prop · GY03105 · 2011-03-16 00:00:00 — Som ett första steg på vägen mot en normalisering av förbindelserna mellan och nystartade den politiska dialogen , bland annat genom svenska initiativ, efter att en samlingsregering kom på plats tidigare . Den ekonomiska och sociala situationen har förbättrats i landet men politiskt motiverad förföljelse av anhängare till Tsvangirais parti T och representanter för det civila samhället har fortsatt och demokratiska reformer uteblivit. Situationen i behandlas regelbundet i EU:s politiska dialog med och andra SADC-länder. Inom ramen för det strategiska partnerskapet mellan och EU genomfördes ett politiskt dialogmöte på ministernivå i . Diskussionen fokuserade på genomförandet av det strategiska partnerskapet, den politiska och institutionella utvecklingen i EU och , EU-SADC avtal om ekonomiskt partnerskap, den gemen- samma Afrika-EU-strategin, den globala ekonomiska krisen, klimat- förändringarna, liksom den politiska situationen i , , , , och fredsprocessen i . Mötet leddes gemensamt av den höga representanten och utrikesminister . Det tredje toppmötet hölls i . EU företräddes av , ordförande för , och av , ordförande för kommissionen. Republiken företräddes av president . Mötet gjorde en halvtidsutvärdering av partnerskapet inom ramen för handels- och utvecklingssamarbetsavtalet (TDCA) mellan och och noterade särskilt det mycket framgångsrika vetenskapliga samarbetet. Vidare diskuterade FN-reformer, frågor och överenskommelser relaterade till den globala finansiella krisen som diskuterats inom ramen för G20, genomförandet av millenniemålen, klimat och miljöfrågor samt och . Under det svenska EU-ordförandeskapet tog initiativ till ett förslag om en förstärkt och fördjupad politisk dialog och samarbete med inom ramen för en så kallade Joint . Förslaget innehåller ett brett spektrum samarbetsfrågor som god samhällsstyrning, hållbar utveckling, klimatfrågan, forskning och utveckling, utbildning m.m. meddelade att man är redo att initiera de första diskussionerna med EU inom en rad olika områden. EU arbetar nu med förberedelser inför kommande dialog. President-, parlaments- och provinsval ägde rum . kampanjen innehöll en rad brister, vilket EU:s valobservatörer har EU och de största biståndsgivarna fort- satt en intensiv och uppriktig dialog med . Regeringen har tagit fram en s.k. Governance Action Plan, en handlings- plan innehållandes en rad åtaganden vad gäller snara förbättringar främst inom områdena god samhällsstyrning och fattigdomsbekämpning. följer nära den allmänna politiska utvecklingen i landet. Toppmöten mellan EU och länderna i och (LAC) hålls . Mötet i var högt prioriterat av det spanska ordförandeskapet. Vid toppmötet diskuterade ett sextiotal stats- och regeringschefer ämnen av gemensamt intresse som klimatförändringarna, migration, kampen mot narkotikan, mänskliga rättigheter samt samarbete kring kultur, utbildning och forskning. Diskussionerna präglades också av den pågående globala finansiella krisen, men man kunde konstatera att handeln mellan och och hade fördubblats till under årtusendets . EU är LAC- regionens största handelspartner efter och dess största utländska investerare. Unionen är också en partner i kampen mot fattigdom EU- kommissionen gav i bistånd . EU och LAC delar också visionen att skapa frihandel mellan de två regionerna, och i togs nya viktiga steg för att föra regionerna närmare varandra. Förhandlingarna om ett associeringsavtal mellan och avslutades till toppmötet, och likaså förhand- lingarna om ett frihandelsavtal mellan unionen och och . Toppmöten mellan och , och , och samt EU och Cariforum (de karibiska ländernas sammanslutning) hölls dessutom. slutförde EU förhandlingarna med om associeringsavtal samt med och om frihandelsavtal, var- efter sedvanlig juridisk granskning inleddes. När denna är klar kommer parafering och offentliggörande att ske. Förhandlingarna mellan EU och Sydliga gemensamma marknaden () om ett biregionalt associeringsavtal återupptogs efter att ha legat nere . är pådrivande för associeringsavtal och frihandel och bidrog aktivt inom EU för att EU-Mercour- förhandlingen fick en snabb och bra start. önskar ett ambitiöst avtal och förhandlingsavslut . Utvecklingsinstrumentet (DCI) styr hela samarbete med både och , och för arton latinamerikanska mottagarländer gäller sexåriga strategier från 20072013. Ett övergripande mål för EU:s bistånd är att stödja regional integration inom ett område där EU kan dela med sig av sina erfarenheter. regional integration i också en förutsättning för att frihandelsområden med EU ska kunna upprättas. målsättning för EU:s bistånd med och är att stödja de mottagarländernas ansträngningar att uppnå millenniemålen. Det totala EU-biståndet till exklusive uppgick 2010 till 350 milj. euro. har i bl.a. betonat vikten av nationellt ägarskap, komplimentaritet och givarsamordning med betoning på lokal samordning. Även jämställdhetsfrågor samt demokrati och mänskliga rättigheter har betonats. , som utgör halva och allt mer tar sin plats på världsarenan som regional stormakt, är en strategisk partner till EU. Partnerskapet fortsatte att genomföras inom ramen för en gemensam handlingsplan, vilken antogs . en rad samarbeten, dialoger och processer. I övrigt baseras EU:s för- bindelser med på ett bilateralt ramavtal om sam- arbete, ett liknande biregional avtal samt ett bilateralt avtal om vetenskapligt och teknologiskt samarbete. kommer att betyda ytterligare mycket. Det fjärde toppmötet ägde rum har en viktig och privilegierad bilateral relation med industriellt, politiskt, tekniskt-vetenskapligt m.m. lägger därför hög vikt vid EU-relationen till och tar aktiv del i det arbetet. Det icke-konstitutionella avsättandet av president kom att uppta en stor del av det svenska EU-ordförandeskapets arbete med hölls ordinarie presidentval, som den konservativa kandidaten Porfirio Lobo vann. Trots att förutsättningar inte var helt tillfredsställande välkomnade EU valet som ett viktigt steg framåt för att återupprätta den konstitutionella ordningen, och efter presidents Lobos tillträde har EU och dess medlemsländer successivt normaliserat förbindelserna med . Till den snabba upplösningen av den politiska krisen i den 30 september bidrog den omedelbara och tydliga internationella reaktionen till stöd för den valde presidenten . Denna kom från de allra flesta Skr. 2010/11:105 länder i den amerikanska kontinentens länder, liksom relevanta multi- Både höga representanten och rådets ordförande gjorde uttalanden till stöd för den valde presidenten . Ett politiskt dialogmöte mellan och hölls under det spanska ordförandeskapet. Vid detta diskuterades främst mänskliga rättigheter, klimat och finansiella krisen. Den höga representanten höll också ett möte med kubanska regeringen under UNGA-veckan i . EU bekräftade giltigheten av den gemensamma ståndpunkten om vid utrikesministermötet . EU kom dessutom fram till att ha en intern reflektionsprocess, inom ramen för den gemensamma ståndpunkten, över de framtida relationerna med . har politiska fångar frigivits och sedan deporterats till med särskilda krav på tillstånd för att få återvända till . Ett första toppmöte hölls mellan och inom ramen för det strategiska partnerskapet som antogs 2008. Vid toppmötet antogs en gemensam åtgärdsplan för närmre samarbete inom exempelvis klimat- frågor, säkerhetssektorn, mänskliga rättigheter, ekonomiska frågor och förbättrad samordning i multilaterala fora. Efter jordbävningen , då omkring 230 000 personer om- kom och 2,1 miljoner människor förlorade sina hem, har diskuterats intensivt i EU. Utrikes- försvars- och biståndsministrarna diskuterade liksom i Coreper, KUSP, arbetsgrupperna för humanitära insatser, utvecklingsfrågor och . Vid den internationella givarkonferensen representerades av den höga representanten som presenterade en gemensam EU pledge till åter- uppbyggnad. har varit drivande för att EU och dess medlems- staters humanitära arbete på koordineras inom ramen för FN:s internationella system. Vid toppmötet mellan EU och Cariforum antogs ramen för en gemensam strategi för relationen mellan EU och de karibiska länderna. Arbetet pågår med strategin som förväntas vara färdigförhandlad . genomfördes nionde mötet med gemensamma En gemensam arbetsplan för åren 20102013 antogs som vidgar och fördjupar samarbetet inom ramen för ramavtal för ekonomiskt och kommersiellt samarbete EU Det fjärde toppmötet EUChile genomfördes i . Utrikespolitik, klimat, handel, återuppbyggnaden efter jordbävningen och genomförandet av samarbetet för utveckling och innovation (Association for Development and Innovation) diskuterades, liksom undertecknandet av avtalet mellan och . Mötet skedde i en positiv anda och de utmärkta relationerna mellan och bekräftades. med associationskommittén EUChile genomfördes i Klimat- och finansfrågor, liksom återuppbyggnaden efter jordbävningen och handelsutbytet och biståndssamarbetet, EU och ingick även en överenskommelse om bevarande av svärdfiskbestånden i sydöstra . Samarbetet mellan och har fortsatt att fördjupas och stärkas genom det strategiska partnerskapet och genomförandet av den gemen- samma handlingsplanen som antogs vid toppmötet och som upp- daterades 2008. Det elfte toppmötet mellan och avhölls i . Vid toppmötet underströks vikten av att slut- föra förhandlingarna om ett bilateralt frihandelsavtal mellan och . Förhandlingarna inleddes och betydande fram- steg har skett . Vid toppmötet befästes flera initiativ till att vidareutveckla samarbetet, bl.a. inom miljö-, klimat- och energiområdet. En deklaration om att gemensamt bekämpa terrorism antogs också. EU har ägnat fortsatt stor uppmärksamhet åt med hänsyn till den bräckliga demokratiska utvecklingen, kopplingen till situationen i samt följderna av den allvarliga översvämningskatastrofen. Det andra toppmötet mellan och ägde rum för att stärka den strategiska dialogen i frågor angående säkerhet, anti-terrorism, demokrati, ekonomi, mänskliga rättigheter mm. Vid mötet beslutades att en gemensam femårig arbetsplan skulle upprättas. möte gjordes ett särskilt uttalande om i vilket ingår att EU åtar sig att bevilja utökat marknadstillträde för export av nyckelprodukter, en fråga i vilken haft en pådrivande roll. höga representant var i tillsammans med utrikesminister värd för det tredje ministermötet med Friends of Democratic som främst hade kommissionen har bidragit med mer än i humanitärt stöd till . Som en följd av den dramatiska politiska och humanitära utvecklingen i landet har stått högt på EU:s agenda. Efter krigsslutet har EU fortsatt att upprepa vikten av en långsiktig politisk lösning på motsättningarna mellan landets olika folkgrupper. av om uppfyllde kriterierna för handelsförmåner under delsystemet GSP + () beslutade Rådet att dra tillbaka förmånerna . utgör ett incitament för ekonomiskt sårbara utvecklingsländer att uppfylla internationella konventioner för mänskliga rättigheter m.m. som följde på EU:s beslut visades få tecken från den lankesiska regeringen att tillmötesgå EU:s krav vilket resulterade i att GSP+-förmånerna helt drogs tillbaka. har stått högt på EU:s utrikespolitiska agenda . Unionens roll i har blivit tydligare. handlingsplan för fördjupat samarbete med och som antogs under det svenska ordförandeskapet utgör fortsatt en viktig utgångspunkt för EU:s gemensamma engagemang i . planen, som bygger på EU:s omfattande engagemang i regionen, samlas och prioriteras unionens ansats i syfte att förstärka och förbättra EU:s politiska och civila insatser, inklusive dess stora bistånd. Utrikesministrarna har antagit två rapporter om genomförandet av Flera viktiga steg har tagits för att åstadkomma en mer samstämmig och effektiv politik i förhållande till . nämnde den f.d. litauiske utrikesministern till EU:s särskilde representant i och chef för där. Situationen i har förvärrats genom ett utbrett har det internationella samfundets insatser, såväl civilt som militärt, ökat och fokuserats ytterligare. och dess medlemsstaters engagemang i har förstärkts EU:s samverkan med FN, Nato och stora bidrags- givare som har fördjupats . genomfördes val till underhuset i EU bidrog såväl finansiellt som tekniskt till dess genom- EU bidrog vidare aktivt i den påföljande politiska dialogen för som så väl som möjligt avspeglade de Vidare spelar EU en nyckelroll i det Skr. viktiga arbetet med att genomföra en övergripande reform av val- Utvecklingen i utgör en återkommande viktig punkt på dagordningen för såväl utrikes- som biståndsministrarna. Kommissionen och EU:s medlemsstater är stora bidragsgivare till åter- uppbyggnad och andra utvecklingsinsatser i . (EUPOL) som EU etablerade i har förstärkts personellt och konsoliderats i sitt syfte att bidra till upp- byggnaden av en effektiv polis och rättsapparat. missionen uppgår till ca 20 poliser och civila experter. Genom deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan ISAF bidrar EU:s medlemsstater med en stor del av det internationella militära stöd som behövs för att stabilisera och bidra till att förbättra förmågan hos afghansk militär och polis. Relationen till har behandlats på ett flertal formella och informella utrikesministermöten samt, i upptakten till EU- Kinatoppmötet, på ett extraordinarie europeiskt råd inom ramen för diskussioner om EU:s så kallade strategiska partners. Sak- frågorna rörde energi och klimat, ekonomi, finansiella frågor, säkerhet, social utveckling samt multilateralism. Toppmötet mellan och ägde rum . Mötet resulterade i en gemensam kommuniké som underströk vikten av goda bilaterala relationer. har för- handlingarna om ett partnerskaps- och samarbetsavtal fortsatt. Partnerskaps- och samarbetsavtalet ska täcka mångfalden och bredden i relationen mellan och , både inom det politiska och det ekonomiska området. har i förhandlingarna bland annat framhållit att det är angeläget att grundprinciper om mänskliga rättigheter återspeglas i avtalet. Den politiska dialogen mellan och fortsätter att utvecklas och den höga representanten har som ett resultat av Lissabonfördraget etablerat en ny strategisk högnivå- dialog med . EU har arbetat för att stärka de mänskliga rättigheterna i och i genomfördes den halvårsvisa dialogen mellan och om mänskliga rättigheter. Ett möte inom ramen för den årsvisa högnivåmekanismen, i syfte att fördjupa samarbetet på det handelspolitiska och ekonomiska området, ägde rum . Det årliga toppmötet mellan och hölls i . toppmötet tillsattes en högnivågrupp vars uppgift är att förbereda sam- arbetsområden inför det 20:e EU-Japan-toppmötet . grupper har också tillsatts, en för ekonomi och handelsfrågor och en för det övergripande förhållandet mellan , politiska frågor och Både högnivågruppen och arbetsgrupperna höll Samarbetet berördes även i ett möte mellan Skr. 2010/11:105 EU och på premiärministernivå i samband med i Högnivågruppen är ett viktigt instrument för att uppdatera och fördjupa EU:s strategiska partnerskap med . Inom ramen för den diskuteras bland annat klimatfrågan, hållbar utveckling samt regionala och internationella frågor. Ett ökat fokus på att lösa ut handelshinder på båda sidor samt att fördjupa det ekonomiska samarbetet betonas. har EU fortsatt att stödja ansträngningarna att uppnå en kärnvapenfri Koreahalvö och särskilt framhållit vikten av att återuppta sexpartsprocessen som legat nere . En förstärkt sanktions- regim gentemot har varit i kraft, som en följd av kärnprovsprängningen , där EU:s sanktioner utgör en ytterligare skärpning av de sanktioner som tagit beslut om. sänktes en sydkoreansk korvett, . En slog fast att Cheonan sänktes av en nordkoreansk torped. EU:s höga representant uttryckte EU:s fördömande av sänkning- en. Parallellt med de skärpta sanktionerna mot har EU signalerat beredskap till dialog och ökat utbyte med , när politiska förutsättningar för detta finns. EU har även initierat en resolution som antogs av om situationen för de mänskliga rättigheterna i . inleddes en politisk dialog mellan och genom ett besök i . Besöket avbröts dock i samband med artilleribeskjutning av den sydkoreanska ön . Det femte toppmötet mellan och hölls . Vid toppmötet bekräftade båda parter att man ska fortsätta att konsultera varandra och andra berörda parter i syfte att finna vägar att främja fred och stabilitet på den koreanska halvön. Ett ramavtal mellan och undertecknades och ett frihandelsavtal . De båda avtalen innebär att EU:s relation med uppgraderas till ett strategiskt partnerskap. EU har förhandlat ett partnerskap- och samarbetsavtal med . Avtalet innehåller bestämmelser om former för politisk dialog och avtalet skapar en värdefull ram för ett bredare och fördjupat samarbete mellan parterna. Förhandlingsarbetet har gått snabbt och avtalet paraferades . Utvecklingen i har fortsatt funnits på EU:s utrikespolitiska dagordning , med särskild fokus på förberedelserna inför de val som hölls i . EU har kontinuerligt uppmanat den burmesiska regimen att vidta erforderliga åtgärder för att tillförsäkra fria och rättvisa val. Situationen i har även tagits upp regelbundet i flera av EU:s möten med tredjeland, inklusive på i . EU:s särskilde sändebud , som utsågs , har diskuterat situationen i med en bred krets av länder i syfte att verka för ett aktivt agerande av internationella samfundet för att påverka den burmesiska regimen att agera i positiv riktning. Till följd av uteblivna framsteg avseende respekten för mänskliga rättigheter och demokratisk utveckling förlängdes de restriktiva åtgärderna mot med ytterligare vid rådet för yttre förbindelser . I samband med att de restriktiva åtgärderna förlängdes antogs rådsslutsatser som bl.a. uttryckte EU:s allvarliga oro över att de nya vallagarna i inte skapade förutsättningar för fria och rättvisa val samt uppmanade åter regimen att frisläppa samtliga politiska fångar inklusive Aung . EU utgör fortsatt en av de största givarna av humanitärt bistånd i . Efter valen beklagade att den burmesiska regimen inte hade tillförsäkrat fria och rättvisa val. Frigivningen av Aung välkomnades av EU, men betonades vikten av ett villkorslöst frisläppande och regimen uppmanades att släppa samtliga andra politiska fångar. Partnerskaps- och samarbetsavtal med enskilda ASEAN-länder Samarbetet mellan EU och flertalet ASEAN-länder har breddats genom förhandlingarna om partnerskaps- och samarbetsavtal. undertecknades och kommer att träda i kraft när ratificeringsprocessen är avslutad. avtalen med och färdigförhandlats och under- tecknande väntas i bägge fallen ske . pågår med och . förhandlingar med och förberedelser pågår för att inleda förhandlingar även med . Dessa avtal omfattar samarbete på en rad områden, bland annat mänskliga rättigheter, handel och investeringar, miljö och migration. Regionalt samarbete (ASEM och ASEAN) Samarbetet mellan EU och ASEAN fortsätter att utvecklas, inte minst genom EU:s stöd till ASEAN:s integrationsprocess och inrättandet av nya organisatoriska strukturer i enlighet med ASEAN-stadgan . 2010/11:105 Ett utrikesministermöte mellan EU och ASEAN ägde rum i då en översyn av den gemensamma handlingsplan för samarbetet gjordes. Samarbetet mellan och inom ramen för (ASEM) har fortsatt. Arbetet präglades av förberedelser inför , det åttonde i ordningen, som ägde rum i . Stats- och regeringscheferna kunde vid toppmötet välkomna , och som nya medlemmar i . gav rådet kommissionen mandat att inleda förhandlingar om fri- handelsavtal med , och ASEAN. Till följd av att för- handlingarna med ASEAN gått långsamt enades parterna om att göra en paus i dessa för att se över formerna för framtida för- handlingar. På basis av det existerande förhandlingsmandatet beslutade EU om att inleda bilaterala frihandelsförhandlingar med individuella ASEAN-länder, och att förhandlingarna med skulle inledas som ett första steg. har fyra förhandlingsrundor med hållits och parterna siktar på att avsluta förhandlingarna . EU beslutade därtill att inleda förhandlingar med , vilka även inleddes före årsslutet. Preliminära diskussioner om eventuellt inledande av förhandlingar förs med flera andra ASEAN-länder. Målsättningen att sluta ett regionalt avtal mellan EU och ASEAN kvarstår alltjämt. DEL 3 EKONOMISKA OCH FINANSIELLA 11 Ekonomi och finans EU-samarbetet inom det ekonomiska och finansiella området har i stor utsträckning inriktats på att hantera den offentligfinansiella kris som uppstått i den ekonomiska och finansiella krisens kölvatten. Kraftigt stigande budgetunderskott och offentlig skuldsättning har inneburit stora utmaningar för den ekonomisk-politiska samordningen i EU. Vid utgången av 2010 väntas 24 av EU:s 27 medlemsstater vara föremål för underskottsförfarande och en majoritet av länderna ha en offentlig skuldsättning som överskrider stabilitets- och tillväxtpaktens referensvärde om av BNP. Den statsfinansiella utvecklingen har lett till negativa marknadsreaktioner på flera håll genom stigande räntedifferenser i länder med svaga offentliga finanser. För att lösa den akuta offentligfinansiella situationen som uppstått i beslutade att i samverkan med IMF ge finansiellt stöd till . Vidare beslutade att inrätta en temporär krismekanism, European Financial Stability Facility (EFSF) för att kunna ge finansiellt stöd till andra euroländer. EFSF är uppbyggd med garantier på från . inrättade European Financial Stability Mechanism (EFSM), som över EU-budgeten kan ge finansiellt stöd inom en ram på . I uppgörelsen ingick att IMF annonserade beredskap att medverka i eventuella aktioner. Vid fattades beslut om att ge finansiellt stöd till genom EFSF och EFSM. har diskussioner förts om utformningen av en framtida permanent krismekanism, European Stability Mechanism ESM. Den planeras ersätta den nuvarande temporära krismekanismen. Krisen har även blottlagt brister i det gemensamma regelverket för ekonomisk styrning och ett viktigt arbete med att förstärka det befintliga regelverket har påbörjats i EU. Hanteringen av den offentligfinansiella krisen har även bl. a. berört följande områden: Förstärkt ekonomisk styrning bl.a. genom införandet av den så kallade europeiska terminen där övervakningen av finans- och strukturpolitiken blir mer samstämmig och sker i ett skede som är bättre anpassat till nationella budgetprocesser. Antagande av en rapport om påskyndad och ytterligare konsolidering Skr. 2010/11:105 i högskuldsländer som ett led i de finanspolitiska exitstrategier som Länder med ansträngda offentliga finanser har även uppmanats att vidta ytterligare budgetförstärkande åtgärder utöver de åtaganden som gjordes , t.ex. i , och . Framtagandet av en strategi för avveckling av de krisrelaterade stimulansåtgärderna, framför allt stöd åt företag, branscher och arbetsmarknad. Diskussioner rörande nationella finanspolitiska ramverk som en del av den finanspolitiska exitstrategi. har informerats om frågor med bäring på den offentlig- finansiella krisen , , , , samt . Överläggning med finansutskottet har skett , samt . informerades även om det grekiska stödpaketet vid det extrainsatta sammanträdet . Över- läggningar med finansutskottet har skett . har informerats , , , samt . 11.1.1Länder som har varit särskilt utsatta i den offentligfinansiella krisen Grekiska myndigheter rapporterade att det planerade budgetunderskottet skulle revideras från av BNP till . Även den offentliga skuldkvoten reviderades upp och utfallet blev av BNP (se avsnitt 16.1). Bedräglig statistikrapportering ledde till kraftigt försämrat förtroendet för de grekiska offentliga finanserna och utsattes för hårt tryck av de finansiella marknaderna , inte minst genom kraftigt stigande räntor. förklarade att man sökte finansiellt stöd från IMF och EU mot bakgrund av att den externa finansieringssituationen blivit ohållbar. godkände ett finansiellt stödprogram till bestående av från och via ett IMF-program. Programmet löper över . ska genomföra en budgetförstärkning motsvarande av BNP över perioden för att komma tillrätta med de offentligfinansiella problemen.