prop · GZ031d18 · 2011-09-20 00:00:00 — Kommissionens översyn av EU:s samarbete inom civilskyddsområdet innefattar bl.a. en anpassning av de legala instrumenten d.v.s. besluten om gemenskapsmekanismen och det finansiella instrumentet till de förändringar Lissabonfördraget och övrig policyutveckling har medfört . I lagstiftningsförslagen kommer förslag från rådsslutsatserna om en utvecklad europeisk responskapacitet att ingå. Det är angeläget att även fortsatt deltar aktivt i dessa diskussioner då regeringen vill stärka EU som aktör och fortsätta diskussionen om hur unionen kan bidra till förbättrad internationell humanitär respons, byggd på medlemsstaternas egna resurser och existerande strukturer. FN:s övergripande och samordnande roll får dock inte undermineras eller kompliceras. fick 2010 det tredje och sista av de stora kombinationsfartygen i KBV 001- serien. Dessa fartyg innebär en förstärkning av resurserna för olje- och kemikaliebekämpning till sjöss samt nödbogsering, nödläktring och brandbekämpning. Övning och utbildning i syfte att utveckla förmågan att utföra ovan nämnda prestationer har genomförts och kommer att fortsätta . äldre miljöskyddsfartyg har viss förmåga att utföra räddningsoperationer i miljöer med farliga eller giftiga gaser/ämnen, men inget av fartygen har nått upp till de krav som kan ställas på ett fullgott fartyg. I samband med leverans av Amfitrite har emellertid denna kapacitet erhållits. har genomfört 31 oljeskyddsoperationer (35 st., 51 st.). Utsläppen från fartygstrafiken ute till havs fortsätter att minska både till antal och volym. Inga utsläpp av större omfattning har drabbat svenska vattenområden . Total mängd upptagen olja i samband med operationerna uppgår därför endast till ca en kubikmeter. gick fartyget på grund i . Tillsammans med enheter från norska deltog i oljebekämpningsarbetet. genomförde två kemikalieoperationer (en, ingen). har utfört miljöövervakning som främst syftar till att upprätthålla regler om förbud mot vattenförorening och dumpning samt tillsyn av naturskydds-, fågelskydds- och sälskyddsområden. Utsläpp av olja eller kemikalier, dvs. vattenförorening, har varit det som myndigheten i första hand inriktat övervakningen mot i syfte att tidigt kunna vidta åtgärder och minimera de negativa konsekvenser som ett utsläpp kan leda till. kunde bekräfta 240 oljeutsläpp i den svenska ansvarszonen. Detta är en minskning jämfört med . Som en konsekvens av detta minskade också antalet inledda förundersökningar 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Den totala volymen utsläpp olja har bedömts till . Utsläppen från fartygstrafiken har minskat och har en kraftig minskning skett av såväl anmälda (339 stycken) som konstaterade (240 stycken) utsläpp. Den stora skillnaden mellan antalet anmälda utsläpp och konstaterade utsläpp beror på att utsläppen vid kontroll ofta visar sig bestå av andra ämnen än mineralolja, som t.ex. alger, vegetabilisk olja eller andra ämnen. Utsläppen från fartygstrafiken ute till havs fortsätter således att minska både till antal och volym. Mörkertalet bedöms också vara betydligt mindre än tidigare med hänsyn till den utökade täckningen tack vare flyg- och satellitövervakning. Regeringen bedömer att utsläppen av olja och kemikalier från fartyg är på en sådan nivå att biologisk och ekonomisk påverkan är begränsad. har vidare bl.a. medverkat i fortsatt kvalitetsutveckling av Sea Track Web, systemet för oljedriftsprognoser, samt, inom ramen för HELCOM- arbetet, medverkat i fortsatt integrering av detta system med AIS-information och satellitbilder (automatic identification system). En vidareutveckling av Sea Track Web för har också inletts. har också modifierat och ersättningsanskaffat oljeupptagningsmateriel, genomfört fortsatta materielförsök med specialradar, IR-kamera och UV-strålkastare i syfte att kunna lokalisera olja på havsytan under mörker och nedsatt sikt samt förstärkt förmågan att utföra dykeriverksamhet, bl.a. genom att anskaffa ytterligare ett system för dykning och arbete på större djup. Nationell samverkan har bedrivits inom räddningstjänstområdet och i CBRNE- samarbetet. Internationella samarbeten spelar en stor roll i arbetet med att tidigt upptäcka överträdelser av gällande utsläppsbestämmelser och för att kunna bekämpa när de skett. har därför bedrivit en omfattande internationell samverkan, bl.a. inom, HELCOM, Bonn- och IMO, EU, samt . Samverkan har skett genom såväl möten, seminarier, workshops som övningar. Regeringen kan konstatera att vid en olycka 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 med ett större utsläpp av olja till havs som följd är alla länder runt beroende av väl fungerande internationella samarbeten. mål att ständigt kunna påbörja och leda oljebekämpningsinsatser till sjöss bedöms ha uppfyllts genom den grundbemanning dygnet runt som finns i ledningscentralerna och genom att varje Kustbevakningsregion haft räddningsledare i ständig beredskap. har ständigt minst fyra miljöskyddsfartyg och ett antal övervakningsfartyg till sjöss, vilka tillsammans uppfyller kraven på ständig beredskap för att kunna påbörja oljebekämpningsinsatser. fartygsflotta är byggd, bemannad och utrustad för att kunna bekämpa utsläpp även långt ute till sjöss. Detta och en omfattande satellit- och flygspaning skapar förutsättningar för tidig upptäckt av utsläpp varigenom även målet att tidigt kunna bekämpa utsläpp kan uppnås. Därmed kan risken för landpåslag reduceras. Regeringens bedömning är att miljöräddningstjänstberedskapen anpassats till rådande och bedömd hotbildsutveckling och genom internationella samarbeten medverkat till att stärka miljöräddningstjänsten till sjöss. En ändamålsenlig miljöräddningstjänst till sjöss bör fortlöpande anpassas till rådande och bedömd hotbildsutveckling. Arbetssätt och materialutveckling bör inriktas mot såväl dagens som framtidens risker. Utvecklingen mot ökade transportvolymer av farliga ämnen, såsom olja, kan konstateras ske på och därmed ökar även riskerna för olyckor med utsläpp till havs som följd. En olycka kan få omfattande konsekvenser om det inte finns en god förmåga att hantera händelsen. Givet detta och i kombination med känslighet är det angeläget att fortsätter att stärka sin förmåga att hantera olyckor till havs. Genom leveranserna av tre nya flygplan och kombinationsfartyg med betydligt större kapacitet samt de leveranser av något mindre kombinationsfartyg som kommer att ske stärks insatsförmåga inom miljöräddningstjänstområdet att stärkas. Detta i kombination med ständiga beredskap för att både nationellt och internationellt kunna påbörja och leda miljöräddningstjänst till sjöss finns en god förmåga att hantera olyckor till sjöss med utsläpp som följd. Regeringen kan konstatera att inget land runt klarar större utsläpp till sjöss utan hjälp från andra. Genom fortsatta aktiva deltagande i internationella samarbeten och internationell övningsverksamhet stärks emellertid den gemensamma förmågan att hanterar olyckor och kriser. 4.4.3Information mellan aktörer och till allmänheten samt frivilliga Information mellan aktörer och till allmänheten lanserades en ny version av webbplatsen , där elever och lärare i gymnasieskolan är huvudsaklig målgrupp. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) deltog i omfattande remissarbete gällande reformerna i grund- och gymnasieskolan. Fokus i myndighetens yttranden var att i relevanta kurs- och ämnesplaner, liksom examensmål, framhålla vikten av att lyfta in kunskaper om den enskildes och samhällets säkerhet i ett brett perspektiv. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap tillhandahöll vidare skolmaterial för skolans alla åldersgrupper samt arrangerade fortbildningsdagar för lärare på temat informationssäkerhet och Lissabonfördragets betydelse för svensk säkerhetspolitik. Webbplatsen , som riktar sig till allmänheten, lanserades . Webbplatsen ger tips på hur individen själv kan förebygga olyckor och skador i hem- och fritidsmiljö. Innehållet är uppgiftsorienterat och ska lösa besökarens fråga eller problem med hjälp av bl.a. instruktiva filmer och checklistor. Filmer producerades om bl.a. brandskydd, drunkning, issäkerhet, hantering och förvaring av gasol samt barn- och äldresäkerhet. Regeringens bedömning är att de åtgärder som bl.a. MSB har genomfört när det gäller att skapa en sammanhållen information om skydd mot olyckor, krisberedskap och totalförsvar samt säkerhetspolitik har bidragit till att höja medvetenheten bland allmänheten kring dessa frågor. Frivilligorganisationerna har en viktig uppgift att fylla för samhällets krisberedskap genom att ta tillvara den enskilda individens engagemang för att därigenom förbättra samhällets krishanteringsförmåga och att stimulera frivilligarbetet. Ideellt engagemang har vidare en positivt effekt på människors tillit till samhället och till varandra, vilket är av värde för krisberedskapen. Ett nytt system för beräkning av organisationsstöd för frivilliga försvarsorganisationer har utarbetats i samarbete mellan de frivilliga försvarsorganisationernas samarbetskommitté (FOS), MSB och Försvarsmakten och sedan beslutats av regeringen . Det nya systemet har en tydligare prioritering av verksamheten där stödet utgörs av organisations- och verksamhetsbidrag. Systemet tillämpas fr.o.m. . Av de 32 400 tkr som regeringen ställde till MSB:s förfogande under anslaget 2:4 Krisberedskap för ersättning till frivillig försvarsverksamhet har 32 300 tkr förbrukats . Medlen har bl.a. använts för att genomföra befattningsutbildningar för frivilliga försvarsorganisationers medlemmar. Vidare har MSB utbetalat i organisationsstöd till Frivilliga , Frivilliga Flygkåren, Svenska Blå Stjärnan samt inom ramen för krisberedskapsområdet. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har vidare fördelat ut bidrag om från anslaget 2:7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap till ideella organisationer för genomförande av kursverksamhet riktad till allmänheten. Bland de större bidragsmottagarna finns , Röda korset, och . Bidragen användes till att genomföra utbildningar inom bl.a. brandkunskap, vattensäkerhet, säkerhet och vid kris, första hjälpen och hjärt- och lungräddning. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringens bedömning är att de frivilliga organisationerna har en viktig bidragande roll för samhällets beredskap och förmåga att hantera såväl vardagliga händelser som allvarliga händelser. Information mellan aktörer och till allmänheten Information om säkerhet i samhället behöver utvecklas för att skapa förtroende för samhällets förmåga och bidra till att den enskildes förmåga att agera stärks. Kommunikation bör också leda till ökad kunskap hos allmänheten om samhällets arbete med skydd mot olyckor, krisberedskap, försvar och säkerhetspolitik. I detta sammanhang är det även av vikt att kunna nå ut till personer som inte är svensktalande. Den enskilda individen har en skyldighet och behöver vara förberedd för att kunna hantera sin egen situation och själv klara de omedelbara behov som kan uppstå. Det är därför angeläget att MSB fortsätter att informera och tydliggöra förhållandet mellan förväntningar på det allmännas ansvar och individens ansvar. De frivilliga försvarsorganisationernas insatser har en viktig uppgift inom krisberedskapsområdet. För att regeringen ska kunna göra en bedömning av behovet av frivilliga inom krisberedskapsområdet bör Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) hålla samman arbetet med att sammanställa, prioritera och beräkna behov av ekonomiska resurser. Mot bakgrund av detta lämnar MSB uppdrag till frivilligorganisationerna med ett såväl kort som långsiktigt perspektiv. Enligt förordningen (2008:1097) om beredskapspolisen ska beredskapspoliser kallas in till polismyndigheterna under höjd beredskap. Vidare får beredskapspoliser som ingått avtal med också kallas in för tjänstgöring vid allvarliga eller omfattande störningar på samhället. Mot bakgrund av de senaste årens säkerhetspolitiska utveckling med en förändrad personalförsörjning för totalförsvaret där uttag med bl.a. civilplikt inte längre sker samt den kraftiga ökningen av antalet poliser i tjänst, har 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 framfört att polisen inte längre har behov av den förstärkningsresurs som beredskapspolisen utgör. Till detta kommer även att polisen har ökat sin förmåga att vid behov förstärka utsatta områden med en nationell förstärkningsorganisation. Regeringen gör bedömningen att det mot denna bakgrund inte finns tillräckliga skäl att upprätthålla beredskapspolisen. En avveckling av organisationen bör genomföras . Detta hindrar emellertid inte att regeringen, vid höjd beredskap eller då regeringen har beslutat om tjänstgöring enligt 4 kap. 8 § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, vid behov återinför organisationen. har infrastrukturen för det gemensamma radiokommunikationssystemet färdigställts. Utbyggnaden har skett inom givna kostnads- och tidsramar. Systemet har en rikstäckande infrastruktur som är robust och driftsäker. Systemet täcker nu av yta och av befolkning. Verksamheten har därmed övergått från utbyggnad och driftssättning till förvaltning och utveckling av nätets funktionalitet och tjänster. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har i samband med detta genomfört en effektivisering av förvaltningsorganisationen. Abonnemangsutvecklingen har varit relativt bra. Det råder dock fortsatt viss tröghet, framförallt vad gäller att få kommuner och landsting att ansluta sig i den omfattning som regeringen förutsett. En bred anslutningsgrad är väsentlig för att systemet ska bli ett kommunikationsverktyg som stärker hela samhällets krishanteringsförmåga. Vid utgången av 2010 var antalet abonnemang knappt 30 000 stycken. Totalt är 214 myndigheter, kommuner, landsting med flera anslutna till . För att öka anslutningstakten har MSB tagit fram en nationell strategi för . är nationella kommunikationssystem för ledning och samverkan inom och mellan organisationer inom området allmän ordning, säkerhet eller hälsa. allvarliga händelser är robust och säker kommunikation av yttersta vikt där tillsammans med utvecklade metoder ökar förutsättningar till samverkan mellan aktörer, vilket stärker krisberedskap. bygger på premissen att centrala aktörer inom skydd mot olyckor och krisberedskap använder systemet. Systemet kan bara fullt ut spela rollen som samverkansverktyg om alla berörda aktörer är anslutna. Regeringen anser mot denna bakgrund att utgångspunkten bör vara att samtliga statliga myndigheter som enligt förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap har ett särskilt ansvar vad gäller krisberedskap, liksom samtliga statliga myndigheter som har en skyldighet att ha en tjänsteman i beredskap bör vara anslutna till och använda . Vid sidan av detta är det avgörande att kommunala och privata aktörer ansluter sig till . Regeringen kan vidare konstatera att anslutningsgraden till är lägre än förväntat, vilket medför ett ekonomiskt underskott i verksamheten som föreslås finansieras genom att ytterligare medel tillskjuts utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap anslag 2:5 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har med anledning av underskottet vidtagit åtgärder för att minska kostnaderna och öka intäkterna genom insatser som innebär en bred samhällsanslutning där särskilt fokus läggs på kommuners, landstings och privat sektors anslutningsgrad. För att möjliggöra en skyndsam anslutning av kommunala och privata aktörer är det viktigt med en långsiktig avgiftsbild samt att MSB fortsatt förbättrar försäljningsverksamheten och kundstödet. Regeringen vill framhålla vikten av att anslutningsprocessen görs så enkel och lättillgänglig som möjligt. Regeringen avser att se över finansieringsmodellen och noggrant följa utvecklingen för att vid behov vidta de åtgärder som behövs. Utfasning av äldre kommunikationsnät fortsätter och påskyndas. bör också ha en integrerad roll i framtida övningsverksamhet inom skydd mot olyckor och krisberedskap. Vidare är det viktigt att Rakels funktionalitet kontinuerligt utvecklas och anpassa för att tjäna sitt syfte att erbjuda ett säkert och effektivt kommunikationssystem för ledning och samverkan för samhällsviktiga aktörer. Integrationen av och övriga nordiska system utvecklas och bedöms öka den gränsöverskridande krisberedskapsförmågan. mellan staten och syftar till att säkerställa en effektiv SOS-tjänst och skapa möjlighet att tillkalla eller komma i förbindelse med polis, statlig eller samt ambulans. Staten ställer i avtalet bl.a. krav på att ska driva centraler som upprätthåller SOS-tjänsten för nödnumret 112 i hela landet avseende inkommande nödsamtal. ska erbjuda kommuner och landsting och statliga myndigheter med ansvar för räddningstjänst möjligheten att skriva egna avtal med . Dessa aktörers avtal reglerar villkoren för utlarmning av den kommunala räddningstjänsten och landstingens ambulansverksamhet. Utlarmningen av dessa resurser regleras således i särskilda avtal mellan dessa parter. De enskilda ambulansärenden som uppmärksammats och som utreder, omfattas inte av alarmeringsavtalet utan av de särskilda avtalen mellan och landstingen. har antalet verkliga nödsamtal legat varaktigt kring cirka 1,5 miljoner . Enligt AB:s alarmeringsavtal med staten ska medelsvarstiden för nödnumret 112 vara högst . Den sammanlagda ackumulerande svarstiden för samtliga SOScentraler var (dnr Fö2011/345/SSK). I avtalet anges vidare att är en resurs för samhällets krisberedskap. Krav ställs vidare på att ska kunna tillhandahålla landstäckande kommunikation i i takt med att systemet byggs ut och medverka till en effektiv kommunikationssamordning samt administrera, utveckla och erbjuda samordningstjänster inom systemet. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Av Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps tillsynsrapport av statens alarmeringsavtal med framgår att i huvudsak har uppfyllt åtagandet i avtalet (dnr Fö2011/898/SSK). Regeringens bedömning är att de uppgifter som utför enligt alarmeringsavtalet bidrar till samhällets förmåga inom områdena skydd mot olyckor och krisberedskap. mellan staten och tecknades i början av 1990- talet och löper tillsvidare. Mot bakgrund av utvecklingen inom krisberedskapsområdet och de behov av alarmering och kommunikation som finns inom detta område samt den tekniska utvecklingen av bl.a. kommunikationsmöjligheter som skett bör en översyn av samhällets alarmeringstjänst och anknytande tjänster genomföras. 4.5Uppföljning, utvärdering och lärande Genom lärande från inträffade händelser samt genom att erfarenheter och erhållna kunskaper från tillsyn, uppföljning och utvärdering tillvaratas och förmedlas utvecklas förmågan i samhället att förebygga, motstå och hantera olyckor samt allvarliga händelser. Arbetet med att inhämta och förmedla kunskaper sker på ett systematiskt och strukturerat sätt och genomförs såväl områdesvis som på en övergripande samhällsnivå. Inriktning och finansiering av forskning och annat utvecklingsarbete för skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar är väsentligt för att stärka skyddet och beredskapen i samhället. 4.5.1Förmåga att lära och återföra kunskap från olyckor och kriser Den lärande verksamhet vid Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) syftar till att på övergripande samhällsnivå följa upp och utvärdera samhällets förmåga att förebygga 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 och hantera olyckor och kriser. Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps rapport och kriser 2009/2010 bedöms öka kunskapen och bidra till ökad förståelse för den samlade bilden av risker i hela hotskalan och på de olika nivåerna i samhället (Publ nr: MSB 0170-10). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har genomfört tillsyn och tillsynsvägledning inom området skydd mot olyckor. Tillsynen bedöms ge viktiga erfarenheter för att utveckla berörda aktörers verksamhet och för regelutvecklingen. Resultatet från genomförd tillsyn visade att regelefterlevnaden i huvudsak är god. konstaterar myndigheten att inom området skydd mot olyckor avsätter både länsstyrelser och kommuner fortfarande förhållandevis små resurser för tillsynen. sammanställde, och analyserade MSB mer än 400 olycksundersökningar och brandutredningar från kommunerna och delgav resultatet till berörda myndigheter. Kommunernas olycksundersökande verksamhet är fortfarande ojämn, varför MSB startat ett stöd i form av ett nätverk av regionala samordnare. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har från anslaget 2:4 Krisberedskap finansierat forskning och studier för ca 106 000 tkr för området skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar. avslutades 23 forskningsprojekt och tre större ramforskningsprogram utvärderades. Regeringen bedömer att insatser inom området har bidragit till att förmågan hos beslutsfattare och andra berörda att lära och återföra kunskap från olyckor och kriser har ökat. Genom att öka kunskapen och bidra till större förståelse för den samlade bilden av risker skapas förutsättningar för bättre beslut om effektivare åtgärder för säkerheten och skyddet i samhället. Arbetet med att höja förmågan att motstå och hantera kriser är en lärande verksamhet som genererar kunskap och insikt genom att erfarenheter av övade och inträffade händelser tas tillvara. Arbetet med lärande behöver bedrivas medvetet, strukturerat och tvärsektoriellt. Målet med den lärande verksamheten är att öka aktörernas förmåga att förebygga och hantera olyckor och kriser. Detta sker genom inriktning, samverkan, tillsyn, analys, uppföljning, utvärdering, övning, beställning av forskning och studier samt lärande från inträffade händelser. Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps arbete med statistik och analys av olyckor, kriser och säkerhets- och krishanteringsarbete är en viktig förutsättning för det olycksförebyggande arbetet. Inom området för metoder och system för lärande från olyckor och kriser bör arbetet med att förvalta och utveckla metodik för olycksundersökningar och observatörsverksamhet fortsatt utvecklas. Vidare bör MSB fortsätta arbetet med att utveckla och förbättra information och stöd till kommunerna, och samverkan mellan kommunerna, avseende olycksundersökningar, erfarenhetsåterföring och effektiva lärprocesser. övergick 2011 till anslagsfinansiering från att tidigare ha varit avgiftsfinansierad. Myndigheten finansieras genom anslaget 2:9 Den särskilda satsning på att hålla utredningstiderna , som anges i myndighetens regleringsbrev, fortsatte . försämrades dock handläggningstiderna i flera avseenden. I jämförelse med 2009 har exempelvis handläggningstiderna ökat inom fyra av fem utredningsområden. anger att anledningen till det är att utredningar inom området regelmässigt är mycket omfattande och komplexa samt ofta kräver internationell samverkan, vilket kan leda till längre handläggningstider. Regeringens ska följa Statens övergång till anslag vilket regeringen bedömer kommer att leda till kortare handläggningstider och en ökad kompetensuppbyggnad inom myndigheten. 4.6Miljöarbete vid f.d. räddningsskolan i Regeringen beslutade att en särskild utredare skulle ansvara för avvecklingen av (), () och Styrelsen för psykologiskt försvar (SPF). bildades för SRV, KBM och SPF. arbetade fram till myndigheten upphörde bl.a. med frågor kring behov av miljöåtgärder vid f.d. räddningsskolan i . Arbetet med att hantera dessa frågor bedrivs nu av geologiska undersökning (SGU) på uppdrag från regeringen (dnr Fö2010/805/SSK).Under 2010 har arbetet påbörjats med mätningar och analyser enligt ett kontrollprogram som utarbetats av SGU och som kommun och godkänt. Kontrollprogrammet ska genomföras under 2011-2013. Regeringen bedömer att de åtgärder som vidtas sker enlig berörda myndigheters samlade bedömning av behov av åtgärder. Under 2011-2013 bör ett kontrollprogram genomföras. Det innebär att provmätningar och kartläggningar av ett antal markområden bör göras. Utfallet från kontrollprogrammet bildar underlag för bedömning av eventuellt behov av ytterligare åtgärder. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6