prop · GZ031d30 · 2011-09-20 00:00:00 — Den pågående (dir. 2011:24) har bl.a. i uppdrag att överväga om förhandlingsordningen är tidsenlig eller om den kan ersättas med ett annat förfarande som ger de berörda grupperna insyn i för dem viktiga processer. Vid förhandlingarna avseende biblioteksersättning har överenskommelsens medlingsmöjlighet utnyttjats. Medlingen har inte resulterat i ett avtal mellan parterna om grundbeloppets storlek. Regeringen har därför i enlighet med den ursprungliga överenskommelsen fastställt grundbeloppet för hemlån av originalverk till och . Den totala biblioteksersättningen beräknas därmed till . Förhandlingar om 2012 års grundbelopp pågår . Regeringen avser att återkomma till om biblioteksersättningens storlek . För att ge förutsättningar att befästa sin position som ledande institution inom det svenska och internationella konstlivet beräknar regeringen att tillförs . är det mest välbesökta i , med nära 578 000 besökare varav 88 000 på . inledde sin verksamhet och är det första exemplet i på att en nationell institution öppnar en regional filialverksamhet. Stöd till bild- och formområdet Anslaget 4:4 Bidrag till bild- och formområdet tillförs bl.a. som en förstärkning av stödet till särskilda utställare. Bild- och formområdet är ett expansivt område med många nya aktörer, inte minst utanför storstadsregionerna. Dessutom finns flera privata initiativ, däribland Fotografiska i , som bidrar till att öka intresset för konstområdet. Bildkonsten blir också i ökande grad internationell, vilket leder till att arbetsmarknaden vidgas för bild- och formkonstnärer. I och framhålls att den ökade dynamiken inom fältet, som uppstår genom ökad internationalisering och den ökade specialiseringen, kan leda till högre kvalitet, starkare konkurrens och livligare konstdebatt men att utvecklingen också ställer nya krav på bl.a. stipendie- och bidragssystem. Det är därför angeläget att stärka stödet till aktörer på området. I propositionen Tid för kultur (prop. 2009/10:3) gjorde regeringen bedömningen att det finns behov av en ny bidragsordning för stöd till förnyelse och utveckling inom kulturområdet, en ny aktör som skulle kunna fungera som komplement och alternativ till de övriga statliga myndigheternas bidragsgivning och ta tillvara de positiva erfarenheter som bidragsgivningen genom Stiftelsen gett. Detta utmynnade i att regeringen tillsatte kommittén Kulturbryggan en ny form för stöd till förnyelse och utveckling inom kulturområdet (Ku 2010:04, dir. 2010:77). Kulturbryggan har etablerat en försöksverksamhet som ska fördela medel till nyskapande kulturprojekt. För detta har avsatts. Ändamålet med verksamheten är dels att främja kulturell verksamhet som bygger på nya uttryck, teorier eller metoder, dels att främja nya verksamhets- och finansieringsformer inom kulturområdet. Kulturbryggan ska, parallellt med att bedriva försöksverksamhet, utreda frågan om en långsiktig verksamhetsform. En rapport med förslag om verksamhetsform ska redovisas . En slutrapport om försöksverksamheten ska lämnas . En breddad finansiering av kultur Staten, landstingen och kommunerna satsade 2009 tillsammans på kulturområdet. Av dessa medel bidrog staten , landstingen och kommunerna . Den offentliga finansieringen är en viktig förutsättning för kulturens infrastruktur och den konstnärliga utvecklingen. Regeringen välkomnar att kulturens finansiering även breddas genom extern finansiering, bl.a. i form av sponsring. arrangerade därför ett seminarium om kultursponsring där kulturaktörer, sponsorer, näringsliv, myndigheter och sponsringsfrämjande aktörer deltog. Syftet med seminariet var att sprida kunskap om kultursponsringens möjligheter inom ramen för de skatteregler som är gemensamma för både idrotts- och kultursponsring. Myndigheten för kulturanalys har också ett viktigt uppdrag att analysera kulturområdets samlade finansiering. I propositionen Tid för kultur (prop. 2009/10:3) gjorde regeringen bedömningen att samarbetet mellan landets operainstitutioner behöver utvecklas för att främja konstnärlig förnyelse och för att öka utbud av och tillgång till föreställningar runt om i landet. I samarbete med övriga opera- och balettinstitutioner fick (Operan), i egenskap av nationalscen, i uppdrag att analysera förutsättningarna och föreslå nya former för samverkan. Regeringen tillförde även Operan . Även Kungliga Dramatiska teatern () har av regeringen fått i uppdrag att pröva sitt uppdrag som nationalscen. Tillsammans med andra scenkonstinstitutioner avser Operan att ta fram en nationell plan 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 för att stärka samverkan och kompetensutveckling inom opera, musikteater och dans och öka tillgängligheten (dnr Ku2011/862/KV). Operan tecknar även ett utvecklat uppdrag som bl.a. innebär att bredda verksamhetens tillgänglighet och angelägenhetsgrad och utveckla verksamheten mot barn och unga. Denna ambitionshöjning bedömer Operan vara möjlig att genomföra med förstärkt extern finansiering och omfattande omprioriteringar. bedömer att nationalscenens uppgift är att reflektera över förändringar på kultur- och samhällsområdena och att utveckla teaterverksamheten med hänsyn till såväl teaterns historiska sammanhang som dess nutida ställning (dnr Ku2011/468/KV). framhåller att teatern är en viktig mötesplats för ett offentligt samtal, om såväl samhälleliga som konstnärliga frågor och beskriver hur hela scenkonstkunnande ska kunna dra nytta av nationalscenen. Operan och är statligt helägda aktiebolag och följer samma regelverk som privatägda bolag. Därutöver beslutar regeringen om s.k. riktlinjer som förtydligar uppdragen som nationalscen. De förslag till förändringar i dessa riktlinjer som nationalscenerna för fram kommer regeringen att ta ställning till i samband med att riktlinjer för nationalscenerna beslutas. Den analys av verksamheten vid (dnr Ku2011/1209/KV) som Statskontoret genomfört och redovisat visar att det finns behov av att vidareutveckla styrningen av myndigheten. Enligt Statskontoret bör flexibiliteten i bidragsgivningen öka och roll inom ramen för kultursamverkansmodellen tydliggöras. Vidare behöver i ökad grad belysa uppnådda effekter och resultat. Statskontoret anser även att rollfördelningen mellan Myndigheten för kulturanalys och bör förtydligas. Regeringen avser att vidareutveckla styrningen av Statens kulturråds verksamhet. Detta arbete kommer att ske mot bakgrund av de förändringar som skett inom kulturområdet. Översyn av form- och designområdet I enlighet med bedömningen i budgetpropositionen har en översyn av form- och designområdet påbörjats. Översynen ska bl.a. innefatta en analys av hur form- och design- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 frågorna generellt kan uppmärksammas och tillgängliggöras i högre grad. I analysen ingår även att bedöma om det finns nya former för samverkan och samordning som bör övervägas med hänsyn till befintliga verksamheter inom form- och designområdet. En analys ska också göras av hur form- och designfrågor kan synliggöras i ökad grad samt hur ett väl fungerande nätverk för detta område kan skapas. Satsningen på att digitalisera biografer, som inletts , fortsätter. Digitaliseringen av biografer på den kommersiella marknaden går snabbt. Inom kommer den övervägande delen av filmdistributionen att vara digital och tillgången till analoga filmkopior minskar. Biografer, främst på mindre orter, riskerar att slås ut på grund av omställningskostnaderna. Regeringen avser därför att tillföra Stiftelsen sammanlagt för att digitalisera biografer. Genom den digitala tekniken kan biografer över hela landet erbjuda inte bara aktuella filmer snabbt, utan även ett betydligt mer varierat utbud av film än vad som är möjligt. Biograferna får också möjlighet att visa opera-, musik- och teaterföreställningar och även stora idrottsevenemang eller dataspelstävlingar skulle kunna göras tillgängliga på motsvarande sätt. Den digitala visningstekniken ger även nya möjligheter till ökad tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning, exempelvis synskadade, för vilka teknik med i förväg inspelade syntolkningsljudspår kan utvecklas. Ett av målen för statens filmstöd är att förbättra villkoren för kvinnors filmskapande. Andelen kvinnor bland svenska filmskapare har ökat, men männens dominans är fortfarande tydlig, bl.a. inom regi av lång spelfilm. Det gäller även för debuterande unga filmregissörer. Regeringen har mot den bakgrunden beslutat om ett bidrag till Stiftelsen på för stöd till unga kvinnors filmskapande i s.k. växthusverksamhet . aviserade regeringen att tillföra ytterligare för ändamålet . Ny branschsamverkan för svensk film De filmpolitiska insatserna i finansieras bl.a. genom ett avtal mellan staten och olika aktörer på filmområdet samt genom statliga bidrag och enskilda satsningar. Det nu gällande avtalet, filmavtal, gäller efter förlängning t.o.m. . En modell för finansiering av filmpolitiska insatser är att branschen och staten även fortsättningsvis gemensamt bidrar till produktion av ny svensk film. Regeringens målsättning är därför att få till stånd en ny branschsamverkan för svensk film före . Med anledning av detta beslutade regeringen att utse en särskild utredare (förhandlare) med uppdrag att få till stånd en ny branschsamverkan mellan staten och berörda aktörer för finansieringen av stöd till svensk film. Förhandlaren ska enligt uppdraget eftersträva en långsiktig och breddad samverkan där fler verksamma aktörer än bidrar. Parallellt med förhandlingarna övervägs alternativa lösningar, för det fall det visar sig att det inte är möjligt att få till stånd en ny branschsamverkan för svensk film. Nästa tillståndsperiod för radio och tv i allmänhetens tjänst Nuvarande sändningstillstånd för programföretagen med uppdrag i allmänhetens tjänst, dvs. (), () och () gäller . I enlighet med beslut (prop. 2008/09:195, bet. 2009/10:KrU3, rskr. 2009/10:61) har det skett en avstämning i form av en kontrollstation. Inom ramen för denna hölls ett möte med representanter för , , och . Inför mötet hade programföretagen lämnat in skriftliga underlag till (dnr Ku2011/807/MFI, Ku2011/392/MFI, Ku2011/416/MFI resp. Ku2011/423/MFI). Regeringen tillsatte en kommitté med uppdrag att utarbeta ett underlag om radio och tv i allmänhetens tjänst inför nästa tillståndsperiod som inleds 2014 (Ku 2011:05). Kommittén ska redovisa sitt uppdrag . Medel för att göra SR:s, SVT:s och tillgängliga Hos SR, SVT och UR finns arkiv med ett rikt kulturarv bestående av radio- och tv-sändningar från flera decennier, vilka i huvudsak har producerats med medel från radio- och tvavgiften. Det är angeläget att arkiven görs tillgängliga för allmänheten . De ändringar i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk som trädde i kraft gör det enklare att få till stånd heltäckande avtal om återutnyttjande av material i programföretagens arkiv som sänts ut före . Programföretagen ges därmed förutsättningar att digitalisera och göra mer av sina omfattande programarkiv tillgängliga, t.ex. via internet. Detta arbete är emellertid förenat med stora kostnader. SR, SVT och UR har därför begärt extra medel från rundradiokontot. Regeringen beräknar i denna proposition att programföretagen får en extra tilldelning på sammanlagt från rundradiokontot 2012 i syfte att öka tillgängliggörandet av arkiven. Av den extra tilldelningen ska gå till UR, som enligt sitt uppdrag ska bedriva programverksamhet inom utbildningsområdet i allmänhetens tjänst. Utbildningsområdet är väl avgränsat programmässigt, tekniskt och upphovsrättsligt. UR:s program är relevanta inom utbildningen varför det är särskilt angeläget att arkiverat material är tillgängligt. Generellt är det mer kostsamt att göra tvsändningar tillgängliga jämfört med radiosändningar. Av den extra tilldelningen beräknar regeringen därför att ska gå till SR och ska tilldelas SVT. Regeringen bedömer att den extra tilldelningen för att göra arkiven tillgängliga också ger SR och SVT förbättrade möjligheter att fullgöra det uppdrag som bolagen har att fördjupa, utveckla och vidga sitt kulturutbud. Kommittén om radio och tv i allmänhetens tjänst inför nästa tillståndsperiod (dir. 2011:51) har bl.a. fått i uppdrag att behandla frågan om ansvaret för programföretagens arkiv. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Enligt anslagsvillkoren för och ska den del av allmänproduktionen i programföretagens rikssändningar som produceras utanför uppgå till . Regeringen har på nytt låtit utvärdera villkorets effektivitet, med avseende på programföretagens uppgift att spegla förhållanden i hela landet. Regeringen lägger i denna proposition förslag som innebär att det s.k. 55-procentsvillkoret för och avskaffas (se avsnitt 14.6). Förhandsprövning av nya programtjänster i SR, SVT och UR har beslutat att nya permanenta programtjänster eller andra tjänster av större betydelse som SR, SVT och UR vill lansera ska anmälas till regeringen för godkännande (prop. 2008/09:195, bet. 2009/10:KrU3, rskr. 2009/10:61). Regeringen har i enlighet med vad som aviserades i propositionen utarbetat en modell för hur prövningen av sådana anmälningar ska ske. uppdrog regeringen åt Myndigheten för radio och tv att genomföra förhandsprövningarna. Förhandsprövningarna ska innefatta såväl tjänstens allmänna värde som dess marknadspåverkan, vilket följer av (prop. 2008/09:195, s. 38 f.). Enligt bestämmelser i radio- och tv-lagen har kabeloperatörer skyldighet att vidaresända SVT:s sändningar. Skyldigheten är avsedd att motverka risken för att hushåll som betalar radio- och tvavgift och vars hem är kabelanslutna inte har fri tillgång till SVT:s kanaler. I propositionen En ny radio- och tv-lag (prop. 2009/10:115) bedömde regeringen att det fortfarande finns ett behov av en lagstadgad vidaresändningsplikt för att tillgodose allmänhetens intresse av tillgång till allsidig upplysning. Regeringen avsåg att återkomma till frågan om även tilläggstjänster för personer med funktionsnedsättning, såsom textning, tolkning, uppläst text eller liknande teknik, ska omfattas av vidaresändningsplikten. Vidare ska nationella regler om vidaresändningsplikt ses över regelbundet enligt det europeiska regelverket för elektroniska kommunikationer. Regeringen har därför uppdragit åt Myndigheten för radio och tv att göra en översyn av radio- och tv-lagens regler om vidaresändnings- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 plikt, bl.a. när det gäller frågan om tilläggstjänster. Myndigheten ska redovisa sitt uppdrag . Regeringen beräknar att får ett tillskott med för att möjliggöra förstärkning av kansliet. har fått nya uppgifter, bl.a. till följd av ändrade regler för prövningarna av presstöd. De nya uppgifterna innebär att nämndens prövning har blivit mer omfattande och att nya frågeställningar, bl.a. ökade krav på redovisning av kostnader för tidningsutgivning, ska hanteras. Dessa nya krav liksom behov av analys och arbete med utvecklings- och uppföljningsfrågor gör att kansliet behöver förstärkas. Den föreslagna förstärkningen bedöms leda till ökad professionalitet och effektivitet vid myndigheten. arbete är viktigt för att bidra till öppna och rättvisa stödsystem samt för att skapa förutsättningar så att fria medier kan etableras, växa och utvecklas. Regeringen avser att tillsätta en utredning med uppdrag att göra en översyn av presstödets inverkan på mediemångfalden och konkurrensen inför beredning av nödvändiga ändringar av presstödssystemet efter 2016. Teknikutveckling inom taltidnings- och talboksområdet Arbetet med att utforma statens framtida engagemang inom taltidnings- och talboksverksamheterna är fortsatt angeläget. Inriktningen bör vara att säkerställa den framtida tillgången till taltidningar och talböcker och effektivisera användningen av de statliga medel som anslås för verksamheterna. En övergång till produktion med talsyntes och distribution via internet leder till förbättrad tillgänglighet bl.a. genom att i princip hela dagstidningen kan göras tillgänglig och att den kan tas emot överallt där det finns möjlighet till internetuppkoppling. Ökade möjligheter till nedladdning av talböcker och s.k. envägslån för punktskriftsböcker ger också bättre tillgänglighet. Åtgärderna bedöms leda till lägre kostnader och därmed en effektivare användning av statliga medel. Talboks- och (TPB) och () lämnade en delredovisning med anledning av regeringens uppdrag om den framtida taltidningsverksamheten. I delrapporten föreslås att det statliga stödet till inlästa taltidningar som distribueras via radions FM-nät (radiotidningar) respektive per post (kassett-/cd-tidningar) upphör efter en övergångsperiod. Stöd bör därefter endast lämnas för talsyntestidningar som distribueras via internet, alternativt kan tas emot via fast telefoni. Vidare föreslås att införandet av ett nytt system bör ske med början 2013 och att en övergång bör vara genomförd . Uppdraget ska, efter ytterligare halvårsvisa delredovisningar, slutredovisas . Förslagen i delrapporten, liksom i tidigare lämnade rapporter , bereds inom . Sänkning av avgifterna för kommersiell radio Den kommersiella radion har haft lönsamhetsproblem sedan starten . Genom den nya radio- och tv-lagen som trädde i kraft togs betydande steg för att förbättra villkoren för den kommersiella radion, bl.a. genom slopad innehållsreglering och bättre möjligheter till sponsring. De tillståndshavare som fick tillstånd före betalar generellt de högsta avgifterna, som innehållskraven numera är desamma för alla tillståndshavare oavsett avgift. För de förstnämnda tillståndshavarna kan den nuvarande avgiften minska möjligheten att utveckla verksamheten. Regeringen föreslår i denna proposition (utgiftsområde 1 ), i enlighet med vad som aviserades i budgetpropositionen , att avgifterna för dem som sänder analog kommersiell radio, och har tillstånd som ursprungligen meddelades före , ska sänkas med totalt . Sänkningen ska fördelas proportionellt mellan tillståndshavarna i förhållande till respektive tillstånds andel av de totala avgifterna. Regeringen föreslår att anslaget 11:2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen förstärks med för att möjliggöra ett tillskott till Nordiskt informationscenter för medie- och kommunikationsforskning (Nordicom). Under de som Nordicom har haft i uppdrag att dokumentera den svenska medieutvecklingen har verksamheten och produktionen hållit hög kvalitet. Den kunskap om medier och medieutvecklingen som finns samlad vid Nordicom är extra värdefull i präglad av snabb teknisk utveckling och förändringar i mediekulturen. De ökade möjligheterna i dagens komplexa medielandskap gör att fler aktörer i samhället ser ett behov av att ta del av, och använda, denna kunskap. Detta bekräftas av de senaste årens ökade efterfrågan på Nordicoms publikationer och sakkunskap. För att enklare och mer effektivt kunna tillgodose denna efterfrågan finns behov av en utveckling av Nordicoms infrastruktur. Regeringen anser att den särskilda satsningen Idrottslyftet som inleddes bör fortsätta. Folkhälsomålen ska vara det centrala i fördelningen av Idrottslyftets medel. Den fortsatta satsningen bör ha en ännu närmare koppling till skolans arbete för att främja fysisk aktivitet och goda motionsvanor. Satsningen bör breddas till att även stödja andra typer av motionsaktiviteter än idrott, t.ex. genom samverkan med friluftsorganisationer och syfta till att nå fler barn och ungdomar, särskilt flickor samt barn med invandrarbakgrund. Regeringen har beslutat att ska lämna en redovisning av hur arbetet har inletts, och vilka initiativ som har tagits för att skapa samverkansprojekt med andra centrala organisationer som administrerar fysisk aktivitet för barn och ungdomar. Redovisningen ska omfatta hur samverkan sker mellan skolor, idrottsföreningar och andra föreningar som bedriver friluftsliv och andra former av fysisk aktivitet och motionsverksamhet för barn och ungdomar. Uppföljning av statens stöd till idrotten ) vid Gymnastik- och fick regeringens uppdrag att genomföra en fördjupad analys av det samlade elitstödets utformning och verkan samt övrig verksamhet som stärker idrottsutövares internationella konkurrenskraft. ska även analysera i vilken omfattning idrottens organisation och verksamhet på alla nivåer medverkar till att uppfylla syftet med statsbidraget 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 att människor med annan kulturell och etnisk bakgrund än svensk ska bli mer delaktiga i idrotten. En ny nationell antidopningsorganisation mot dopning lämnade betänkandet Antidopning En ny väg för arbetet mot dopning (SOU 2011:10). Betänkandet har remissbehandlats. Utredningen föreslår att staten och en ny nationell antidopningsorganisation . Utredningen föreslår att bolaget tar över delar av det antidopningsarbete som bedrivs inom . Även andra idrottsorganisationer utanför föreslås kunna få stöd. Beredning av utredningens förslag pågår inom . förväntas lägga förslag till nya sektorsprogram inom kultur- och medieområdet inför den nya programperiod som börjar 2014. Regeringen vill i detta sammanhang lyfta fram betydelsen av att utveckla de kulturella och kreativa näringarna inom ramen för 2020-strategin, inte minst i EU:s s.k. flaggskeppsinitiativ såsom Innovationsunionen och En digital agenda för . Kulturprogrammet har bidragit till ökad rörlighet för kultursektorn och skapat möjligheter till dialog, utbyte, samarbete och pilotsatsningar. Programmet har visat på kulturens roll i utvecklingen av samhället och dess ekonomiska betydelse. Regeringen bedömer att Kulturprogrammet i stort har fungerat bra och att några större förändringar i syfte och inriktning inte bör ske inför den nya programperioden. Det finns dock bl.a. behov av att förenkla administrations- och finansieringsreglerna, underlätta för små aktörer och s.k. korta projekt samt att tydliggöra barn- och ungdomsperspektivet. Även för Mediaprogrammet är regeringens bedömning att den nuvarande strukturen är väl balanserad och har rätt inriktning, dvs. att komplettera de nationella och regionala filmproduktionsstöden genom stöd till för- och efterproduktion samt distribution. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 programmet bör behålla denna inriktning som det finns behov av att bl.a. tydliggöra barn- och ungdomsperspektivet och ge mer tyngd åt utvecklingsstödet som är särskilt betydelsefullt för de mindre aktörerna. Programmet Ett säkrare internet syftar till att främja en säkrare användning av internet för barn. Regeringen anser att programmet generellt sett fungerar bra. Programmet skulle dock tjäna på att renodlas till förebyggande insatser, mediekompetens och digital kompetens. I samband med att EU genom artikel 165 i EUF-fördraget gavs behörighet att stödja, samordna och komplettera medlemsstaternas insatser inom idrott har också frågan om ett europeiskt idrottsprogram väckts. Regeringens utgångspunkt är att idrottspolitiken först och främst är en nationell angelägenhet. Det är därför viktigt att varje enskilt förslag på det idrottspolitiska området bedöms utifrån subsidiaritetsprincipen och principen om en fri och självständig idrottsrörelse. Mervärden för åtgärder på EU-nivå kan främst återfinnas i ett arbete med information och tolkning av EU- lagstiftning som berör idrottsrörelsen samt i att hitta lösningar på gränsöverskridande problem som idrotten inte kan hantera på egen hand, t.ex. arbetet mot dopning. Regeringen anser därför att det ännu inte framkommit tillräckliga skäl för att avsätta medel från EU-budgeten för inrättandet av ett europeiskt idrottsprogram. Internationellt samarbete på kulturområdet innehar ordförandeskapet i 2013. Förberedelserna för ordförandeskapet startar och intensifieras . Olika aktiviteter under ordförandeskapet kommer främst att finansieras inom ramen för befintlig budget och myndigheters ordinarie verksamhet. /arrangerar i en scenkonstfestival som detta år har som tema. Denna festival utgör en sällsynt plattform för kulturutbyte och innebär att kunskap om nordisk kultur kan spridas samt att det nordiska samarbetet under det svenska ordförandeskapet främjas.