prop · GZ031 · 2011-09-20 00:00:00 — Den kritik som framförts innebär huvudsakligen att reglerna anses brista i förutsebarhet, framför allt med avseende på vem som kan anses ha en sådan position i företaget att denne är en nyckelperson. Det framhålls därvid att reglerna inte kan använ- das i rekryteringsprocessen. Vidare framhålls att beslut om expertskatt vanligtvis meddelas först efter det att anställningen påbörjats. Detta medför administrativa problem då arbetsgivaren måste begära tillbaka för mycket innehållen pre- liminär skatt och inbetalade arbetsgivaravgifter. Den osäkerhet som råder huruvida skattelätt- nader kommer att meddelas eller inte anses där- vid ha förtagit syftet med lagstiftningen. Det görs därför gällande att reglerna behöver förbätt- ras för att kunna konkurrera om unika och nöd- vändiga kompetenser inom en global rekryte- ringsbas. Ett förslag som framförts är att det införs ett nytt stycke i 11 kap. 22 § inkomstskattelagen med innebörden att den som har en ersättning för arbete i som överstiger ett visst be- lopp alltid ska kvalificera för skattelättnaden. Det anses att en sådan ordning skulle förenkla förfarandet och att arbetsgivaren med förhållan- devis stor säkerhet skulle veta om skattelättnader kommer att ges. Flera av EU:s medlemsstater har särskilda skatteregler för att stimulera det egna näringslivets anskaffning av kompetens från ut- landet och utländska koncerners etablering i re- spektive land. I infördes (med retroaktiv verkan ) särskilda regler för beskattning av ut- ländska experter eller andra nyckelpersoner. De danska reglerna har ändrats något med verkan från och gäller för an- ställningar som påbörjas efter . De nya reglerna innebär i huvudsak att en person som kvalificerar sig för expertskatt be- skattas med en fast skattesats på un- der högst 60 månader. Den anställde är därut- över skyldig att betala socialavgifter på . Följaktligen är den totala effektiva skattesatsen . Reglerna omfattar personer som blir obegrän- sat skattskyldiga i i samband med att anställningen påbörjas. Arbetsgivaren ska höra hemma i eller om arbetsgivaren är ett utländskt företag, ha ett fast driftställe i Dan- Reglerna gäller även för utländska an- ställda som deltar i ett godkänt forskningspro- jekt. Som förutsättning för att reglerna ska vara tillämpliga gäller att bruttolönen ska överstiga DKK 69 300 (ca ) före avdrag för socialavgifter och ATP-bidrag. Denna lönenivå gäller emellertid inte för forskare. För dessa gäller vissa andra särskilda kvalificerings- villkor. Anställningen måste vara tidsbegränsad och vara mellan . Det är möj- ligt att byta anställning , förut- satt att villkoren för expertskatt är uppfyllda. Den anställde får vidare inte ha varit skatt- skyldig i av före anställningen och inte delta, eller ha deltagit, di- rekt eller indirekt, i ledningen eller kontrollen av arbetsgivaren under anställningen eller av före anställningens påbörjande. gällde att utländska experter eller andra nyckelpersoner kunde välja att bli beskat- tade antingen med en schablonmässig skattesats på eller med en skattesats på under . Dessutom var de skyldiga att betala socialavgifter på . För per- soner som omfattas av de äldre bestämmelserna finns det särskilda övergångsregler. har tidsbegränsade regler om särskild källskatt för utländska nyck- elpersoner. Reglerna gäller för an- ställningar som påbörjas . Skatten är en slutlig skatt på som dras av arbetsgivaren från den lön som beta- las och som ersätter den vanliga progressiva in- komstskatten på ersättningen. Arbetsgivarens ansvar för socialavgifter på lön och annan ersätt- ning till den anställde påverkas inte av expert- skattereglerna. Reglerna tillämpas under de för- sta 48 månaderna från arbetets början. Som förutsättning för tillämpning av reglerna gäller att den anställde är utländsk medborgare och att denne blir obegränsat skattskyldig i sam- band med att anställningen påbörjas. Den an- ställde får av dessförin- nan inte ha varit obegränsat skattskyldig i Fin- land. Den anställde måste arbeta som lärare eller bedriva forskningsarbete vid en finsk högre läro- anstalt, eller med arbetsuppgifter som kräver specialistkunskaper under förutsättning att lönen uppgår till (ca ). Expertskattereglerna tillämpas på lön som är intjänad i för en arbetsgivares räkning som har hemvist i . har särskilda regler för beskattning av företagsledare och experter som värvats utomlands eller sänds ut till . Reglerna är tillämpliga även på nederländska medborgare. I huvudsak innebär reglerna att en arbetsgivare kan betala ut ett skattefritt bidrag för att kompensera för merkostnader i anledning av arbetet i Nederlän- derna. Bidraget får uppgå till högst av den anställdes lön och eftersom det avser att er- sätta experten för merkostnader är t.ex. ersätt- ning för dubbelt boende inte avdragsgillt. Ar- betsgivaren kan dock betala skolavgifter till en internationell skola utan att dessa tas upp till be- skattning hos den anställde men den anställde får inte avdrag för motsvarande kostnad. För att reglerna ska tillämpas måste den an- ställde ha en anställning som inte varar samt ha expertkunskaper som gör det svårt att rekrytera en motsvarande person i . Det måste vidare ha avtalats i an- ställningsavtalet om att belopp motsvarande bi- draget om är inkluderad i lönen. Den anställde måste vara rekryterad utomlands eller utsänd till och anställd av en ne- derländsk arbetsgivare eller av en arbetsgivare som inte är etablerad där men företräds av en agent som hanterar skyldigheten att innehålla skatt på lön och förmåner. En anställd som omfattas av expertskattereg- lerna har rätt att begära att bli betraktad som be- gränsat skattskyldig för vissa övriga inkomster, främst kapitalinkomster. Även efter ett sådant beslut är personen berättigad till de personliga avdrag m.m. som hänför sig till den skatteplik- tiga delen av löneinkomsten. Ansökan om tillämpning av reglerna måste göras senast 4 månader efter det att anställningen påbörjats. Enligt huvudregeln gäller ett beslut om tillämpning av expertskattereglerna . har skatte- myndigheten emellertid rätt att begära att arbetsgivaren och den anställde visar att förut- sättningarna för tillämpning av reglerna fortfa- rande är för handen. Även har ett regelsystem som riktar sig mot utländska experter eller andra nyckelperso- ner som arbetar i . Det innebär i huvud- sak att en person som inte är belgisk medborgare och som har behållit centrum för sina ekono- miska intressen utomlands kan bli föremål för särskilda regler om denne arbetar på chefsnivå, är en specialist på hög nivå eller en forskare som är svår att rekrytera i . Arbetsgivaren måste vara ett dotterbolag eller en filial till ett utländskt bolag eller ett belgiskt bolag som utgör en del av en internationell koncern. Arbetsgivaren kan också vara ett forskningsinstitut eller ett labo- ratorium (behöver inte tillhöra en internationell koncern) eller ett centres de coordina- tion/coördinatiecentra i en internationell kon- cern. Om de särskilda reglerna är tillämpliga inne- bär det att den anställde betraktas som begränsat skattskyldig i . Det innebär bland annat att skatteplikt endast inträder för inkomst som är relaterad till det belgiska arbetet. Inkomst som är hänförlig till dagar då den anställde vistats utanför (även på tjänsteresa) är undan- tagna från beskattning. Vidare innebär reglerna att vissa ersättningar är skattefria. Exempel på sådana ersättningar är ersättning för flyttkostna- der, skillnader i levnadskostnader, skillnader i boendekostnader, skolavgifter till internationell skola, förlust vid försäljning av hus i hemlandet, skillnader i inkomstskatt mellan och hemlandet etc. Beslut om tillämpning av reglerna erhålls efter ansökan hos skattemyndigheten. Ansökan måste lämnas senast efter det att den an- ställde anlände till för att kunna tilläm- pas . Det finns ingen bortre tidsgräns för tillämpning av reglerna så länge som förut- sättningarna är för handen. Regeringens förslag: Vid tillämpningen av de s.k. expertskattereglerna ska en arbetstagare anses uppfylla villkoren om en viss kompetens m.m., om lön och annan ersättning för arbetet i överstiger två gånger prisbasbeloppet för det kalenderår då arbetet påbörjas. Regeringens bedömning: kommer att kunna besluta om särskild beräkningsgrund för preliminär skatt innan Forskarskattenämn- den har prövat förutsättningarna för expertskatt. Någon särskild reglering i skatteförfarandelagen behövs därför inte. Promemorians förslag: Överensstämmer del- vis med regeringens. I promemorian föreslås dock en ändring i skatteförfarandelagen i syfte att beslut om särskild beräkningsgrund för pre- liminär skatt ska kunna fattas innan har prövat förutsättningarna för expertskatt, om arbetstagarens arbetsinkomster överstiger den föreslagna lönenivån. Promemorians förslag innehåller inte någon pre- cisering av vilkets års prisbasbelopp som pröv- ningen ska avse. Remissinstanserna: Majoriteten av de re- missinstanser som har yttrat sig i frågan tillstyr- ker eller har inga synpunkter på förslaget. Skat- teverket och avstyrker förslaget. anser att man i så stor utsträckning som möjligt bör undvika regler som kräver indi- viduell prövning. Att ha såväl en beloppsregel som kvalifikationsregler är mindre lyckat. För att ytterligare förenkla expertskattereglerna och öka förutsebarheten förordar verket därför att reg- lerna om individuell prövning slopas varvid det enda avgörande kriteriet ska vara den föreslagna lönenivån. anser att den före- slagna lönenivån är för hög då den endast kom- mer att beröra få tjänster inom statsförvalt- ningen. Även universitets- och högskoleförbund anser att lönenivån bör sättas lägre med hänsyn till löneläget i deras sektor. anser att lönenivån bör be- stämmas till ett prisbasbelopp för personer som innehar doktorsexamen. Redovisnings- konsulters Förbund anser att villkoren för expert- skatt ska vara uppfyllda vid en månadslön som överstiger 1,5 prisbasbelopp. Invest anser dock att föreslagen lönenivå är utmärkt. När- ingslivets Skattedelegation, i vars yttrande Före- ningen och Fastighetsägarna instämmer, samt anser att förslaget inte beaktar behovet av att förenkla lagstiftningen för gruppen forskare. Även anser att det bör övervägas att skapa förenklade system även för andra grupper, och då särskilt för forskare. För- valtningsrätten i framhåller att det bör klargöras om lönenivån ska utgå från prövnings- året eller om den ska justeras . klargörande i detta avseende. ifrågasätter om något särskilt beslut av nämnden behövs när det gäller ärenden där lö- nenivån överstiger två prisbasbelopp. Av förenk- lingsskäl bör dessa ärenden enligt nämnden kunna fattas av i samband med den årliga inkomsttaxeringen. Skälen för regeringens förslag och bedöm- ning: De nuvarande reglerna om särskilda skat- telättnader för utländska experter, forskare eller andra nyckelpersoner infördes och ersatte äldre regler som bara omfattade utländska fors- kare. Syftet med de nya reglerna var att genom skattelättnader för internationellt efterfrågade personer skapa incitament för företag att för- lägga eller behålla bland annat koncernledande funktioner i . Minskade lönekostnader skulle också göra det möjligt för svenska företag att erbjuda en marknadsanpassad lön och där- med skapa förutsättningar för att konkurrera om kvalificerade personer med krav på hög lön efter skatt. Det har emellertid ifrågasatts om reglerna fyl- ler sitt syfte. Den kritik som riktats mot regler- nas konstruktion innebär i huvudsak att de bris- ter i förutsebarhet när det gäller vad som krävs för att vissa arbetsuppgifter ska anses medföra att en person får en nyckelposition i företaget. Att så är fallet uppges bero på att varje prövning är individuell med hänsyn till individens kom- petens och dess betydelse för arbetsgivarens verksamhet. Det finns således inga objektiva rekvisit som kan läggas till grund för pröv- ningen. Eftersom utgången av en ansökan inte kan förutses kan expertskattereglerna enligt kri- tikerna inte användas i rekryteringsprocessen. En förutsättning för att expertskattereglerna ska kunna utnyttjas och faktiskt påverka förut- sättningarna för en anställning är att parterna nå- gorlunda säkert kan veta att de är tillämpliga re- dan när förhandlingar för att tillsätta tjänsten börjar. Av villkoren i 11 kap. 22 § första stycket inkomstskattelagen följer att det är tre grupper av personer som avses. Den första gruppen omfattar kategorin ex- perter med specialistuppgifter med en sådan in- riktning och kompetensnivå att det innebär be- tydande svårigheter att rekrytera personer på denna nivå inom landet. Den andra gruppen omfattar kategorin individer med forsknings- eller utvecklingsuppgifter på lika hög kompe- tensnivå och som är lika svåra att rekrytera. Vill- koren är i dessa grupper knutna till individens kompetens eller de kvalificerade forsknings- eller utvecklingsuppgifterna. För att en person ska omfattas av dessa regler ska det vara en objektivt sett särskilt kompetent person inom ett område där kompetensen är mycket svårrekryterad i Sve- rige. Den tredje gruppen avser personer som har företagsledande uppgifter eller andra uppgifter som medför att de innehar en nyckelposition i företaget. Något krav på att det ska vara svårt att i rekrytera en person till uppgifterna uppställs inte utan det är enbart uppgifternas betydelse för företaget som är avgörande. Avse- ende dessa personer måste det således avgöras vilken betydelse en viss arbetsuppgift har för ett specifikt företag. Av kritiken framgår att svårigheter att bedöma om skattelättnader kommer att beviljas eller inte främst uppkommer när det avser den tredje gruppen, dvs. Skälet för detta är att det måste göras en individuell prövning av den specifika arbetsuppgiftens betydelse för företaget. Detta skapar en osäker- het om vilka krav som måste vara uppfyllda för att en person ska kvalificera för skattelättnader. Bedömningssvårigheter kan dock också uppstå för de båda andra kategorierna. Expertskattereglerna har betydelse för internationella konkurrenskraft. Det är därför olyckligt om reglerna brister i förutsebar- het. I likhet med vad som framförs i prome- gör regeringen bedömningen att dessa regler bör förenklas. Samma bedömning gör också majoriteten av remissinstanserna. Enligt promemorian kan ett sätt att öka förutsebarheten vara att införa ett tillägg till nuvarande regler som är baserat på objektiva för- hållanden och inte innehåller sådana sköns- mässiga bedömningar som ska göras av . Ett sådant tillägg kan vara att alla personer som har en lön över en viss nivå alltid ska anses uppfylla de krav på kompetens som ställs upp för att expertskatt ska beviljas. En liknande metod används till viss del även i och . I promemorian föreslås att ett sådant tillägg görs till nuvarande regler. Regeringen delar denna bedömning. Det innebär att en arbets- tagare som har en lön som överstiger en bestämd nivå alltid ska ges skattelättnaden utan att någon prövning av arbetstagarens kvalifikationer görs. Som framhålls i promemorian bör förslaget omfatta samtliga arbetstagare, dvs. kompetens eller andra egenskaper de i övrigt besitter eller vilken associationsform arbets- givaren har. Det medför att såväl experter, forskare som andra nyckelpersoner kommer att omfattas av förslaget, men även att andra kate- gorier arbetstagare kan komma att uppfylla kra- ven och således erhålla föreslagen skattelättnad. Därmed införs ett objektivt rekvisit som är lätt att konstatera i samband med att anställnings- avtal infordras. Rekvisitet är också lätt att tolka för den anställde och arbetsgivaren i samband med att villkoren förhandlas. Det blir således lättare att avgöra om skattelättnader kan erhållas. Avgränsningen av vem som ska anses uppfylla kompetenskraven blir tydligare och därmed mer förutsebar, vilket kommer att underlätta tillämpningen av reglerna. För den som inte når upp till den aktuella lönenivån finns det möjlighet att kvalificera sig för expertskatt enligt de gällande reglerna. förordar att denna möjlighet till individuell prövning slopas. Det enda avgörande kriteriet bör, enligt verket, vara den föreslagna lönenivån. uppgår den genomsnittliga årslönen för de personer som omfattas av expertskatten till . Spridningen i lönenivå är dock mycket stor. Om den individuella prövningen slopas skulle således vissa kategorier riskera att falla utanför reglernas tillämpningsområde. besitter dessa personer kvalifikationer med sådan inriktning eller på sådan kompetensnivå som, med hänsyn till lagstiftningens syfte, bör omfattas av reglerna. Regeringen delar därför den bedöm- ning som görs i promemorian, att det är angeläget att möjligheten att kvalificera sig för expertskatt enligt de gällande reglerna bör finnas kvar för den som inte når upp till den aktuella lönenivån. När det gäller den lönenivå vid vilken en arbetstagare ska anses uppfylla villkoren om en viss kompetens delar regeringen promemorians bedömning att denna inte bör sättas för lågt. omfattas ca 1 000 personer av expertskatten. Som anges ovan uppgår den genomsnittliga årslönen för dessa till . Medianlönen kan dock vara lägre. Av dessa är en del forskare som sannolikt har en betydligt lägre genomsnittlig årslön. Promemorians förslag innebär att lönenivån fastställs till två prisbas- belopp , vilket motsvarar . motsvarar en årslön på , vilken ligger strax över den genomsnittliga årslönen. , och Redovisning- skonsulters Förbund anser att föreslagen lönenivå är för hög. Vid bedömningen av vilken lönenivå som är lämplig måste emellertid hänsyn tas till flera faktorer, t.ex. undanträngningseffekter på arbetsmarknaden och konkurrenssnedvrid- ningar. En jämförelse kan också göras med där det krävs en månadslön om (ca ) för att skattelättnad ska ges. Mot bakgrund av dessa hänsynstaganden delar regeringen prome- bedömning att två prisbasbelopp utgör en lämplig nivå. Samma bedömning gör också majoriteten av remissinstanserna. Några remissinstanser, däribland Näringslivets Skattedelegation och Föreningen , anser att förslaget inte beaktar behovet av förenkling för forskare. anser att lönenivån bör bestämmas till ett prisbasbelopp för personer som har doktorsexamen. Nuvarande regler, som innebär att en person kan kvalificera sig för skattelättnad om denne innehar en viss kompetens m.m., kommer dock fortsätta att gälla. Det innebär att exempelvis forskare med inkomster som är lägre än två prisbasbelopp kan medges skattelättnad även framöver. Regeringen anser inte att lönenivån bör sättas lägre för arbetstagare inom en eller flera sektorer. Förvaltningsrätten i framhåller att det bör klargöras om beloppsgränsen ska utgå från prövningsåret eller om den ska justeras . Även efterfrågar ett sådant klargörande. Regeringens anser att det bör vara det prisbasbelopp som gäller arbetet påbörjas i som avgör huruvida den aktuella lönenivån uppnås. Lagtexten bör därför justeras i enlighet härmed. I promemorian föreslås att den förbättrade förutsebarheten bör kompletteras med en möj- lighet för arbetstagaren att ansöka om särskild beräkningsgrund för beräkning av skatteavdrag (s.k. jämkning), så att rätt preliminärskatt ska kunna dras vid utbetalningen av lönen trots att ännu inte hunnit meddela beslut. Enligt 55 kap. 9 § den nya skatteförfarandelagen får besluta att skatteavdrag ska göras enligt en särskild beräkningsgrund (jämkning) om det leder till att den preliminära skatten stämmer bättre överens med den beräknade slutliga skatten. Härav följer, enligt regeringens bedömning, att om en skattskyldig kan förväntas uppfylla rekvisiten för expertskatt så kan , redan med denna regel, besluta om särskild beräknings- grund för preliminär skatt och detta oavsett om inte fattat beslut om expertskatt vid tiden för verkets beslut. Den i promemorian föreslagna regleringen i detta avseende bedöms därför inte behövas. har ifrågasatt om det inte är tillräckligt att dessa beslut fattas av i samband med den årliga taxeringen. Regeringen anser emellertid att en sådan ordning inte är lämplig då det skulle innebära en avsevärd fördröjning av beslutet för såväl arbetstagare som arbetsgivare samt att beslutsfattandet om expertskatt skulle delas upp på två olika myndigheter. Förslaget föranleder ändringar i 11 kap. 22 § inkomstskattelagen (1999:1229). Lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.4. Regeringens förslag: ordförande och vice ordförande ges behörighet att själva, var och en för sig, besluta i ärenden som gäller utländska arbetstagare och som har en ersättning för arbetet i som överstiger två prisbasbelopp. Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens. Promemorians förslag innebär att endast ordförande skulle ges möjlighet att själv besluta i ifrågavarande ärenden. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som har yttrat sig i frågan tillstyrker eller har inga synpunkter på förslaget. Statskontoret anser dock att det är olämpligt med en sådan beslutsrätt i fråga om expertskatt. anser att även vice ordföranden bör ha behörighet att själv besluta i ifrågavarande ärenden. Skälen för regeringens förslag: Förslaget om att utländska arbetstagare alltid ska kvalificera för tillämpning av expertskattereglerna, om lön och annan ersättning för arbetet i per månad överstiger två gånger prisbasbeloppet för det kalenderår då arbetet påbörjas, innebär att det, utöver det befintliga regelverket, införs ytterligare en möjlighet att kvalificera sig för expertskatt. I promemorian föreslås att ordförande ges be- hörighet att själv besluta i dessa ärenden. Statskontoret anser dock att det är olämpligt att beslut om expertskatt är personberoende. Som anförs i promemorian kvalificerar sig denna grupp av arbetstagare för skattelättnaden på objektivt lätt identifierbara grunder. Det finns inget egentligt utrymme för skönsmässiga bedömningar. För handläggningen av dessa ärenden finns därför, enligt promemorians bedömning, inte samma behov av Forskarskatte- nämndens samlade kompetens för bedömning av arbetstagarens kvalifikationer och arbets- uppgifternas art m.m. Att beslutsfattande i enklare form görs av en person är inte heller något ovanligt. I likhet med vad som framförs i promemorian gör regeringen bedömningen att det föreligger skäl för att beslut i dessa ärenden ska kunna fattas genom ett förenklat förfarande. anser att även vice ord- förande ska ges behörighet att ensam besluta i dessa ärenden. Regeringen delar denna bedöm- ning. För att underlätta behandlingen och minska handläggningstiden för dessa ärenden, föreslås således att beslutet i nämnden ska kunna tas av ordföranden eller vice ordföranden ensam. Därmed behöver handläggningen av ärendet inte invänta sammanträdesdag för nämnden och förfarandet inom nämnden kan förenklas. Förslaget medför en ändring i 4 § lagen (1999:1305) om . Lag- förslag i ärendet finns i avsnitt 3.16. 6.3.5Ikraftträdande- och över- gångsbestämmelser Regeringens förslag: De nya bestämmelserna om förenklad expertskatt träder i kraft . I fråga om 11 kap. 22 § inkomstskattelagen gäller dock äldre bestämmelser fortfarande för arbete i som har påbörjats före ikraftträdandet. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorian föreslås dock att äldre bestämmelser fortfarande ska tillämpas på anställningar som har påbörjats före ikraftträdandet. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som har yttrat sig i frågan tillstyrker eller har inga synpunkter på förslaget. framhåller att en anställning inte behöver påbörjas som arbetstagaren börjar arbetet i . () och () anser att förslaget kan medföra inlåsningseffekter då arbetsgivare och arbetstagare väntar med att påbörja ett anställningsför- hållande. Skälen för regeringens förslag: I likhet med vad som föreslås i promemorian anser regeringen att de nya bestämmelserna om förenklad expertskatt bör träda i kraft . I promemorian föreslås dock att äldre bestämmelser ska gälla för anställningar som påbörjats före ikraftträdandet.