prop · GZ031d22 · 2011-09-20 00:00:00 — Gamla mönster har brutits. De regionala skillnaderna har minskat kraftigt och i ett internationellt perspektiv ligger den svenska sjukfrånvaron i nivå med genomsnittet för jämförbara länder. Sjukfrånvaron fortsätter att minska. Sjukfallen har blivit både färre och kortare. Nybeviljandet av sjukersättningar har sjunkit till en historiskt låg nivå. En del av de som tidigare hade tidsbegränsad sjukersättning har, efter att deras möjligheter till arbetslivsinriktad rehabilitering har undersökts, återvänt till sjukförsäkringen och fått sjukpenning. Detta har lett till en mindre uppgång av antalet försäkrade med sjukpenning . Antalet försäkrade som uppbär aktivitetsersättning har fortsatt att öka, men nybeviljandet minskade svagt . Den grupp som ökat är försäkrade som uppbär ersättningen för förlängd skolgång. har nybeviljandet av aktivitetsersättning till följd av nedsatt arbetsförmåga minskat. Den sjukförsäkringsreform som regeringen genomförde under föregående mandatperiod har haft stor betydelse för den minskade sjukfrånvaron. Syftet med reformen är att genom tidiga och aktiva insatser säkerställa att den sjukskrivnes arbetsförmåga tas tillvara i så stor utsträckning och i ett så tidigt skede som möjligt. , Inspektionen för socialförsäkringen samt har följt upp sjukförsäkringsreformen och samtliga har bedömt att processen har blivit mer aktiv. Sjukfrånvarons utveckling tyder också på att reformen har fått genomslag. bedöms sjukskrivningsprocessen kunna utvecklas ytterligare. har varit en viktig aktör i arbetet med att minska sjukfrånvaron. Myndigheten har kombinerat ett aktivt arbete med att minska sjukskrivningarna med att genomföra omfattande organisationsförändringar. Dessa förändringar har medfört en allt effektivare administration som bidrar till goda resultat till en lägre kostnad. Sjukpenningutvecklingen börjar stabiliseras på en låg nivå Antalet personer som uppbär sjukpenning har minskat kraftigt. har antalet personer som uppbär sjukpenning minskat med 180 000. Antalet sjukfall (personer med sjuk- eller rehabiliteringspenning) uppgick till 116 800. har även längden på sjukfallen blivit kortare. Det är framför allt de långa sjukfallen som minskar, inte minst de . Drygt vart femte sjukfall pågår , vilket är betydligt färre . varade exempelvis vartannat sjukfall . Sjukfallsutvecklingen illustreras i diagram 3.1. Diagram 3.1 Antal pågående sjukfall januari 2000april 2011 har sjukfrånvaron ökat något. Det är framför allt de korta sjukfallen som ökar, vilket i huvudsak beror på att en del av 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 de personer som uppnått maximal tid i sjukförsäkringen återvänder till sjukförsäkringen i arbetslivsintroduktionen på Arbetsförmedlingen. Förutom denna ökning prognosticeras att antalet sjukfall kommer att stabiliseras (se diagram 3.2). Diagram 3.2 Sjukfrånvarons utveckling (antal sjukfall) 19942014 n n n n n n n n n n n n n n n n n n n n n a a a a a a a a a a a a a a a a a a a a a j j j j j j j j j j j j j j j j j j j j j Andelen kvinnor utgjorde av samtliga sjukfall. Detta är en ökning med en och en halv procentenhet sedan föregående år men i nivå . har antalet utbetalda nettodagar med antingen sjukpenning, arbetsskadesjukpenning eller rehabiliteringspenning per försäkrade minskat med nästan två tredjedelar. Denna utveckling illustreras i diagram 3.3. Diagram 3.3 Sjukpenningtalet december 1994juni 2011. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 var sjukpenningtalet 6,4 dagar1. Generellt är sjukpenningtalet högre för kvinnor jämfört med män, men sammantaget har skillnaderna mellan könen minskat . () har analyserat skillnaden i sjukfrånvaro (både sjukpenning och sjuk- och aktivitetsersättning) mellan kvinnor och män i och varför skillnaden har ökat (rapport 2011:2). Kvinnors relativt sett ökande sjukfrånvaro kan inte förklaras med ökad könsskillnader i självskattad hälsa eller i förändrad arbetsmiljö på den könssegregerade arbetsmarknaden. Däremot bedöms förekomsten av barn vara starkt förknippad med högre sjukfrånvaro bland kvinnor men inte bland män. Kvinnor arbetar mer än och detta gäller särskilt kvinnor med barn i förskoleåldern. IFAU:s slutsats är att det ökade arbetsutbudet bland kvinnor i kombination med föräldraskap är den huvudsakliga orsaken till den ökande skillnaden mellan könen. som sjukpenningtalet sjunkit i hela landet har den regionala spridningen mellan länen minskat kraftigt (se diagram 3.4). Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) har granskat regionala skillnader i sjukförsäkringens utfall och bedömer att sammanslagningen av försäkringskassorna samt arbete har bidragit till utvecklingen av nyttjandet av sjukpenning (rapport 2010:6). ISF konstaterar att regeltillämpningen inom myndigheten dock inte behöver ha varit den viktigaste faktorn bakom utvecklingen. Enligt ISF kan utvecklingen till stor del ha drivits av en regional utjämning av befolkningens förväntningar på försäkringen. Diagram 3.4 Sjukpenningtalet , per län. län län län län Sjukfrånvaron är i nivå med jämförbara länder var sjukfrånvaron i en av de högsta i världen. Sjukfrånvaron var mycket konjunkturberoende, vilket innebar att ökad sysselsättning oftast innebar ökad sjukfrånvaro och vice versa. har sysselsättningen ökat som sjukfrånvaron har fortsatt att minska. Andelen sjukfall i , mätt enligt arbetskraftsundersökningarna (), har successivt sjunkit och ligger nu i nivå med EU- genomsnittet, se diagram 3.5. 1 Sjukpenningtalet mäter antalet utbetalda nettodagar med sjukpenning, arbetsskadesjukpenning och rehabiliteringspenning under en 12- månadersperiod per registrerade försäkrade i åldrarna (exklusive försäkrade med hel SA, vilka inte kan uppbära sjukpenning). Det nya sjukpenningtalet är lägre än ohälsotalet och det motsvarar ungefär sjukpenningdelen i ohälsotalet. Diagram 3.5 Frånvaro från arbetet på grund av egen sjukdom som andel av antalet anställda i åldern 2064 år 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 Källa: EULFS och Antalet sjukersättningar kommer att fortsätta minska Antalet personer med sjukersättning har minskat kraftigt . hade 385 000 personer sjukersättning, vilket kan jämföras med då 532 000 personer hade sjukersättning (se diagram 3.6). Diagram 3.6 Antal personer med sjukersättning 1960 1962 1964 1966 1968 1970 1972 1974 1976 1978 1980 1982 1984 1986 1988 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 2014 Det finns flera skäl till att antalet personer med sjukersättning minskar så kraftigt. En förklaring är att antal nybeviljade sjukersättningar minskar, se diagram 3.7. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Diagram 3.7 Antal nybeviljade sjukersättningar 20032010 nybeviljades sammanlagt 8 000 personer sjukersättning vilket historiskt sett är ett mycket lågt nybeviljande. krävs stadigvarande nedsättning av arbetsförmågan för att få sjukersättning. Dessa nya beviljandekriterier, i kombination med ett minskat antal långa sjukfall, förklarar dagens låga nivåer på nybeviljandet. uppgick kvinnornas andel till av de nybeviljade ersättningarna. Denna andel har successivt sjunkit och nybeviljas i princip lika många män som kvinnor sjukersättning (4 100 män och 3 900 kvinnor). En annan förklaring till att antalet personer med sjukersättning minskar är att utflödet från sjukersättning också har ökat. Det beror dels på att personer övergår i ålderspension, dels på att den tidsbegränsade sjukersättningen håller på att fasas ut. När en person med sjukersättning fyller avslutas ersättningsperioden och personen får i stället ålderspension. På så vis finns ett demografiskt betingat utflöde som kommer att vara relativt högt . väntas knappt 35 000 personer med sjukersättning fylla . Åren därefter är nivåerna nästan lika höga. En tredje förklaring till minskningen är utfasningen av den tidsbegränsade sjukersättningen. Inga tidsbegränsade ersättningar nybeviljas . Den ytterligare period som kan beviljas för redan befintliga ärenden får maximalt vara 18 månader lång och som längst löpa fram till utgången av 2012. beräknas 16 400 personer uppnå maximal tid med tidsbegränsad sjukersättning. Av dessa beräknas cirka en fjärdedel beviljas en stadigvarande sjukersättning. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Antalet aktivitetsersättningar på en fortsatt hög nivå Antalet personer med aktivitetsersättning har ökat kontinuerligt sedan förmånen infördes . var det cirka 26 600 personer i åldern som hade aktivitetsersättning. Detta kan jämföras med då 16 000 personer uppbar motsvarande ersättning i form av förtidspension och sjukbidrag. De psykiska diagnoserna överväger bland personer med aktivitetsersättning. Diagram 3.8 Antal personer med aktivitetsersättning, januari 2003maj 2011 Ökningen av antalet personer med aktivitetsersättning beror på att nybeviljandet av aktivitetsersättning har legat på en hög nivå. Aktivitetsersättning kan beviljas till antingen försäkrad som på grund av funktionshinder behöver längre tids utbildning på grund- och/eller gymnasienivå, eller försäkrad som har en nedsättning av arbetsförmågan. Vid en uppdelning av nybeviljande på grund av nedsatt arbetsförmåga respektive förlängd skolgång visar resultaten dock på betydande skillnader (se diagram 3.9). Nybeviljande på grund av förlängd skolgång har ökat kraftigt och står för av det totala nybeviljandet. Däremot har antalet nybeviljade aktivitetsersättningar på grund av nedsatt arbetsförmåga minskat . Diagram 3.9 Antal nybeviljade aktivitetsersättningar fördelat på nedsatt arbetsförmåga och förlängd skolgång Anledningen till att nybeviljandet av aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbetsförmåga har minskat är att sjukfrånvaron har minskat och att färre unga människor uppbär sjukpenning. En stor nedgång kan bland annat konstateras för kvinnor med psykiska diagnoser. Även de ändringar i rätten till aktivitetsersättning som gjordes i samband med sjukförsäkringsreformen bedöms ha haft viss effekt. Ändringarna innebär att aktivitetsersättning kan beviljas i avvaktan på ett skyddat arbete. har nybeviljandet börjat minska. nybeviljades knappt 6 200 personer aktivitetsersättning, vilket är en svag minskning jämfört innan. Enligt ISF (rapport 2011:10) har också andelen som lämnar aktivitetsersättningen ökat . Av dem som påbörjade en ersättningsperiod uppbar fortfarande ersättning . Motsvarande andel för ärenden som påbörjades var . Av rapporten framgår också att allt fler lämnar ersättningen, antingen som anställda eller som inskrivna vid Arbetsförmedlingen. Av dem som påbörjade en ersättningsperiod och som avslutade ersättningen befann sig i anställning och i arbetslöshet . Motsvarande andelar för individer som påbörjade sina perioder 1999 var . Det ökade utflödet bör i första hand hänföras till personer med förlängd skolgång. gäller nya bestämmelser om ett utökat särskilt högriskskydd för unga som lämnar aktivitetsersättningen för att arbeta. Av rapportering framgår att ingen har utnyttjat denna möjlighet. 3.4.2Åtgärder som bidragit till sjukfrånvarons utveckling Sjukförsäkringsreformen består av en rad olika åtgärder som sammantaget syftar till att åstadkomma en sjukfrånvaro som ligger på en långsiktigt stabil och låg nivå. Vissa åtgärder avser sjukförsäkringens regelverk medan andra åtgärder syftar till att säkerställa att de inblandade aktörerna vidtar de åtgärder som är angelägna för att nå syftet med reformen. Den minskade sjukfrånvaron tyder på ett genomslag för genomförda regeländringar och en förbättrad sjukskrivningsprocess. I detta avsnitt ges en samlad bedömning av de åtgärder som bedöms ha bidragit till sjukfrånvarons utveckling. En mer utförlig redovisning av respektive åtgärd ges i avsnitt 3.6. Tidsgränserna har skapat en mer aktiv sjukskrivningsprocess Det finns många orsaker till den positiva utvecklingen . Mycket tyder på att olika reformer har lett till och samverkat med förändrade attityder och normer hos allmänheten och hos olika aktörer som t.ex. behandlande läkare, arbetsgivare och . Det finns t.ex. forskningsstöd för att sjukfrånvaron påverkas av normer och normbildning (t.ex. Ichino och Maggio [2000] och Hesselius, och [2007]). Sjukfrånvaron började minska innan de senare årens reformer trädde i kraft men utvecklingen har förstärkts . Det är främst sjukfallens varaktighet som har påverkats positivt av de nya tidsgränserna och de förändrade arbetssätt som dessa har bidragit till. Sjukfallen har blivit kortare under en lång rad år men utvecklingen har accelererat för att stabiliseras . Effekten av 90- och 180-dagarsgränserna har utvärderats och slutsatsen är att de haft en signifikant effekt på sannolikheten att sjukfall avslutas i anslutning till tidsgränserna (rapport 2010:1). Effekten var relativt blygsam men tidsperioden som studerades var tiden direkt efter reformens införande och det finns därför anledning att tro att effekten av gränserna är starkare . En indikation på tidsgränsernas 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 betydelse kan fås genom en jämförelse av avslutssannolikheten för sjukfall som startar . Vad som tydligt framgår är att avslutssannolikheterna ökat, särskilt i anslutning till tidsgränserna vid 180, . När det gäller nybeviljandet av sjukersättning är det uppenbart att det nya regelverket har spelat en betydande roll för utvecklingen. Dels har det minskade antalet långa sjukfall medfört att färre personer än tidigare kan beviljas sjukersättning, dels har kriterierna för att bevilja sjukersättning skärpts. Sjukskrivningsprocessens nyckelaktörer har blivit mer aktiva Betydelsen av rehabiliteringskedjan och övriga reformer har studerats utifrån hur de har påverkat aktörerna i sjukskrivningsprocessen. Såväl som ISF och har gjort sådana granskningar. Den samlade bilden är att reformerna tillsammans med nya arbetssätt på har spelat en betydande roll. Hela sjukskrivningsprocessen präglas av en högre aktivitet, tidigare insatser och tydligare spelregler. Även andra aktörer än bedöms bidra mer aktivt till en sjukskrivningsprocess som präglas av tidiga och aktiva insatser. Det gäller särskilt hälso- och sjukvården och Arbetsförmedlingen. Hälso- och sjukvården har getts ett tydligare ansvar i sjukskrivningsprocessen genom regeringens satsningar som det försäkringsmedicinska beslutsstödet, den s.k. sjukskrivningsmiljarden, den vidareutvecklade företagshälsovården och rehabiliteringsgarantin. Det försäkringsmedicinska beslutsstödet bedöms ha haft stor inverkan på sjukskrivningsmönstret i avsedd riktning. Sjukskrivningstiderna för olika diagnoser har förkortats och blivit mer enhetliga i olika delar av landet. Sjukskrivningsmiljarden har bidragit till att sjukskrivningsprocessen nu är en mer närvarande och aktuell fråga inom hälso- och sjukvården. De åtgärder som har vidtagits inom ramen för sjukskrivningsmiljarden har bidragit till att stärka vårdens eget arbete med att effektivisera sjukskrivningsprocessen genom ett mer strukturerat och metodiskt arbetssätt. Det har också stimulerat åtgärder som har bidragit till att undanröja hinder som försvårar en effektiv handläggning av sjukförsäkringsärenden. Rehabiliteringsgarantin har stärkt hälso- och sjukvårdens utbud av medicinsk rehabilitering för patienter med psykisk ohälsa eller rygg- och 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Satsningen bedöms minska risken för att beviljas sjukersättning men öka antalet dagar med sjukpenning. Rehabiliteringsgarantin har också bidragit till att många patienter mår bättre efter avslutad behandling. Satsningen på att vidareutveckla företagshälsovården i syfte att öka arbetstagarens möjlighet att återgå i arbete genom tidiga och anpassade sjukvårds- och arbetsplatsinriktade insatser har däremot ännu inte kommit igång i önskad omfattning. En stor del av de medel som avsatts för denna satsning har inte använts och det har varit svårt att få till stånd koordinerade insatser via företagshälsovården. Sjukförsäkringsreformen har inneburit att samverkan mellan har utvecklats och fördjupats. Myndigheterna har utvecklat samarbetsrutiner och mötesformer vid de olika tidpunkterna i rehabiliteringskedjan i syfte att stödja den enskildes återgång i arbete eller omställning till annat arbete. kan konstateras att det finns behov av att ytterligare utveckla stödet till den enskilde genom mer systematiska bedömningar av arbetsförmåga, aktiva rehabiliteringsinsatser och bättre fungerande samverkansformer. För den som är i behov av arbetslivsinriktade insatser i samverkan under tid med ersättning från sjukförsäkringen erbjuder och Arbetsförmedlingen individuella rehabiliteringsinsatser inom ramen för den s.k. nationella handlingsplanen. Handlingsplanen fokuserar på effektiv matchning till arbete som människor ska få det stöd de behöver. Drygt två tredjedelar av de som deltog i sådana insatser har därefter gått vidare till arbete, utbildning eller fortsatta insatser hos Arbetsförmedlingen. Samordnade rehabiliteringsinsatser bedrivs inom ramen för samordningsförbundens verksamheter, vilket enligt uppföljningar av samordningsförbund i har bidragit till att av deltagarna har fått egen försörjning via arbete, arbete med stöd eller via utbildning. När en person nått maximal tid i sjukförsäkringen erbjuds insatser hos Arbetsförmedlingen inom ramen för den s.k. arbetslivsintroduktionen. De uppföljningar som gjorts visar att cirka hälften går till arbete, utbildning, är öppet arbetslösa eller inskrivna på Arbetsförmedlingen. Regeringen samlade bedömning är att många sjukskrivna genom ovanstående samverkansinsatser har kommit närmare arbetsmarknaden. Sedan och de regionala försäkringskassorna slogs samman 2005 till har socialförsäkringsadministrationen genomgått stora förändringar. Detta förändringsarbete har inneburit påfrestningar i form av långa handläggningstider och en försämrad tillgänglighet inte minst på telefon. har dock varit en starkt bidragande aktör i arbetet med att minska sjukfrånvaron. De regionala skillnaderna i sjukskrivningsnivå har minskat och handläggningen av sjukförsäkringen har blivit mer enhetlig. till har även handläggningstiderna för de utredningskrävande förmånerna sjuk- och aktivitetsersättning, vårdbidrag, handikappersättning, assistansersättning, bilstöd och arbetsskadelivränta aldrig varit så korta som . Betraktar man handläggningstidernas utveckling ur ett längre perspektiv, från tiden före myndighetssammanslagningen, ser man en utveckling för dessa förmåner från mycket långa handläggningstider till dagens goda resultat. Sjukpenning är en förmån som emellertid hade längre handläggningstider än 2009. Anledningen till detta är bl.a. en genomförd omorganisation i syfte att uppnå en mer sammanhållen hantering av sjukförsäkringen och ökad flexibilitet. förbättrades dock handläggningstiderna. Diagram 3.10 Andel ärenden som handläggs inom målsatt tid 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Regeringens sammantagna bedömning är att lingsarbete pågår i linje med inriktningsbeslutet verksamhet har visat goda som innehåller kvalitetshöjande åtgärder på samtliga av myndighetens verksamhetsområden. arbetar aktivt med de områden där det finns Regeringen anser att utveck- lingsarbete är av stor betydelse för en väl funge- är myndighetens tillgänglighet per telefon som under delar av 2010 hade brister med långa vän- Försäkring handlar om trygghet, om att veta Orsaken till detta är att kunderna att det finns ett skydd om något skulle hända. numera ställer mer komplicerade frågor av råd- Sjukförsäkringen rör en av livets stora risker givande karaktär, vilket innebär längre samtals- att inte kunna försörja sig själv på grund av sjuk- har under andra halv- Det är av avgörande betydelse att de för- året av 2010 nyrekryterat personal till sitt Kund- säkrade upplever att försäkringen hanteras pro- center och utvecklat arbetsformerna för att för- fessionellt och att besluten är fattade utifrån full- ständiga beslutsunderlag och korrekt speglar de Bilden av en myndighet som utvecklats posi- regler som gäller. Det är därför ett problem att tivt får också stöd i den rapport som Inspektio- förtroendet för den ansvariga myndigheten, För- nen för socialförsäkringen (ISF) har lämnat om säkringskassan, har sjunkit successivt under Det minskade förtroendet har sanno- likt sin grund i flera olika faktorer, allt ifrån hur förelser är svåra att göra pekar resultaten på att väl myndigheten klarar sitt uppdrag och hur de stora delar av verksamhet i försäkrade blir bemötta till hur försäkrade upp- dag bedrivs mer effektivt. lever sitt försäkringsskydd. har blivit kortare, beslut och utbetalningar snab- Det gäller särskilt för de utrednings- krävande förmånerna som tar att derna för sjukförsäkringen ökat, vilket kan för- Regeringen har i propositionen Offentlig för- av stora förändringar i regelverket som valtning för demokrati, delaktighet och tillväxt medfört ett på myndigheten mer intensivt arbete 2009/10:175) angivit att utgångspunkten för myndigheternas service ska vara en så långt tet har bidragit till en minskad sjukfrånvaro. som möjligt likvärdig tillgång till service för alla. Antalet anmälningar till Justitieombudsman- har (bet. 2010/11:SfU10, nen (JO) har minskat och en fortsatt 2010/11:223) gett regeringen till känna att minskning har skett av regeringen ska återkomma med förslag som dels tillgodoser medborgarnas behov av att Försäk- ringskassan är tillgänglig lokalt med möjligheter till personliga möten, dels bidrar till en ökad minskar också medan antalet överklaganden till samverkan mellan statliga myndigheter. bakgrund av bl.a. tillkännagivandet har rege- ändrades vid omprövning är dock oförändrad , medan andelen ärenden som ändra- uppdrag att avvakta verkställandet av åtgärden des i samband med överklagande till förvalt- att drar sig ur den servicesamverkan som ningsrätterna har minskat. bedrivs vid servicekontoren samt att genomföra noga utvecklingen inom detta område. en djupgående analys om hur myndighetens säkrade kan överpröva beslut de anser felaktiga olika kundgruppers och medborgarnas service- är centralt för legitimiteten för försäkringen. behov av tjänster kan till- I syfte att vidareutveckla verksamheten arbe- godoses ändamålsenligt och långsiktigt (dnr tar utifrån en strategisk S2011/4202/SF). Regeringen har även givit inriktning för hur myndigheten ska utvecklas de Statskontoret i uppdrag att beskriva vilka behov Inriktningen tar framför allt sikte som medborgare och företag har av myndig- på att trygga kvaliteten i verksamheten på ett heternas service och hur det behovet uppfylls i sådant sätt att förtroendet för socialförsäkrings- dag (dnr S2011/3603/SFÖ). systemen och dess administration ökar. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 ska i sin analys beakta slutsatserna från Statskontorets uppdrag. har fokuserat sina kontroller på ärenden som är mer komplicerade att utreda. Korrekta beslutsunderlag och utbetalningar Kvalitén i beslutsunderlag har förbättrats något i förhållande till . Av bedömda ärenden har tillräckligt beslutsunderlag. Av dessa har handläggaren i av fallen fattat ett korrekt beslut. Brister i beslutsunderlagen återfinns fortfarande främst inom sjukförmånerna. Andelen ärenden som bereds automatiskt har ökat och arbete pågår för att automatisera handläggningen ytterligare. Automatiseringen bidrar till en mera effektiv handläggning som den ökar förutsättningarna för korrekta utbetalningar. har fortsatt utveckla arbetet mot felaktiga utbetalningar. Myndigheten har koncentrerat sin kontrollorganisation till sex orter i landet och skapat en sammanhållen ledning och styrning av kontrollverksamheten. Kartläggningen av kontrollstrukturen i handläggningen har fortsatt för att enklare kunna prioritera i riskhanteringsarbetet. Vidare har myndigheten fortsatt sitt långsiktiga arbete med att integrera kontrollperspektivet i de ordinarie handläggnings-, kvalitets- och it-systemen. genomförde drygt 20 000 kontrollutredningar. I dessa konstaterades drygt 3 000 felaktiga utbetalningar. Summan av felaktiga utbetalningar som stoppats och förhindrats har ökat kraftigt i ett flerårsperspektiv och uppgick till .