prop · GY03165 · 2011-09-20 00:00:00 — Den särskilda skattedeklarationen ska ha kommit in till senast den 12 efter den månad då den skattepliktiga ersättningen kom den skattskyldige till del, med undantag för månaderna då deklarationen i stället ska ha kommit in senast den 17. Bestämmelserna finns i 26 kap. 2 § 6 och 9 samt 18, 25 och 35 §§ SFL. Skattedeklarationer lämnas med vissa undantag för redovisningsperioder. Huvudregeln i skattebetalningslagen är att en redovisningsperiod omfattar en kalendermånad (10 kap. 14 § SBL). alltså redovisas och betalas . Från denna huvudregel finns dock flera undantag. Avgörande för om undantagen är tillämpliga är den skattskyldiges beräknade beskattningsunderlag för beskattningsåret. laget ska beräknas exklusive unionsinterna förvärv och import. beskattningsunderlag används i fortsättningen är det ett på sådant sätt beräknat underlag som avses. En skattskyldig som har ett beskattningsunderlag på högst 40 miljoner kronor ska redovisa mervärdesskatt för kalenderkvartal, dvs. redovisningsperioden är tre kalendermånader (10 kap. 14 a § stycket SBL). Om den skattskyldige har ett beskattningsunderlag på högst en miljon kronor och inte är ett handelsbolag eller en grupphuvudman får mervärdesskatten redovisas i självdeklarationen (10 kap. 31 § första stycket SBL). Redovisningsperioden är då det beskattningsår som självdeklarationen avser, dvs. vanligtvis ett kalenderår (10 kap. 16 § Redovisningsperioden kan dock vara ett brutet räkenskapsår. verksamheten nystartad kan redovisningsperioden även vara ett förlängt Den som inte är skyldig att lämna självdeklaration och handelsbolag får efter beslut av redovisa mervärdesskatt för ett helt beskattningsår om beskattningsunderlaget är (10 kap. 15 § SBL). Även i detta fall kan redovisningsperioden vara ett brutet räkenskapsår och vid nystartad verksamhet ett förlängt Det vanliga är dock att kalenderåret är redovisningsperiod. Undantagen från att mervärdesskatt ska redovisas är till viss del frivilliga, dvs. den skattskyldige avgör själv om redovisningen ska ske , för kalenderkvartal eller för beskattningsår. punkten för bestämmelserna om redovisningsperioder är i och för sig att den som kvalar in för en redovisningsperiod också ska redovisa för den På begäran av den redovisningsskyldige ska dock besluta att skatten ska redovisas för kalenderkvartal, eller kalendermånad i stället för beskattningsår, eller kalendermånad i stället för kalender- kvartal. När det gäller handelsbolag och skattskyldiga som inte ska lämna självdeklaration ligger frivilligheten i att , om förut- sättningarna är uppfyllda, får besluta att redovisningen ska ske för helt beskattningsår. En sådan skattskyldig är inte skyldig att tillämpa redovisning för beskattningsår bara för att beskattningsunderlaget understiger . Det finns inte heller någon skyldighet att påkalla att prövar om redovisningen ska ske för helt beskattningsår. Att skulle ta initiativ till redovisning för beskattningsår får betraktas som uteslutet. En redovisningsskyldig kan följaktligen alltid välja en kortare redovis- ningsperiod än den som följer av beskattningsunderlaget. Om det föreligger särskilda skäl, med vilket främst avses kontrollskäl, kan även besluta att en redovisningsskyldig som uppfyller förutsättningarna för att redovisa för beskattningsår eller kalenderkvartal i stället ska redovisa för kalenderkvartal eller kalendermånad. När ska skatten redovisas och betalas? Den som har kalendermånad som redovisningsperiod ska redovisa och betala mervärdesskatt senast den 26 efter redovisningspe- riodens utgång. Om har beslutat att redovisningsperioden ska vara en kalendermånad, ska skatten redovisas och betalas senast den 12 i andra månaden efter redovisningsperiodens utgång. Den skatt- skyldige kan dock välja att redovisa och betala skatten senast den 26 efter redovisningsperiodens utgång. Om redovisningsperioden är ett kalenderkvartal, ska skatten redovisas och betalas senast den 12 i andra månaden efter redovisningsperiodens utgång med undantag för augusti då redovisningen ska ske senast den 17. Den som redovisar mervärdesskatt för helt beskattningsår i en skattedeklaration ska redovisa och betala skatten senast den 12 i andra månaden efter redovisningsperiodens utgång. Om kalenderåret är beskattningsår innebär det att deklaration ska lämnas . Om mervärdesskatten redovisas i självdeklarationen ska skatten redovisas under taxeringsåret. Mervärdesskatt som redovisas i självdeklarationen ingår i slutlig skatt för inkomståret. Preliminär skatt ska betalas för inkomståret med ett belopp som så nära som möjligt kan antas motsvara den slutliga skatten. Det innebär att mervärdesskatt som ska redovisas i en självdeklaration ingår i den preliminära skatt som ska betalas . En del av den F-skatt som företagare betalar avser alltså mervärdesskatt. Ett besked om den slutliga skatten och om den skattskyldige ska betala in eller få tillbaka skatt ska skickas till den skattskyldige taxeringsåret. Slutlig skatt ska betalas senast den förfallodag som infaller närmast efter det att det har gått från det grundläggande beslutet om slutlig skatt. Det innebär att mervärdes- skatt, som inte betalas som F-skatt, kan komma att betalas efter redovisningsperiodens utgång. Motiven för gällande regler Skälet till att skattskyldiga med förhållandevis låga beskattningsunderlag tillåts redovisa mervärdesskatt för beskattningsår är administrativt, dvs. att inte lägga på mindre företag en alltför stor administrativ börda (prop. 1968:100 s. 50 f.). Möjligheten att redovisa mervärdesskatt i självdeklarationen tillkom i samband med reformering av mervärdesskatten (prop. 1989/90:111 s. 132 f. och 203). Den breddning av basen för mervärdes- skatten som då gjordes beräknades, om inte några åtgärder vidtogs, kraftigt öka antalet skattskyldiga som skulle registreras hos skattemyn- För att undvika att skattemyndigheten drabbades av en mycket stor administrativ belastning var det därför enligt regeringen nödvändigt att begränsa antalet nya skattskyldiga som skulle registreras. Begränsningen blev att låta skattskyldiga med låg skattepliktig omsättning, högst , redovisa mervärdesskatt i själv- Motsvarande gräns infördes för skyldigheten att registrera sig hos skattemyndigheten, dvs. bara den vars skattepliktiga omsättning översteg var skyldig att anmäla sig för registrering. I samband med att redovisningsperioden för mervärdesskatt förkortades från till en månad höjdes också under- lagsgränsen för att få redovisa mervärdesskatt i självdeklarationen från Skälet till höjningen var att redovisningen av mervärdesskatt inte skulle bli för betungande för mindre företag. regeringen öka antalet företag som bara behövde redovisa mervärdesskatt en gång och därmed undvika att mindre företag skulle behöva redovisa mervärdesskatt (prop. 1995/96:19 s. 18 f.). Möjligheten till redovisning för beskattningsår i skattedeklaration avskaffades för att återinföras . Avskaffandet motiverades med att skillnaden i skattekredit inte var konkurrensneutral (prop. 1995/96:19 s. 18 f.). Motivet för att återinföra möjligheten till redovisning för beskattnings- år var att underlätta för de mindre företag som var hänvisade till att redovisa mervärdesskatt i en skattedeklaration. För dessa företag ansågs det nämligen betungande att sammanställa och lämna in en deklaration trots att omsättningen hade varit mycket låg eller kanske Vid bestämmandet av beloppsgränsen på beaktades intresset av konkurrensneutralitet eller om man så vill skillnaden i skattekredit mellan olika företagsformer (prop. s. 44 f.). Skälen för att ge företag med beskattningsunderlag som understiger möjlighet att redovisa för kalenderkvartal var dels att minska den administrativa bördan för dessa företag, dels att minska risken för att företagen behöver betala in mervärdesskatt innan de själva har fått betalt (prop. 2007/08:25 s. 67 f.). Möjligheten att redovisa i självdeklarationen slopas Regeringens förslag: Den som redovisar mervärdesskatt för beskattningsår ska redovisa skatten i en skattedeklaration i stället för som i en självdeklaration. Skattedeklarationen ska ha kommit in till senast den 26 i andra månaden efter redovisnings- periodens utgång. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se betänkandet s. 463 f.). Remissinstanserna: Bland de remissinstanser som har uttalat sig om utredningens förslag finns både de som tillstyrker helt och de som avstyrker helt eller delvis. () tillstyrker förslaget. framhåller bl.a. att förslaget är ett viktigt bidrag till att öka effektivi- seringen av skatteverksamheten. Enligt verket försvinner risken för att mervärdesskatt dubbelredovisas eller inte alls redovisas. motverkar dessutom det alltmer växande problemet med undandragande av mervärdesskatt samt anpassar regelverket till mervärdesskatte- Förslaget innebär också att likabehandling mellan olika associationsformer uppnås. ser det som positivt att mervärdesskatten endast kommer att redovisas i en skattedeklaration, eftersom detta förmodligen kommer att leda till att antalet dubbletter i momsstatistiken minskar. inte förslaget men vill peka på att det kan leda till att vissa företag, främst de riktigt små jord- och skogsbruken, får ökade administrativa krav på sig i och med att de måste göra ytterligare en deklaration. ökningen av administrationen dock endast marginell då möjligheten att redovisa moms för helår ska finnas kvar. Företagarna kan se fördelar med att all momsredovisning sker i en särskild skattedeklaration och inte De anser dock att tidsfristen att redovisa helårs- moms borde flyttas fram för små företag så att den motsvarar nuvarande tidsfrist, oavsett om rullande deklarationstidpunkt införs. () avstyrker utredningens förslag. utredningens slutsats att förslaget endast leder till en försumbar ökning av den administrativa bördan för berörda skattskyldiga. LRF pekar på att förslaget bl.a. innebär att redovisningsbranschen med dess snedbelast- ning av arbetsbördan inte kommer att klara av att hjälpa alla kunder som vill redovisa momsen för helår. Far anser att det inte är möjligt för små företag att fullgöra sin redovisningsskyldighet redan den 12 i andra månaden efter räkenskapsårets utgång. bokföringslagen ska bokslut färdigställas senast efter Byråer har inte möjlighet att gå igenom sin bokföring två gånger. Om mervärdesskatten inte längre ska redovisas i självdeklarationen utan i en särskild mervärdesskattedeklaration måste alltså tidpunkten för denna ovillkorligen sammanfalla med tidpunkten för Enligt Far innebär förslaget inte några förenklingar för berörda företagare, eftersom förslaget innebär att två blanketter ska upprättas och dessutom lämnas . måste vidare innefatta mervärdesskatt. gånger den större delen av den preliminära skatt som betalas enligt () föreslår att det även fortsättningsvis ska vara möjligt att redovisa moms i samband med självdeklarationen för berörda näringsidkare. En stor grupp näringsidkare med begränsad verksamhet tar hjälp för att upprätta självdeklarationen och får i många fall än kunskap om vilket belopp de är skyldiga att redovisa. FöretagarFörbundet (FF) har inget att erinra mot att uppgiftslämnandet i självdeklarationerna ersätts av en skattedeklaration men anser att den ska lämnas i anslutning till själv- deklarationen. FF anser att det administrativa merarbetet för företagaren att fylla i en skattedeklaration torde vara försumbart. Näringslivets skattedelegation (NSD), till vars yttrande , , , Fastighetsägarna samt IT & Telekomföretagen har anslutit sig, anför att utredningens förslag medför en kraftigt ökad regelbörda för de minsta företagen. Det blir en ytterligare administrativ börda för företagen om redovisnings- byråerna måste gå igenom räkenskaperna två gånger. Ska momsen inte längre redovisas i självdeklarationen utan i en skattedeklaration måste tidpunkterna sammanfalla. Av utredningen framgår att den s.k. kontroll- mässiga vinsten av att flytta redovisningen från en självdeklaration till en skattedeklaration kraftigt minskar i och med att deklarationstidpunkterna för företag med brutna räkenskapsår ändras. Detta ger enligt NSD ytterligare skäl för att behålla den nuvarande tidpunkten för avlämnande av deklaration. delar utredningens bedömning att förslaget bedöms vara till fördel för företagen. Skälen för regeringens förslag: Möjligheten att redovisa mervärdes- skatt för beskattningsår mildrar den administrativa bördan för de riktigt små företagen. Den möjligheten bör därför finnas kvar. Huvudregeln är att mervärdesskatt ska redovisas i en skattedeklaration. Den som är skyldig att lämna självdeklaration och har ett beskattnings- underlag på högst får dock med gällande regler redovisa mervärdesskatten i självdeklarationen. Detta gäller inte handelsbolag och grupphuvudmän som alltid ska redovisa mervärdesskatt i en skatte- deklaration. Att det finns två sätt att redovisa mervärdesskatt på gör att det förekommer att mervärdesskatt för ett och samma beskattningsår av misstag eller okunskap om gällande regler redovisas dubbelt. Mervärdes- skatten redovisas först löpande i skattedeklarationer och sedan även i självdeklarationen. För uppmärksammade 1 284 fall av dubbelredovisning. Nästan hade dubbelredovisats. Om inte hade uppmärksammat dubbelredovisningen hade den skattskyldige fått betala dubbelt så mycket i mervärdesskatt som han eller hon hade varit skyldig att betala. Det förekommer även att skattskyldiga som i skattedeklarationer har redovisat överskjutande ingående mervärdesskatt även har redovisat samma belopp i självdeklarationen. redovisades nästan dubbelt. Här hade den skattskyldige i fall inte hade uppmärksammat felet fått tillbaka dubbelt så mycket skatt som han eller hon hade rätt till. Möjligheten att redovisa mervärdesskatt i självdeklarationen gör även att personer som överhuvudtaget inte är skattskyldiga för mervärdesskatt lämnar uppgifter om mervärdesskatt i självdeklarationer. rörde det sig om uppemot 1 000 deklaranter. Ett annat problem med att mervärdesskatt redovisas i själv- deklarationen är att det hinner gå räknat från beskattningsårets utgång innan ges möjlighet att kontrollera om den skattskyldige sköter redovisningen av mervärdes- skatt. Av avsnitt 11.6 framgår att begreppet självdeklaration ersätts med begreppet inkomstdeklaration. Mervärdesskatt som ska redovisas i inkomstdeklarationen ingår i slutlig skatt för beskattningsåret. F-skatt ska betalas för inkomståret med ett belopp som så nära som möjligt kan antas motsvara den slutliga skatten. Det innebär att mervärdesskatt som ska redovisas i inkomst- deklaration ingår i den skattskyldiges F-skatt. F-skatt betalas februarijanuari. Mervärdesskatt som redovisas för beskattningsår i en skattedeklaration ingår däremot inte i en persons slutliga skatt och därmed inte heller i personens F-skatt. Det innebär att om mervärdesskatt som ska redovisas för beskattningsår i fortsättningen utan undantag ska redovisas i en skattedeklaration behöver berörda skattskyldiga inte längre betala mervärdesskatt i samband med att preliminär skatt betalas. Den som redovisar mervärdesskatt i en skattedeklaration för beskattningsår ska, enligt gällande regler, redovisa och betala skatten senast den 12 i andra månaden efter beskattningsårets utgång. En skattskyldig som redovisar i skattedeklaration får en längre skattekredit än den som redovisar i nuvarande självdeklaration och betalar preliminär skatt . Många skattskyldiga som enligt gällande rätt redovisar mervärdesskatt i självdeklarationen debiteras dock ingen preliminär skatt eller debiteras för låg preliminär skatt. För redovisade drygt en halv miljon skattskyldiga mervärdesskatt i självdeklarationen. Totalt redovisades på detta sätt. Drygt en kvarts miljon av de skattskyldiga hade inte debiterats någon preliminär skatt trots att de i självdeklarationen redovisade mervärdesskatt med sammanlagt . Därtill kommer fall där den mervärdesskatt som redovisades i självdeklarationen rymdes inom den ytterligare skatt som skulle betalas enligt det grundläggande beslutet om slutlig skatt (s.k. kvarskatt). För var det av den mervärdesskatt som redovisades i självdeklarationer som rymdes i respektive skattskyldigs kvarskatt. Skattekrediten för mervärdesskatt som betalas som kvarskatt är betydligt längre än krediten för mervärdesskatt som redovisas i en skattedeklaration. Det kan konstateras att det är lätt att göra fel om det finns två olika sätt att redovisa mervärdesskatt på årsbasis. Enligt regeringens mening skulle risken för att mervärdesskatt redovisas fel minskas om det bara fanns ett sätt att redovisa skatten, dvs. om huvudregeln att mervärdesskatt ska redovisas i en skattedeklaration gällde utan undantag. Även det faktum att skattskyldiga förefaller utnyttja svagheterna i preliminärskattesystemet för att få en lång skattekredit talar för att mervärdesskatt utan undantag bör redovisas i en skattedeklaration, eftersom det ger alla berörda skattskyldiga en lika lång skattekredit. Skattekrediten bör med andra ord vara konkurrensneutral. Mot bakgrund av det ovan sagda anser regeringen att det finns fördelar med att slopa möjligheten att redovisa mervärdesskatt i inkomst- deklarationen. Fördelarna ska vägas mot den effekt som förslaget har på berörda skattskyldigas administrativa börda. Flera remissinstanser, såsom Företagarna, , till vars yttrande , , , Fastighetsägarna samt IT & Telekomföretagen har anslutit sig, har invänt mot förslaget bl.a. mot bakgrund av att det innebär att tidpunkten för att lämna deklaration tidigareläggs och att två deklarationer måste lämnas i stället för en. Några av de nämnda remissinstanserna anser att om mervärdesskatt för beskattningsår ska redovisas i en skattedeklaration måste tidpunkten för denna sammanfalla med tidpunkten för att lämna inkomstdeklaration. Andra remissinstanser anser att förslaget för de berörda skattskyldigas administrativa börda inte ökar nämnvärt. anser t.ex. att ökningen av administrationen endast är marginell då möjligheten att redovisa mervärdesskatt för helår ska finnas kvar. Enligt är det administrativa merarbetet för att fylla i en skattedeklaration försumbar. Fördelarna med att bara ha ett sätt att redovisa mervärdesskatt, nämligen i en skattedeklaration, är att det minskar risken för fel, förbättrar möjligheten till kontroll och gör skattekrediten konkurrens- neutral genom att jämna ut de skillnader i skattkredit som finns mellan skattskyldiga som utnyttjar svagheterna i preliminärskattesystemet och dem som inte gör det. Redovisning i en skattedeklaration innebär att de som ska redovisa får för att fullgöra deklarationsskyldigheten. Det leder emellertid inte till någon ökning av den administrativa bördan utan bara till att mervärdesskattebördan kommer tidigare. Den som redovisar mervärdesskatt i en inkomstdeklaration betalar mervärdesskatt som preliminär skatt . Den som redovisar mervärdesskatt i en skattedeklaration får, till skillnad mot den som redovisar i en inkomstdeklaration, en lång skattekredit. När de små företagens situation diskuteras lyfts ofta deras ekonomiska situation fram och den likviditetspåfrestning som täta skattebetalningar kan medföra. Regeringens förslag innebär en påtaglig lättnad för dessa företag. Sammantaget anser regeringen att förslaget är till fördel för företagen eftersom risken för fel minskar, skattekrediten blir konkurrensneutral och berörda företag gör likviditetsvinster. Genom förslaget anpassas vidare den svenska lagstiftningen till motsvarande bestämmelser i rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt, förkortat mervärdesskattedirektivet. Mot bakgrund av vad Företagarna, har anfört om att tidpunkten för att lämna skattedeklaration för berörda skattskyldiga bör sammanfalla med tidpunkten för att lämna inkomstdeklaration vill regeringen framhålla följande. Mervärdesskattedirektivet tillåter inte att mervärdesskatt redovisas senare än efter utgången av varje beskattningsperiod (se artikel 252) och för skattskyldiga med enbart inhemska beskattningsbara transaktioner (se artikel 253). 2010/11:165 Det torde med hänsyn härtill inte vara möjligt att låta tidpunkten för redovisning av mervärdesskatt för beskattningsår sammanfalla med tidpunkten för att lämna inkomstdeklaration. Det bör nämnas att det i förevarande lagstiftningsarbete inte finns beredningsunderlag för att ta ställning till om ett undantag enligt artikel 395 om att frångå direktivets bestämmelser skulle vara möjligt. Det kan också erinras om att ett sådant undantag förutsätter ett bemyndigande från Europeiska unionens råd. Regeringen föreslår därför att det inte längre ska vara möjligt att redovisa mervärdesskatt i samband med att inkomstdeklaration lämnas. I fortsättningen ska mervärdesskatt alltså utan undantag redovisas i en skattedeklaration. Det som föreslås innebär att skatteförfarandelagen inte innehåller någon motsvarighet till 10 kap. 31 § SBL. Förslaget innebär vidare att mervärdesskatt inte längre kommer att ingå i vissa små företags slutliga skatt och kommer därför inte att beaktas vid debiteringen av preliminär skatt. Förslaget innebär en kraftig ökning av antalet skattedeklarationer som ska lämnas den 12 i andra månaden efter redovisningsperiodens utgång, vilket i de flesta fall är . För att undvika att drabbas av en stor administrativ belastning, som bl.a. kan medföra försämringar för andra företag som ska lämna en skattedeklaration det datumet, föreslår regeringen att den som ska lämna en skattedeklaration för ett helt beskattningsår, i stället ska redovisa och betala skatten senast den 26 i andra månaden efter beskattningsårets utgång. Bestämmelserna finns i 26 kap. 11 och 33 §§ SFL. 11.5.3Ökat utrymme för att redovisa mervärdesskatt för beskattningsår Regeringens förslag: Möjligheterna att redovisa mervärdesskatt för beskattningsår utvidgas genom att gränsen för en sådan redovisning för svenska handelsbolag och i utlandet delägarbeskattade juridiska personer samt skattskyldiga som inte ska lämna inkomstdeklaration ska höjas från i beskattningsunderlag till i beskattningsunderlag. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag (se betänkandet s. 467 f.). Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna har inte haft något att erinra mot förslaget. Kammarrätten i , som tillstyrker förslaget, konstaterar att utredningens förslag kan försvåra Det förhållandet att mervärdesskatt kan redovisas årsvis har utnyttjats för att fuska med skatten, bl.a. vid s.k. karusellbedrägerier. utökning av helårsredovisningen är mot den bakgrunden tveksam. för att gränsen för helårsredovisning av likformighetsskäl bör vara generell får emellertid, enligt kammarrätten, anses överväga. centralbyrån (SCB) anför att förslaget är negativt för den kortperiodiska Detta leder till att en större del av omsättningen kommer att bli undertäckt. () tillstyrker förslaget Skälen för regeringens förslag: gäller två olika gränser för redovisning för beskattningsår. Om beskattningsunderlaget är högst får den som är skyldig att lämna självdeklaration, dock inte handelsbolag eller grupphuvudmän, redovisa mervärdesskatt för helt beskattningsår i självdeklarationen. För handelsbolag och skattskyldiga som inte är skyldiga att lämna självdeklaration är gränsen för redovisning för beskattningsår lägre. Beskattningsunderlaget får uppgå till högst för att mervärdesskatt ska få redovisas för helt beskattningsår. Redovisningen ska ske i en skattedeklaration, eftersom handelsbolag alltid, oberoende av beskattningsunderlagets storlek, redovisar mervärdesskatt i en skattedeklaration. Att underlagsgränsen för att få redovisa mervärdesskatt för beskattningsår är hänger ihop med att för dem som redovisar i självdeklarationen ingår mervärdesskatten i F-skatten. Med andra ord får den som redovisar för beskattningsår i en skattedeklaration, till skillnad från den som redovisar i självdeklarationen, en lång skattekredit (prop. 1996/97:12 s. 44 f.).