prop · GY03105 · 2011-03-16 00:00:00 — De åtgärder som avses är bl.a. konferenser, informationskampanjer, utbyte av information och god praxis/erfarenheter och att stödja forskning och andra undersökningar på EU- och nationell nivå. har rådsslutsatser antagits om äldrefrågan vid . Regeringen informerade socialutskottet om sin bedömning angående subsidiaritetsprincipen vid ett möte . informerades och samråd med hölls . Även och arbetslöshetskassorna är berörda av detta. Sociala tjänster i allmänhetens intresse Vid antogs rådsslutsatser om sociala tjänster i allmänhetens intresse. Slutsatserna behandlar de sociala tjänsternas roll vid genomförande av medlemsstaternas socialpolitik och hur dessa tjänster förhåller sig till om statsstöd och upp- handling. Kommissionen inbjuds att ytterligare klargöra och bedöma tillämpningen av om upphandling och statsstöd på olika områden som framgår av en bilaga till slutsatserna. informerades om rådsslutsatserna och samråd med genomfördes . Kommissionens meddelande om en ny funktionshinderstrategi (KOM(2010) 636), som ska löpa från 20102020, presenterades . Strategin föregicks av det spanska ordförandeskapets resolution om framtagande av en sådan strategi, resolutionen antogs av . Strategin tar sin utgångspunkt i EU:s beslut att ratificera FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Målet med strategin är att stärka personer med funktionsnedsättnings rättigheter och möjlighet till full delaktighet i samhället och den europeiska ekonomin. Strategin ska genomföras i nära samverkan mellan EU och medlemsstaterna och riktar sig både mot insatser på EU nivå och insatser i medlemsstaterna. Strategin utgår från följande verksamhetsområden; tillgänglighet, delaktighet, jämlikhet, arbete, utbildning och yrkesutbildning, socialt skydd, hälsa samt externa (internationella) insatser. informerades om strategin . 23.9 med sikte på tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga pensionssystem i EU presenterade en grönbok om pensioner (se faktapromemoria 2009/10:FPM116). utvecklingen med en allt äldre befolkning i och den ekonomiska krisen har visat på vikten av tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga pensionssystem i EU. För att klara den demografiska utvecklingen behövs ett längre yrkesliv och reformerade pensionssystem i många Syftet med grönboken är att inleda en europeisk debatt angående utformningen av framtidens pensionssystem i syfte att stimulera till tillräckliga pensioner som är långsiktigt finansiellt Syftet är också att undersöka hur EU kan stödja medlems- staterna i deras arbete med att nå målen. I grönboken finns fjorton frågeställningar på detta tema. Kommissionen har uppmanat alla berörda parter att besvara de frågor som finns i grönboken samt lämna eventuella övriga synpunkter på grönboken. Regeringen lämnade sitt svar . komnar den helhetssyn som kommer till uttryck i grönboken. väsentligt delar den problem- och bakgrundbeskrivning som Skr. 2010/11:105 lämnas i grönboken och som har sin grund i den demografiska utmaning- Regeringen påpekar att pensionssystemen är en del av kultur, värderingar och arbetsmarknad. Det går därför inte att likrikta pensions- systemen utan påtagliga effekter på övriga delar i samhället. Den öppna samordningsmetoden bör därför bestå men kan utvecklas med jäm- förande analyser och indikatorer om hållbarhet. Regeringen motsätter sig därför bestämt en utveckling mot överstatliga regelverk om hur pensions- systemen ska utformas. Detta har också understrukits av (2010/11:SfU5). 23.10Samordning av de sociala trygghetssystemen började den nya förordningen EG nr 883/2004 om sam- ordning av de sociala trygghetssystemen att tillämpas av medlems- staterna. Avsikten är att även EES länderna och ska kunna sluta avtal om att tillämpa den nya förordningen , några avtal har ännu inte kommit till stånd. Den nya förordningen innebär att administrationen mellan medlemsstaternas institutioner förbättras, t.ex. kommer ett gemensamt IT-system att utvecklas och vara färdigt att tas i bruk . Samordningsreglerna innebär också att det natio- nella samarbetet mellan de tillämpande institutionerna behöver utvecklas och förbättras eftersom de blivit fler som är berörda av samordnings- reglerna. De berörda myndigheterna är , Pensions- myndigheten, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkring, Kronofogde- myndigheten och . Jämställdhet och arbetet mot diskriminering arbetar aktivt för att främja jämställdhet inom alla politik- områden och stärka jämställdhetsintegrering såväl i rådets arbete som i genomförandet av EU:s större processer och program. aktivt arbetat med att integrera jämställdhet i 2020- strategin och särskilt i riktlinjer som rör sysselsättning. ordförandeskapet , och bekräftade i sitt 18- månadersprogram att man prioriterar jämställdhetsintegrering i Vidare deklarerade man stöd till genomförandet av nya strategi för jämställdhet 20102015, implementering av den europeiska jämställdhetspakten samt upp- följning av genomförandet av Pekingplattformen. frågor inkluderar att bekämpa våld mot kvinnor, åtgärder för att minska löneskillnaden mellan kvinnor och män, att arbeta mot köns- stereotypa föreställningar samt att främja frågor som rör möjligheter att förena arbete och privat- och familjeliv. ning när det gäller arbetet mot diskriminering i EU är att verka för en gemensam miniminivå av skydd mot diskriminering oavsett fortsätter därför att verka för antagande ett brett antidiskrimineringsdirektiv. Ett nytt direktiv om lika- behandling av kvinnor och män som är egenföretagare trädde i kraft Regeringen ställer sig positiv till ett ökat engagemang från EU för romers integrering och har framhållit att medlemsstaterna har huvudansvaret för romers integrering men att arbetet även kräver ett aktivt agerande av EU. slutsatser om romers integrering. 24.1.1Kommissionens strategi för jämställdhet 20102015 Kommissionen presenterade en ny strategi för jämställdhet. I strategin, som ersätter färdplanen för jämställdhet 20062010, pekas sex prioriterade områden ut. Dessa är ekonomisk självständighet, lika lön för lika och likvärdigt arbete, jämställdhet i beslutsfattande, slut på köns- baserat våld och jämställdhet i EU:s yttre åtgärder. Det sjätte området behandlar horisontella frågor som lagstiftning, stereotypa könsmönster samt styrningsfrågor. antog rådet slutsatser om att stödja genomförandet av kommissionens jämställdhetsstrategi. Slutsatserna innehåller bland annat en uppmaning till att återbekräfta och anpassa den europeiska jämställdhetspakten. Vid ett informellt ministermöte diskuterades strategin och dess genomförande. Vid ett informellt möte med kvinnliga ministrar antogs en politisk deklaration om vikten av fortsatta insatser för att öka andelen kvinnor i beslutsfattande ställning, i politiken såväl som i näringslivet. Frågan om ekonomisk självständighet behandlades vid ett informellt jämställdhetsministermöte , där lyfte fram vikten av ett starkt jämställdhetsperspektiv i 2020-strategin, särskilt att sysselsättningsmålet ska gälla för både kvinnor och män. antog slutsatser om att utrota våld mot kvinnor. Slutsatserna innehåller bl.a. förslag om att utarbeta en europeisk strategi för att förebygga och bekämpa våld mot kvinnor samt att inrätta ett europeiskt observatorium för våld mot kvinnor. Ett förslag till direktiv om en europeisk skyddsorder har behandlats och syftar till att ge skydd till en hotad person när den flyttar mellan medlemsstater. I praktiken är det ofta kvinnor som lever under hot från en tidigare partner som omfattas av en skyddsorder (se även avsnitt 18.5). Frågan om våld mot kvinnor diskuterades även vid ett möte för kvinnliga ministrar . Vid mötet antogs en deklaration som stöd för EU att agera för att bekämpa våld mot kvinnor. Samråd med ägde rum samt överläggning med arbetsmarknadsutskottet . I kommissionens årliga rapport till om utvecklingen på jämställdhetsområdet lyfter man särskilt fram vikten av att stärka jämställdhetsdimensionen i alla delar av EU 2020-strategin, att arbeta för att minska löneskillnaderna samt förbättra möjligheterna att förena arbete, familj- och privatliv. I rapporten framhålls bland annat att det är en positiv trend inom EU mot jämställdhet i samhället och på arbetsmarknaden, men att utvecklingen går långsamt och klyftor mellan kvinnor och män alltjämt består på många områden. I rapporten understryks att arbetet med att öka andelen kvinnor i beslutsfattande ställning/organ och att säkerställa att mångfald i börsnoterade företags styrelser skapar en balanserad och långsiktig miljö och att kvinnor ska uppmuntras att åta sig styrelseuppdrag. Det europeiska jämställdhetsinstitutet har bl.a. till uppgift att ge tekniskt stöd till EU:s institutioner och medlemsstater i syfte att bekämpa könsdiskriminering och främja jämställdhet på unionens alla områden. har institutet utvecklat sin organisation och sin verksamhet. Målet har varit att institutets personal ska uppgå till 31 personer vid utgången av . har varit representerat i institutets styrelse under dess första mandatperiod och kvarstår i styrelsen även efter den förnyelse av styrelsen som genomfördes inför den mandatperiod som inleddes . har varje ordförandeskap bidragit till en mer systematisk uppföljning av EU:s och medlemsstaternas genomförande av överens- kommelsen vid FN:s fjärde kvinnokonferens i (Peking- plattformen) och +5. Rådet har antagit indikatorer inom 9 av de 12 kritiska områden som behandlas i plattformen. Mot bakgrund av rådsslutsatser om den fortsatta uppföljningsprocessen av hur Pekingplattformen ska genomföras kommer ordförandeskapen med start att följa upp ett kritiskt område per termin. har till uppgift att bistå ordförandeskapen med teknisk assistans i uppföljningen. Vid FN:s kvinnokommissions 54:e session (+ 15) presenterades den uppföljningsrapport om utvecklingen de senaste fem åren som utarbetade under sitt ordförandeskap. bland annat att medlemsstaterna har utvecklat sin jämställdhetspolitik och att strukturer finns på plats men att flera utmaningar kvarstår som t.ex. att säkra tillräckliga resurser till politikområdet, reella möjlighet för både kvinnor och män att förena arbete och familjeliv samt brister i genomförande av jämställdhetsintegrering. Inom ramen för den sed- vanliga uppföljningen av Pekingplattformen antog rådet med uppmaning till medlemsstaterna, kommissionen och , var och en i enlighet med sin kompetens, att verka för Skr. 2010/11:105 minskade löneskillnader mellan kvinnor och män. slutsatserna låg en rapport om utvecklingen som det belgiska ordförande- skapet hade sammanställt. Överläggning med arbetsmarknadsutskottet ägde rum samt samråd med . presenterade kommissionen ett förslag om ett skydd mot diskriminering på grund av religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (antidiskrimineringsdirektivet). Förslaget är ett led i kommissionens arbete med att motverka diskriminering utanför arbetslivet. Kommissionens förslag behandlas i faktapromemoria 2007/08:FPM127. välkomnar förslaget och har verkat för ett antagande av ett direktiv som säkerställer samma nivå av skydd mot diskriminering inom EU oavsett diskrimineringsgrund. och har arbetat aktivt med förslaget. valde att fördjupa sig i två frågeställningar nämligen finansiella tjänster och bostäder. Ett flertal frågeställningar återstår att lösa och några medlemsländer är emot förslaget i sin helhet. Det krävs enhällighet i rådet för att direktivet ska antas. Vid och presenterades en lägesrapport. Samråd med ägde rum och . Överläggning med arbetsmarknadsutskottet ägde rum och och i . 24.2.2Likabehandling av kvinnor och män som är egen- företagare Under det svenska ordförandeskapet antog rådet en politisk överenskommelse om kommissionens förslag till direktiv om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare. Rådets ståndpunkt om förslaget antogs av . Direktivet trädde i kraft . Direktivet innebär bl.a. att egenföretagare och medhjälpande makar eller livspartner kan beviljas ersättning vid graviditet eller moderskap så att det är möjligt för dem att göra avbrott i sin yrkesverksamhet . har redan den lagstiftning som krävs för att kunna genomföra direktivet. 24.2.3Arbetet avseende romers situation Kommissionen presenterade ett meddelande med förslag om bl.a. ökat stöd till medlemsstaterna för social och ekonomisk integrering av I samband härmed presenterades en rapport om utvecklingen i EU Skr. 2010/11:105 och medlemsstaterna 20082010. en arbetsgrupp i syfte att följa upp medlemsstaternas användning av medel från strukturfonderna. genomfördes det andra högnivåmötet om romers situation samt det tredje mötet inom ramen för plattformen för romers integrering. antogs rådsslutsatser om romers integrering. har frågan om romers situation aktualiserats vid olika konferenser. genomfördes det fjärde mötet inom ramen för plattformen för romers integrering. Vidare har för grundläggande rättigheter fortsatt att särskilt fokusera på romers situation. Regeringen ställer sig positiv till ett ökat engagemang från EU för romers integrering. Regeringen har framhållit att medlemsstaterna har huvudansvaret för romers integrering men att arbetet även kräver ett aktivt agerande av EU. Samråd med ägde rum och samt överläggning med arbetsmarknads- utskottet . arrangerade i samarbete med kommissionen det fjärde mötet om jämställdhet (Equality Summit). Syftet med konferensen är att genom debatt och erfarenhetsutbyte stärka och effektivisera arbetet inom EU mot alla former av diskriminering. Temat för årets konferens var jämlikhet och mångfald på arbets- marknaden. Initiativet till detta årliga arrangemang togs av kommissionen 2005 som föreslog att ett toppmöte om jämlikhet skulle arrangeras en gång . Förutom så har , och arrangerat Equality Summit. Folkhälsa respektive hälso- och sjukvård är huvudsakligen nationell kompetens, men det finns ett stort mervärde av att arbeta tillsammans i EU inom dessa områden och har ny gemenskapslagstiftning tillkommit. har regeringen varit drivande i arbetet för en trygg och effektiv vård över organisatoriska och geografiska gränser i EU, vilket illustreras av bl.a. det svenska engagemanget i e-hälsa samt i förhandlingarna om patientrörlighetsdirektivet. har regeringen även aktivt medverkat i uppföljningen och utvärderingen av arbetet under influensapandemin, samt deltagit i förhandlingarna om läkemedelspaketet. Regeringen har också verkat för en uppföljning av de prioriteringar som initierades under det svenska ordförandeskapet 2009. Vidare har regeringen strävat efter att EU tar en roll som global aktör på hälsoområdet, t.ex. när det gäller antibiotikaresistens. har erfarenheter om pandemin diskuterats inom området hälsohot. Det belgiska ordförandeskapet anordnade en expertkonferens på detta tema och antogs rådsslutsatser. Sammantaget kan konstateras att ett nära samarbete skedde mellan medlemsstaterna under pandemin, men att en förstärkt samverkan behövs för att kunna möta framtida hälsohot. Områden som behöver utvecklas är t.ex. övervakning, kommunikation och utredning av möjliga mekanismer för gemensam upphandling. Ett informellt hälsoministermöte (EPSCO) hölls i anslutning till expertmötet där ministrarna kunde bekräfta inriktningen på det framtida samarbetet. Vid beslöt ministrarna att arbetet med att hitta mekanismer för en frivillig, gemensam upphandling av vaccin ska fortsätta . Regeringen informerade socialutskottet och samrådde med . Kommissionen publicerade sin andra uppföljningsrapport om hur medlemsstaterna genomfört rådets rekommendation om återhållsam användning av antimikrobiella ämnen inom human- Kommissionen konstaterar att avsevärda förbättringar har gjorts sedan den första rapporten , men att begränsade framsteg skett inom t.ex. användning av antibiotika och utbildning av sjukvårdspersonal Som uppföljning till den expertkonferens som hölls under det svenska ordförandeskapet arrangerade en global Skr. 2010/11:105 konferens om antibiotikaresistens i . I slutsatserna om alkohol och hälsa som antogs av rådet under det svenska ordförandeskapet uppmanas kommissionen att fortsatt stödja medlemsländerna att förverkliga den gemensamma alkoholstrategin och att överlämna en slutrapport . har aktivt deltagit i den policykommitté som tillsatts inom kommissionen för erfarenhetsutbyte mellan medlemsstaterna för genomförandet av denna strategi. har även företrätt EU:s medlemsstater i den data- kommitté med experter som haft till uppgift att lämna förslag till indikatorer för uppföljningen av strategin. På förslag från det spanska ordförandeskapet anförtroddes EU-samordningen inför Världshälsoförsamlingens (WHA) be- handling av förslaget till en global alkoholstrategi. antogs den första globala alkoholstrategin. hölls den fjärde partskonferensen om Världshälso- organisationens (WHO) ramkonvention om tobakskontroll i , som är part till . Inför dessa förhandlingar deltog i arbetet med att ta fram gemensamma EU-positioner för de frågor som skulle behandlas. Den fjärde partskonferensen antog bl.a. riktlinjer inom områdena rökavvänjning, utbildning och tobaksprodukters innehåll. Märkningsdirektivet avser att tillnärma medlemsstaternas lagar och andra författningar på tobaksområdet. Behovet av revidering av direktivet har vid upprepade tillfällen påtalats av , medlemsstater och andra intressenter. Kommissionen genomförde en öppen konsultation inför en sådan revision, där lämnade synpunkter. Det svenska ordförandeskapets insatser för narkotikaforskningen och kampen mot narkotikahandel i vidareutvecklades av det en konferens om alkoholens betydelse för användandet av droger, där svenska delegater från talade. Det belgiska ordförandeskapet fokuserade främst på att säkerställa en effektiv koordinering av det arbete som bedrivits inom EU med avseende på narkotika. Rådet antog slutsatser om droganvändning vid festplatser och nöjeslokaler. det växande problemet i med legala berusningsmedel, s.k. legal highs, behandlats, senast på hälsoministermötet . de ämnen som utsätts för kontrollåtgärder i EU har mefedron tagits upp. Rådsslutsatser om rättvisa och hälsa i alla politikområden Skr. hade ojämlikhet i hälsa som den högst prioriterade frågan inom hälsoområdet under sitt ordförandeskap . Med kommissionens meddelande Solidaritet i hälsa: Att minska ojämlikhet i hälsa i EU, som utgångspunkt antogs rådsslutsatser av hälsoministrarna . deltog aktivt, bl.a. genom att tydliggöra sysselsättningens roll för att minska ojämlikheterna i hälsa. presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande vård, allmänt kallat patientrörlighetsdirektivet (se faktapromemoria 2007/08:FPM134). Förhandlingarna kring detta omfattande och politiskt känsliga förslag, som främst syftar till att kodifiera rättspraxis om patienters rätt till ersättning för planerad hälso- och sjukvård i andra EU- länder, har varit komplicerade. antog ett första yttrande om förslaget . Rådet nådde en politisk överens- kommelse . position har på flera punkter varit nära den som uttryckts av . nåddes slutligen en överenskommelse mellan rådet och . Överenskommelsen godkändes formellt av och av rådet . Regeringen informerade socialutskottet och och samrådde med . har avgörande framsteg gjort i regeringens strävan att möjliggöra kontinuitet i vården över både organisatoriska och geo- grafiska gränser. Det arbete som initierades under det svenska ord- förandeskapet för att bl.a. stärka den politiska styrningen har resulterat i det nya samarbetsinitiativet European eHealth Governance Initiative. Initiativet syftar till ett fördjupat samarbete utifrån de rådsslutsatser som antogs . Förhandlingarna har pågått , och den formella startpunkten för initiativet var . har också förhandlingar om att förlänga EU- projektet epSOS (Services for European Patients) fram tills . Syftet med epSOS som är den ko- ordinerande medlemsstaten för är att göra journalinformation tillgäng- lig vid akut och planerad vård i annan medlemsstat samt att skicka elektroniska läkemedelsrecept över nationsgränserna. Båda dessa frågor ingick i förhandlingarna om patientrörlighetsdirektivet. har förhandlingarna fortsatt om det s.k. läkemedelspaketet, som kommissionen presenterade om: -nya regler kring förfalskade läkemedel (se faktapromemoria 2008/09:FPM83), -patientinformation (se faktapromemoria 2008/09:FPM96) och -säkerhetsövervakning av läkemedel (se faktapromemoria 2008/09:FPM84). Förhandlingarna kring den del av paketet som rör säkerhetsövervakning av läkemedel avslutades . Delen om patientinformation har inte behandlats i rådet, eftersom förslaget inte fått stöd. I den tredje delen av paketet förfalskade läkemedel nåddes en överenskommelse med . har regeringen informerat om de pågående förhandlingarna, bl.a. i socialutskottet och samrått med . Under antogs rådsslutsatser som bl.a. uppmanade medlemsstaterna att ta initiativ till en mer kostnadseffektiv och ansvarsfull användning av nya framforskade läkemedel (dvs. icke- generiska). 25.2.4Direktiv om organ avsedda för transplantation Kommissionens förslag till direktiv om kvalitets- och säkerhetsnormer för organ av mänskligt ursprung avsedda för transplantation antogs av rådet och . Direktivets huvudsakliga syfte är att garantera att mänskliga organ för transplantation inom EU uppfyller grundläggande kvalitets- och säkerhetskrav, och det åtföljdes av en handlingsplan. har inlett genomförandeprocessen med en över- syn av befintlig lagstiftning, och det kan konstateras att vi lever upp till flertalet krav i direktivet. Vilka förändringar som kommer att behöva göras bestäms . 25.2.5Policydialog och rådsslutsatser om hälsopersonal Betydelsen av hälsopersonal för fungerande hälso- och sjukvårdssystem är en växande fråga inom EU. höll kommissionen en policy- dialog om grönboken om den europeiska arbetskraften inom vården. Resultatet av dialogen utgjorde temat för det belgiska ordförandeskapets ministerkonferens om hälsopersonal , och vid hälsoministermötet antogs rådsslutsatser om investeringar i framtida hälso- och sjukvårdspersonal. Regeringen välkomnar ett samarbete på EU-nivå för att förbättra EU:s möjligheter att lösa behovet av personal i hälso- och sjukvården samt omsorgen nu och . informerades och samråd hölls med . Rådsslutsatser om bekämpning av cancer som antogs tar sin utgångspunkt i slutsatserna från det slovenska ordförandeskapet . I slutsatserna understryks vikten av gemensamma åtgärder. Medlemsstaterna uppmanas att arbeta med nationella cancerstrategier och att intensifiera arbetet med screening. har redan en nationell cancerstrategi och deltar aktivt i de gemensamma åtgärderna. Regeringen informerade socialutskottet . 26 Den inre marknadens utveckling EU:s inre marknad är grundstenen i det europeiska samarbetet. En väl fungerande och ständigt utvecklad inre marknad är av yttersta vikt för unionens tillväxt och därmed också för ökad sysselsättning och välfärd. I den globala ekonomin blir detta allt viktigare. Den inre marknaden intar en central plats i den övergripande EU-politiken för hållbar tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning. På initiativ av kommissionens ordförande gavs professor (tidigare inremarknadskommissionär) i uppdrag att presentera en rapport med idéer för att fördjupa och förbättra EU:s inre marknad. Uppdraget gavs i av ekonomisk kris, ökad globalisering, risker för protektionistiska strömningar och en, i vissa länder, minskande tilltro till den inre marknaden. I rapporten, som presenterades konstaterade att det krävs en strategi för att vidareutveckla och stärka den inre marknaden. Han menade bl.a. att tillvägagångssättet måste vara begripligt och omfatta alla relevanta politikområden. Därför föreslogs en paketlösning av åtgärder. På basis av bl.a. denna rapport presenterade kommissionen ett förslag, i form av meddelandet: På väg mot en inremarknadsakt Att skapa en verkligt konkurrenskraftig social marknadsekonomi.