Osby- , Väg 31 förbi , samt väg 68 . Värdet av järnvägsanläggningar som färdigställts uppgår till . Större projekt som färdigställts är inklusive resecentrum, samt ökad kapacitet på . Pågående nyanläggningar har ökat med nära . Ökningen avser till största delen järnvägsprojekt vid vilket bl.a. omfattar i , inklusive tunnel genom , /Vänernbanan och . De finansiella anläggningstillgångarna ökade med . Andelar i hel- och delägda företag ökade med . Ökningen av andelsvärdet för uppgick till . Förändringen utgörs främst av årets resultat som uppgår till samt kassaflödessäkring positiv påverkan med 1,6 miljarder huvudsakligen orealiserade värdeförändringar av el-derivat som används för prissäkring av andelsvärdets ökning med . Utdelning av har reducerat värdet. har minskat andelsvärdet med främst förklarat av utdelning till staten av . Årets resultat uppgick till . Övriga fordringar har minskat med jämfört med föregående år. Vid utgången av 2010 redovisade en fordran på på kommuner och landsting avseende slutreglering av kommunalskatt för . redovisar en skuld på . Slutavräkningen av kommunalskatt kan variera starkt mellan åren. Slutavräkningen görs andra året efter inkomståret. Då justeras de totala slutliga kommunalskattemedlen mot de preliminära medel som betalades ut till kommuner och landsting under inkomståret. fordringar på skattekontot har Dessa placeringar utgörs i huvudsak av låneinstituts obligationer () (2,5 miljarder redovisade inga kortfristiga placeringar . Fonder ökade med jämfört med och mest ökade Stabilitetsfondens behållning (). Avsättningar för pensioner ökade med som påverkade avsättningen var ändrade beräkningsgrunder med , riktlinjerna), netto, med medan avsättningen minskade med på grund av utbetalade förmåner. kronor och uppgick vid 2011 års minskade med och lån i utländsk valuta minskade med . Den andel av statsskulden som upptas i utländsk valuta minskade något, från . För en närmare beskrivning av statsskuldens utveckling, se kapitel 4 Statsskuldens utveckling. Övriga skulder ökade med främst vid . tar upp lån i svenska kronor och genom skuldbytesavtal (kron/valutaswappar) omvandlas lånen till skuld i utländsk valuta. Genom dessa swapptransaktioner uppstår en kreditrisk och för att hantera denna ingår man s.k. . Storleken på säkerheterna beror på marknadsvärderingen på de underliggande derivaten den aktuella dagen och varierar kraftigt . Vid utgången av 2011 var de högre än 2010. skulder till kommuner och landsting avseende slutreglering av kommunalskatt står för av ökningen. Finansieringsanalysen visar statens betalningar fördelade på avsnitten statens verksamhet, investeringar, utlåning och finansiella aktiviteter. Finansieringsanalysen visar även förändringen av respektive avsnitts påverkan på statens nettoupplåning . Statens nettoupplåning definieras som förändringen av statsskulden justerad för orealiserade valutakursförändringar. Uppgifterna avseende finansieringsanalysen har hämtats från resultat- och balansräkningarna samt från den information som myndigheterna rapporterat in till statsredovisningssystemet eller från myndigheternas årsredovisningar med eventuella kompletteringar. -1 033 769 -1 032 471 Finansiellt netto för statens Kassaflödet i den del som avser statens verksamhet, dvs. intäkter, transfereringar och statens egen verksamhet enligt resultaträkningen, uppgick till , vilket netto är högre än föregående år. Inbetalningarna avseende skatter m.m. har ökat med . Kassaflödet påverkas negativt av att förändringar av fordringar och skulder som redovisas under posten Justeringar till betalningar är lägre jämfört med . Det beror på ökningar av kortfristiga placeringar men också att skulderna ökade kraftigt . Summa investeringsutgifter uppgick till , vilket är en stor minskning med jämfört med . De finansiella investeringarna har minskat vilket främst beror på aktieförvärvet i samt kapitaltillskott till och . De materiella investeringarna har sjunkit med , där den största skillnaden avser sista etappen av som redovisades bland investeringar med . Investeringarna i försvarssektorn har också fortsatt att minska. Det negativa kassaflödet från investeringsverksamheten har begränsats av inkomster från försäljning av finansiella anläggningstillgångar. Det avser främst aktier i men även . Statens nettoutlåning har ökat, från att ha varit särskilt låg . Årets nyutlåning, förutom studielån, avser främst lån till samt en tillfällig utökning av lånet till . Nettobetalningar för finansiella aktiviteter uppgick till -, vilket innebär att det negativa kassaflödet från finansiella aktiviteter ökade med . Det negativa kassaflödet från statens upplåningsverksamhet har ökat och skulderna har minskat framför allt som följd av att förutbetalda överkurser vid upplåning har minskat jämfört med . Statens nettoupplåning visar förändringen av statens upplåning justerad för valutakursförändringar i utländsk valuta. Statens nettoupplåning var åter negativ, dvs. staten har minskat sina lån som följd av det positiva budgetsaldot. Statsskulden minskade med och orealiserade valutakursförändringar påverkade upplåningen endast i begränsad omfattning. 3.3.6Samband mellan resultaträkningen och utfallet på statens budget I nedanstående tabell visas sambandet mellan resultaträkningens överskott och saldot i statens budget 2011. Tabellen visar de huvuddelar som skiljer resultaträkningen från statens budget, nämligen poster som finns med i resultaträkningen men inte medför betalningar, förändringar av fordringar och skulder samt övriga transaktioner som medfört betalningar. Posterna finns med i finansieringsanalysen, men i en annan struktur. Genom dessa tre delar är det möjligt att gå från resultaträkningens saldo till finansieringsanalysens saldo. Därefter visas justeringsposter hänförbara till statsskulden som utgör skillnaden mellan finansieringsanalysens saldo och saldot i statens budget. Tabell 3.4 Samband mellan resultaträkningens överskott och utfallet för statens budget 2011 Justeringar för poster som ej medför Justeringar för förändringar av ford- Övriga transaktioner som påverkar Justeringar hänförbara till statsskul- Förändring av inomstatliga innehav av värdepapper, skuldkorrigeringar samt Transaktioner som ingår i resultaträkningen men inte medför betalningar omfattar resultatandelar i hel- och delägda företag som är intäkter som Kostnader som inte medför betalningar omfattar avskrivningar, nedskrivningar med och avsättningar och fondering med åt motsatt håll. Förändringar av fordringar och skulder har medfört betalningar, men inte påverkat resultaträkningen. Skulderna avseende främst skatter har ökat vilket ger en positiv påverkan på likvida medel. Fordringarna har ökat avseende främst kortfristiga placeringar hos , vilket ger en negativ påverkan. Nettoförändringen av fordringar och skulder ger en negativ påverkan på likvida medel med nära . Övriga transaktioner som påverkar betalningar är investeringar som gav ett utflöde av likvida medel netto, med hänsyn till sålda tillgångar, med . Statens utlåning, netto, påverkade kassaflödet negativt med nära , medan utdelningar bolag gav ett inflöde på knappt är därför endast - 0,5 miljarder Justeringar som är hänförliga till statsskulden Finansieringsanalysens saldo var positivt med , vilket dock är lägre än överskottet i statens budget på . Att nettoupplåningen därmed är negativ innebär att staten amorterat på sina lån. Skillnaden mellan statens nettoupplåning och saldot på statens budget beror på att det finns transaktioner som påverkar statsskulden men som inte påverkar budgetens saldo. Å andra sidan finns transaktioner som påverkar budgetens saldo men som påverkar statsskulden först i efterföljande perioder, t.ex. kortfristiga placeringar. Ökning av kortfristiga placeringar medfört att statsskulden har ökat nära utan att saldot på statens budget har påverkats. Andra poster har påverkat lånebehovet men inte statsskulden, det avser förändring av myndigheters innehav av statspapper och skuldskötselåtgärder vilket sammantaget påverkat statsskulden med . Årsredovisningen för staten upprättas enligt bestämmelserna i 10 kap. budgetlagen (2011:203). Den grundas på de statliga myndigheternas årsredovisningar, vilka upprättas enligt förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. 3.4.1Redovisningsprinciper samt resultat- och balansräkning Räkenskapsåret utgörs av kalenderår. Kostnader och intäkter redovisas enligt bokföringsmässiga grunder, dvs. oberoende av när betalning sker. De konsoliderade resultat- och balansräkningarna och finansieringsanalysen är uppställda enligt reglerna i 10 kap. 9 och 10 §§ budgetlagen och de mer detaljerade regler som regeringen beslutat i 13-15 §§ förordningen (2011:231) om underlag för årsredovisning för staten. Budgetlagen och förordningen om årsredovisning och budgetunderlag reglerar grundläg- Dessa utgör, tillsammans med den praxis som utvecklats i årsredovisningen för staten och de praktiska ställningstagandena som varit nödvändiga vid upprättandet, de tillämpade redovisningsprinciperna. Denna praxis består av de lösningar för olika områden som, när de inte bedömts oväsentliga, anges nedan under rubrikerna Omklassificeringar av poster och Kommentarer till särskilda poster. När nya områden redovisas i årsredovisningen för staten, för vilka inomstatlig reglering eller praxis ännu inte utvecklats, hämtas i förekommande fall vägledning från principer som framgår av internationella redovisningsstandarder för offentlig sektor respektive principer som tillämpas i den privata eller kommunala sektorn. Flera företeelser är dock specifika för statlig verksamhet i och ställningstaganden måste därför göras i enskilda fall. Årsredovisningen för staten upprättas med de statliga myndigheternas årsredovisningar som grund och med information som rapporterats särskilt till statsredovisningen. Principerna för värdering och klassificering av intäkter och kostnader samt tillgångar och skulder utgår därigenom från bestämmelserna i förordningen om årsredovisning och budgetunderlag. Undantag kan finnas om en myndighet har medgetts undantag från dessa regler och sådana fall där särskilda principer tillämpas på den konsoliderade nivån. Transfereringar redovisas enligt bokföringsmässiga grunder, dvs. det år kostnaden hänför sig till. I de flesta fall anses kostnaden sammanfalla med utbetalningen. Periodisering görs endast när kostnaden är tydligt hänförlig till ett visst år. Skatteinkomsterna redovisas fullt periodiserade, dvs. det år intäkterna hänför sig till. Eftersom många skatter taxeras i efterhand per kalenderår, är det slutliga utfallet från taxeringen inte känt förrän efter det aktuella årets utgång. Redovisningen av skatter i årsredovisningen för staten grundas därför till viss del på bedömningar av förväntat taxeringsutfall och inbetalningar. Metoden för beräkning av periodiserade skatter bygger på modeller för olika skatteslag och för totalsammanställningar som byggts upp inom och och har utvecklats och anpassats successivt. Denna struktur ger bättre information om skatterna för året än löpande skatteinbetalningar, eftersom metoden beaktar den makroekonomiska utvecklingen och förändringar i skattereglerna redan det år dessa avser och inte först när betalning sker. och andra berörda myndigheter redovisar löpande debiterade och betalda skatter. Skatterna kan delas in i två huvudkategorier. Den första är skatter som hänförs till period (månad) i nära anslutning till inbetalningen eller deklarationen, vilket gäller för mervärdesskatt, socialavgifter och de flesta punktskatter. Den andra är skatter som beslutas vid den årliga inkomsttaxeringen och där den löpande inbetalningen endast är preliminär. Det gäller hushållens och företagens inkomstskatter, fastighetsskatt, skattereduktioner m.m. När uppgifterna för årsredovisningen för staten för ett visst år tas fram, finns ett i det närmaste korrekt slutligt utfall för många av de nämnda skatterna som redovisas . Metoden innebär däremot att framför allt för hushållens och företagens inkomstskatter grundas det redovisade utfallet på en bedömning grundad på kontrolluppgifter, redovisade preliminärskatter, den ekonomiska utvecklingen, utvecklingen på aktie- och fastighetsmarknaden och annan information. Utifrån den informationen görs en prognos på de intäkter som slutligt kommer att betalas in för året och den ligger till grund för beräkning av den redovisade intäkten. Även för övriga skatter tas dock hänsyn till förväntade tilläggsdebiteringar, omprövningar m.m. som avser skatter för den aktuella redovisningsperioden.