prop · GZ031d25 · 2011-09-20 00:00:00 — för familjer och barn 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Förslag till statens budget Ekonomisk trygghet för familjer och barn Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken ........................... Ekonomisk trygghet för familjer och barn......................................................... Mål för utgiftsområdet ......................................................................... Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen.......... Analys och slutsatser ............................................................................ Förslag till regeländringar..................................................................... 3.7.1Höjt bostadsbidrag i form av särskilt bidrag för hemmavarande Höjt bostadsbidrag till unga utan barn................................................ 3.7.3Höjt bostadsbidrag i form av en sänkt nedre gräns för Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken ...................... 1:1 Allmänna barnbidrag ...................................................................... 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner..................... 1:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn................................... 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn ........................................ 1:7 Pensionsrätt för barnår................................................................... 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 3.1Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ................................................................................................... 3.2Härledning av ramnivån 20122015. trygghet för familjer och barn.............................................................................. 3.3Ramnivå 2012 realekonomiskt fördelad. trygghet för familjer och barn.............................................................................. 3.4Skatteutgifter inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, netto ...................................................................................................... Anslagsutveckling 1:1 Allmänna barnbidrag....................................................... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:1 Allmänna barnbidrag.............. Anslagsutveckling 1:2 Föräldraförsäkring........................................................... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:2 Föräldraförsäkring.................. Anslagsutveckling 1:3 Underhållsstöd ................................................................ Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:3 Underhållsstöd ....................... Anslagsutveckling 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner ..... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:4 Bidrag till kostnader för Anslagsutveckling 1:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn ................... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn...................................................................................... Anslagsutveckling 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn......................... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:6 Vårdbidrag för Anslagsutveckling 1:7 Pensionsrätt för barnår.................................................... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:7 Pensionsrätt för barnår........... Anslagsutveckling 1:8 Bostadsbidrag................................................................... Volymer och medelersättningar för bostadsbidraget 20102015....................... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:8 Bostadsbidrag.......................... 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 3.1Utvecklingen av real disponibel inkomst per konsumtionsenhet (ekonomisk standard) för hushåll penningvärde. 3.2Den ekonomiska familjepolitikens andel av disponibel inkomst. Barnhushåll med inkomst av medianen (relativt mått).................. Barnhushåll med låg inkomststandard ................................................................ Tre olika mått för andelen barnhushåll med låg ekonomisk standard............... Andel med inkomst av medianinkomsten ...................................... 3.7Andel av inkomstbaserade föräldrapenningdagar utbetalda på grundnivå, uppdelat på förälderns ålder................................................................................. 3.8Barnhushåll med låg ekonomisk standard (< av medianinkomsten) med och utan den ekonomiska familjepolitiken, 2010....................................... 3.9 Familjepolitikens betydelse för barnhushållen ................................................... 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.1, 3.7 och 3.8), 2.för anvisar anslagen under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt följande uppställning: 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken dels att 97 kap. 19 § ska upphöra att gälla, dels att 97 kap. 1, 18, 22, 26 och 27 §§ ska ha följande lydelse. I detta kapitel finns bestämmelser om bidragsgrundande inkomst i 213 §§, kostnader för bostad i 14 §, beräkning av bostadsbidrag till beräkning av bostadsbidrag till barnfamiljer i 1523 §§, barnfamiljer i 1518 och 2023 §§, beräkning av bostadsbidrag till hushåll utan barn i 2428 §§, och undantag när bidragsbehov saknas i 29 §. Bostadsbidrag lämnas som bidrag till kostnader för bostad av den del av bostadskostnaden som för familjer med men inte , och men inte , och tre eller flera barn överstiger tre eller flera barn överstiger Högre bostadskostnad än som anges i första stycket får beaktas, om någon medlem av familjen är funktionshindrad. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Bostadsbidrag lämnas som särskilt bidrag med till familjer med ett till familjer med ett två barn, och två barn, och till familjer med tre till familjer med tre eller flera barn. eller flera barn. Bostadsbidrag i form av bidrag till Bostadsbidrag i form av bidrag till av den del av bo- av den del av bo- av den överskjutande bo- Högre bostadskostnad än som anges i första stycket får beaktas, om den försäkrade eller hans eller hennes make är funktionshindrad. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser tillämpas fortfarande för bostadsbidrag som avser tid före ikraftträdandet. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 3 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn finns tre typer av förmåner: -bidrag till kostnader för internationella adoptioner -barnpension och efterlevandestöd till barn -pensionsrätt för barnår -vårdbidrag för funktionshindrade barn Samhällets stöd till hushåll inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn redovisas i huvudsak på statens budget utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av skatteutgifter. Den nedsatta mervärdesskatten för livsmedel redovisas som en skatteutgift under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, eftersom familjer med barn är en viktig målgrupp för detta stöd. Även den jämställdhetsbonus som infördes redovisas som en skatteutgift under utgiftsområdet. Jämställdhetsbonusen innebär att en arbetande förälder kan erhålla en bonus vid uttag av föräldrapenning via kreditering av skattekontot. Statens övriga ekonomiska stöd till barnfamiljer är studiehjälpen under utgiftsområde 15 Studiestöd, samt maxtaxan i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Utgifterna inom utgiftsområdet blev 2010 ca och var därmed (0,) högre än vad som anvisades i statens budget. beräknas utgifterna bli vilket är lägre än budgeterat. I förhållande till 2010 beräknas utgifterna bli högre. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner 1:5 Barnpension och efterlevandestöd 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 1:7 Pensionsrätt för barnår Totalt för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 20122015. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Tabell 3.3 Ramnivå 2012 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Samhällets stöd till hushåll inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Av- vikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till en likformig beskattning och en skattesanktion om det rör sig om ett överuttag av skatt. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som ett medel inom specifika områden som t.ex. bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar statens budgetsaldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. beskrivning av skatteutgifterna har redovisats i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2010/11:108). I det följande redovisas de nettoberäknade skatteutgifterna som är att hänföra till utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Tabell 3.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, netto Totalt för utg.omr. 1 Skatteutgifterna är en senare prognos än de som redovisas i skrivelsen Redovisning av skatteutgifter . I skrivelsen anges prognosen till . Den skatteutgift som redovisas för livsmedel är den nedsatta mervärdesskattesatsen för livsmedel. En viktig målgrupp för denna nedsättning är familjer med barn, vilket är anledningen till att den redovisas här. Som livsmedel räknas inte vatten från vattenverk, spritdrycker, vin, starköl och tobaksvaror. infördes en jämställdhetsbonus. Syftet är att förbättra förutsättningarna för jämställdhet mellan kvinnor och män i ansvaret för hem och barn, i uttaget av föräldraförsäkringen och på arbetsmarknaden. Genom att öka familjernas ekonomiska möjligheter att fördela föräldraledigheten mer jämlikt förbättras förutsättningarna för jämställdhet och barnets relation med båda föräldrarna stärks. Reformen innebär att en arbetande förälder kan erhålla en bonus via kreditering av skattekontot på maximalt , under förutsättning att föräldrarna delar på uttaget av föräldrapenningen. Hur stor bonusen blir för den enskilde styrs dels av förvärvsinkomsten, dels av i vilken utsträckning föräldrarna delar på föräldrapenningen. Jämställdhetsbonusen beräknas medföra minskade inkomster på statens budget om ca 2011. föreslås jämställdhetsbonusen förenklas och betalas ut i anslutning till föräldrapenninguttaget. Mer om förslaget går att läsa under avsnitt 3.5.2. Regeringens mål för utgiftsområde 12, Ekonomisk trygghet för familjer och barn, är att den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till för- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 bättrade förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard samt ökad valfrihet och stärkt makt över den egna livssituationen för alla barnfamiljer. I målet betonas förutsättningarna snarare än utfallet vilket innebär en acceptans för att utfallet inte alltid blir detsamma för alla barnfamiljer. Olika utfall kan bero på att förutsättningarna är olika, men det kan också bero på att familjerna har gjort olika prioriteringar och val som får ekonomiska konsekvenser. Familjepolitiken bör utformas så att barn i hushåll med låg ekonomisk standard samt familjer med sjuka och funktionshindrade barn får stöd. Generellt sett har hushåll med barn en lägre ekonomisk standard än hushåll utan barn. De som har det sämst ställt är hushåll med en ensamstående förälder, speciellt när det finns flera barn i hushållet. Vidare har familjer med unga föräldrar lägre ekonomisk standard än andra familjer. Även barnhushåll med utländsk bakgrund har oftare en låg ekonomisk standard. Regeringen följer löpande utvecklingen av förutsättningarna för en god levnadsstandard för alla barnfamiljer och arbetar vidare för ökad måluppfyllelse. 3.5.1Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Resultatredovisningen inleds med en beskrivning av principerna för utformningen av den ekonomiska familjepolitiken. För att beskriva i vilken utsträckning målen uppfylls används bl.a. indikatorer. Var och en av indikatorerna innehåller ett eller flera mått som på olika sätt beskriver hur familjepolitiken bidrar med förbättrade förutsättningar till en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer. Följande indikatorer används: -barnfamiljernas inkomstutveckling, -den ekonomiska familjepolitikens betydelse, -barnhushåll med låg ekonomisk standard, har på regeringens uppdrag tagit fram ett antal indikatorer för familjepolitiken som används i resultatredovisningen nedan 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 (, svar på regeringsuppdrag, Resultatindikatorer för den ekonomiska familjepolitiken, 2011). Som underlag till beräkningarna har det utfall som finns använts, framskrivet till värden enligt de ekonomiska och demografiska uppgifter som finns. Värdena är därmed en prognos. För en beskrivning av hur indikatorerna tas fram, se t.ex. prop. 2010/11:1 utgiftsområde 12. Till den slutliga resultatbedömningen bidrar också utvecklingen inom anslagen samt även hur administrationen på har fungerat. Avseende föräldrarnas valfrihet och makt över livssituationen görs bedömningar baserade på resultat från bl.a. betänkandet Fortsatt förälder om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull (SOU 2011:151), enkät om jämställt föräldraskap, (S2009/4769/FST) samt flera rapporter från . Den ekonomiska familjepolitiken ska ses i ett större sammanhang. Olika områden ger tillsammans möjligheter att förbättra barnfamiljernas ekonomiska välfärd. Lösningen på arbetslöshet och låg utbildning finns inte inom den ekonomiska familjepolitiken utan inom t.ex. områden som arbetsmarknads- och utbildningspolitik samt samhällsekonomin i stort. Utöver de ekonomiska stöden som redovisas i detta avsnitt finns det transfereringar, skatter och subventioner utanför den ekonomiska familjepolitiken, som exempelvis subventionerad förskola och fritidshem m.m. och hälso- och sjukvård för blivande mödrar och barn som också har stor betydelse för barnfamiljernas ekonomi. I finns det knappt 1,3 miljon hushåll med barn som i olika utsträckning berörs av den ekonomiska familjepolitiken. Antalet barn i åldrarna uppgår till närmare två miljoner. Yngre barn har i mycket högre grad sammanboende föräldrar än äldre barn. av de nyfödda barnen har särlevande föräldrar medan motsvarande siffra för 17-åringar är . I snitt innebär det att i tre av fyra barnfamiljer är föräldrarna sammanboende. fjärdedelen består av familjer med ensamstående föräldrar, oftast en ensamstående mamma, samt ombildade familjer som inte är gifta eller har gemensamma barn. I en genomsnittlig barnfamilj bor det 1,7 barn. I familjer med en ensamstående förälder finns det färre barn än i familjer med sammanboende föräldrar. Inkomst från arbete är den främsta förutsättningen för en god ekonomisk levnadsstandard för barnfamiljerna. var av kvinnor med barn i åldrarna sysselsatta. Motsvarande siffra för män med barn i samma ålder var . Förvärvsfrekvensen för föräldrar är högre än för dem utan barn. Många kvinnor med barn () arbetar deltid medan de flesta män med barn () arbetar heltid. (Arbetskraftsundersökningarna, SCB, 2010). De ekonomiska familjestödens andel av barnfamiljernas disponibla inkomst är beroende av familjernas storlek, sammansättning och inkomst. Utformningen av stöden till barnfamiljer Familjepolitikens mål är att stärka föräldrars makt över sin livssituation och därmed öka familjens valmöjligheter. Familjepolitiken ska underlätta för föräldrar att kombinera yrkesliv med familjeliv genom att förbättra möjligheten för båda föräldrar att delta i arbetslivet som de ska kunna ta hand om barnen medan barnen är små. Därtill bör familjepolitiken förbättra förutsättningarna för jämställdhet mellan män och kvinnor. Föräldraförsäkringen, dvs. föräldrapenning, graviditetspenning och tillfällig föräldrapenning, kompenserar för en stor del av inkomstbortfallet under föräldraledighet och skapar, tillsammans med jämställdhetsbonusen, goda förutsättningar för föräldrar att kunna behålla anknytningen till arbetsmarknaden och vara hemma med sina barn när de är små. Vårdnadsbidraget ger föräldrar ökade möjligheter att vara hemma och vårda sina barn då barnen är mellan ett och . Den ekonomiska familjepolitiken bidrar till förutsättningarna för en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer genom att höja den disponibla inkomsten. En central del av familjepolitiken, utgörande av de totala kostnaderna, är barnbidraget inklusive flerbarnstillägget. Barnbidraget är ett generellt bi- drag som utjämnar ekonomiska förutsättningar mellan perioder med och utan försörjningsansvar. Familjepolitiken är utformad så att barn i hushåll med låg ekonomiskt standard får stöd, liksom familjer med sjuka och funktionshindrade barn. De behovsprövade förmånerna går främst till familjer med låga inkomster eller relativt stor försörjningsbörda. Nackdelar med dessa bidrag är att de ger marginaleffekter vilket kan ge lägre drivkrafter till att öka arbetsinkomsten. uppgick kostnaderna för den ekonomiska familjepolitiken till . Försäkringsförmånerna utgjorde drygt hälften av kostnaderna, . De generella bidragen utgjorde och de behovsprövade bidragen ca . Vad påverkar utgiftsutvecklingen? Utgifterna inom familjepolitiken påverkas av flera faktorer. Antalet födda barn får omedelbara och direkta effekter, t.ex. för barnbidraget och föräldrapenningen. Till följd av stigande födelsetal och framåt har utgifterna för dessa förmåner ökat. Barnfamiljernas inkomster kommer främst från förvärvsarbete, vilket medför att konjunkturen har stor betydelse för försörjningsmöjligheterna för barnhushållen. Ar- betslöshet eller långvarig sjukdom kan också vara orsaker till låg ekonomisk standard. Försörjningsbördan ökar med antalet barn och då blir konsekvenserna av låga eller minskade inkomster större. Detta påverkar exempelvis utgifter för bostadsbidrag och delvis underhållsstöd. har de flesta hushåll ekonomiskt sett fått det bättre, trots den ekonomiska nedgång som tog sin början . Högre sysselsättning och sänkta inkomstskatter är den främsta förklaringen till ökningen av de disponibla inkomstnivåerna. Den reala ekonomiska standarden (mätt som real disponibel inkomst per konsumtionsenhet) har ökat. Förändringen har varit olika stor för olika hushåll. Vid beräkning av ekonomisk standard tas hänsyn till försörjningsbörda och stordriftsfördelar. Stordriftsfördelarna förklarar varför sammanboende hushåll med barn gene- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 rellt har högre ekonomisk standard i jämförelse med ensamstående hushåll med barn. Försörjningsbördan förklarar varför barnhushåll har lägre disponibel inkomst jämfört med hushåll utan barn och varför den ekonomiska standarden sjunker med ett ökande antal barn. Diagram 3.1 illustrerar skillnaden i ekonomisk standard mellan olika typer av barnhushåll. har inkomsterna ökat realt för samtliga hushållstyper, men inte lika mycket för ensamståendehushåll som för sammanboendehushåll. En förklaring till detta är att i sammanboendehushåll är det två individer som fått ta del av ökade inkomster till följd av ökad sysselsättning samt skattesänkningar. Diagram 3.1 Utvecklingen av real disponibel inkomst per konsumtionsenhet (ekonomisk standard) för hushåll penningvärde. Källa: , 2011 Hushåll med en ensamstående förälder är de som har de lägsta disponibla inkomsterna, speciellt när det finns flera barn i hushållet. Majoriteten av de ensamstående föräldrarna är kvinnor. Vid jämförelse mellan olika hushållstyper är det viktigt att notera att hushållsgrupperna är olika stora. Antalet sammanboende hushåll med barn är t.ex. större än antalet ensamstående hushåll med barn. Den ekonomiska familjepolitikens betydelse Det är inte bara inkomsternas nivå som skiljer sig mellan olika hushållstyper. Även inkomsternas sammansättning varierar, t.ex. hur stor andel 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 av inkomsterna som består av transfereringar från samhället. Diagram 3.2 visar hur stor andel av den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet i barnhushåll som utgörs av olika familjeekonomiska stöd. Stöden är uppdelade efter följande områden: generella bidrag, försäkring och behovsprövade bidrag. Diagram 3.2 Den ekonomiska familjepolitikens andel av disponibel inkomst. Ensamstående med 1 barn Sammanboende med 3+ barn Källa: , 2011 Betydelsen av den ekonomiska familjepolitiken ökar ju fler barn som finns i hushållet. Av diagrammet framgår att familjestöden har större betydelse för ensamståendehushåll med barn än för sammanboendehushåll med barn. Exempelvis utgjordes av den disponibla inkomsten för ensamstående föräldrar med två eller flera barn av olika former av familjepolitiska stöd. Utöver den ekonomiska familjepolitiken har utformningen av andra transfereringar, skatter och subventioner för exempelvis förskola stor påverkan på barnfamiljernas ekonomiska levnadsstandard. För ensamstående med ett barn utgör de olika familjestöden av disponibel inkomst per konsumtionsenhet. För sammanboende med ett barn består disponibel inkomst per konsumtionsenhet till av olika familjestöd, för sammanboende med två barn utgör dessa och för sammanboende med tre eller flera barn utgör de av disponibel inkomst per konsumtionsenhet. En allmän trend för alla typer av hushåll är att transfereringarnas andel av den disponibla inkomsten har minskat, medan inkomster från framför allt arbete har Utvecklingen har alltså inneburit att en allt större andel av hushållens inkomster kommer från arbete och kapital. Barnhushåll med låg ekonomisk standard Regeringen anser att det är av särskild vikt att följa utvecklingen för hushåll med låg ekonomisk standard. De skattningar av låg ekonomisk standard som redovisas i detta avsnitt är baserade på ekonomiska data. Hushållens och individernas ekonomiska resurser beräknas och de vars inkomster faller under en given gräns betraktas som att de har en låg ekonomisk standard. Den inkomstgräns som väljs för att beskriva ekonomisk standard kan vara absolut eller relativ. En absolut inkomstgräns betyder att man har en på förhand bestämd gräns som inte ändrar sig (förutom efter prisnivå). En relativ inkomstgräns förändras i takt med att medianinkomsten gör det. När man studerar utvecklingen av andelen med låg ekonomisk standard beror resultaten i stor utsträckning på vilket mått som används.