prop · GZ031d5 · 2011-09-20 00:00:00 — En faktor som kan påverka det kvinnliga företagandet positivt är därför att det blivit allt vanligare med privata aktörer inom offentligt finansierad verksamhet. har arbetat med programmet Främja kvinnors företagande. Totalt avsatte regeringen 2007 2010. fick uppdrag av regeringen att samordna och genomföra ett fyraårigt program omfattande för att främja kvinnors företagande (dnr N2011/1250). Programmet ska bidra till att fler företag som drivs av kvinnor växer och att nyföretagande bland kvinnor ökar. 2.3Kvinnor förvärvsarbetar mindre än män Kvinnor har lägre arbetskraftsdeltagande Andelen kvinnor i arbetskraften i är bland de högsta i världen. Trots detta är andelen lägre än för män.45 ingick knappt 2,3 miljoner kvinnor och drygt 2,5 miljoner män i arbetskraften. Det motsvarar av kvinnorna och av männen i åldern 1664 år.46 Kvinnornas arbetskraftstal ökade , som det i stort sett var oförändrat för män. upphörde ökningen av kvinnornas arbetskraftsdeltagande, och har legat lägre än männens. 44Eklund S., Vejsiu A. Drivkrafter att starta företag: ett genusperspektiv, Ekonomisk debatt 2009:3. 45Internationella uppgifter publiceras bl.a. i Employment Outlook . 46Om inte annat anges bygger avsnittet på . Samtliga uppgifter avser personer . 2011/12:1 BILAGA 3 Diagram 2.4 Arbetskraftsdeltagande 19702010 Andel av befolkningen , procent. Källa: , . Kvinnor förvärvsarbetar färre timmar För män minskade den genomsnittliga arbetstiden från till ca och förblev sedan ungefär oförändrad fram . Därefter minskade den 2010. Även för kvinnor minskade medelarbetstiden något , från ca 32 . Därefter ökade den , och har sedan legat stabilt kring denna nivå. Skillnaderna i arbetstid mellan könen har således minskat successivt, och kvinnor ökade sin arbetstid i förhållande till män från . Den ekonomiska nedgången 2008 medförde en minskning av medelarbetstiden för både kvinnor och män, se diagram 2.5. Den därefter följande återhämtningen har påverkat medelarbetstiden positivt. Diagram 2.5 Medelarbetstid 19702010 Genomsnittligt antal timmar för personer i arbete . Källa: , . I samband med en konjunkturnedgång är det vanligt att företag väntar med att anpassa antalet anställda till den lägre produktionen. I stället minskas antalet arbetade timmar, vilket leder till 2011/12:1 BILAGA 3 Denna fördröjning av anpassningen av antalet anställda är även vanlig vid en konjunkturuppgång, där en sysselsättningsökning brukar föregås av en ökning av medelarbetstiden. Att kvinnors medelarbetstid har påverkats i mindre utsträckning beror bl.a. på att kvinnornas sysselsättning påverkades i mindre grad än männens av krisen, eftersom kvinnor oftare arbetar i offentlig sektor som inte drabbades lika hårt. Främst kvinnor arbetar deltid Jämfört med män arbetar kvinnor deltid, frivilligt eller ofrivilligt, i betydligt större omfattning. Av de sysselsatta arbetade av kvinnorna och av männen deltid 2010.47 Motiven till att kvinnor och män arbetar deltid skiljer sig åt. Den vanligaste orsaken för kvinnor att arbeta deltid är att de tar hand om barn. arbetade av kvinnorna deltid för att kunna ta hand om barn och andra familjemedlemmar. För män är den vanligaste orsaken att de inte kan hitta något heltidsjobb. Bland de pappor som jobbar deltid är det endast en femtedel som gör det för att ta hand om barn.48 Tabell 2.6 Främsta anledning till deltidsarbete 2010 Tar hand om barn och övriga Frivilligt deltidsarbete kan bli en inkörsport till ofrivillig deltidsarbetslöshet. Under vissa faser av livet väljer många att arbeta deltid, i synnerhet kvinnor med små barn. Detta medför att kvinnor ofta söker sig till branscher och yrken där det är vanligt och accepterat med deltidsanställningar, t.ex. inom detaljhandeln eller vård- och omsorgssektorn. 47Med deltid avses en överenskommen arbetstid mindre än . 48 , Pappor jobbar mest av alla, SCB Välfärd 2010:2 är fler kvinnor än män deltidsarbetslösa och vill öka sin arbetstid. Således uppgav av de sysselsatta kvinnorna och av männen att de hade velat arbeta mer än de gjorde i juli 2011.49 En förklaring till detta kan vara att de kvinnodominerade branscherna anpassats till deltidsarbete och att det därför finns få lediga heltidstjänster att söka. Kvinnor lägger allt mindre tid på hushållsarbete Den ojämställda fördelningen av hushållsarbetet är ett av skälen till kvinnors lägre arbetskraftsdeltagande och lägre medelarbetstid. De som arbetar oavlönat räknas inte till arbetskraften och har därför ingen inkomst eller pensionsrätt, men bidrar till såväl hushållens som samhällets välfärd i stort. De som förvärvsarbetar mycket har mindre tid till arbete i hushållet. Den ojämna fördelningen av det avlönade marknadsarbetet är därför en spegelbild av det oavlönade hushållsarbetet. Utslaget på alla i åldersgruppen och över veckans lägger kvinnor ca på förvärvsarbete, att jämföra med för män enligt tidsanvändningsundersökningen 2010/11.50 Kvinnor lägger nära på oavlönat hemarbete att jämföra med för män, se tabell 2.7. Sammantaget innebär detta att kvinnors och män arbetar ungefär lika mycket, något , när avlönat och oavlönat arbete räknas samman. 49Avser senast tillgängliga uppgifter för andelen av de sysselsatta som arbetar mindre än de skulle vilja och som kunnat arbeta mer referensveckan. 50 Tidsanvändningsundersökningar har genomförts 1990/91, 2000/01 och 2010/11. Undersökningen bygger på tidsdagböcker där ca 3 300 personer i åldern beskrivit sina aktiviteter under vardag och helg. Uppgifterna här avser personer räknat i genomsnitt över veckans . Tabell 2.7 Genomsnittlig tid för hemarbete 2010/2011 samt förändring jämfört med /2001 och 1990/1991 Timmar och minuter alla veckans dagar. Ändring jämfört med /2011 Anm.: För att få jämförbarhet med tidigare undersökningar är förändringstalen beräknade på ett delurval avseende . Källa: , Tidsanvändningsundersökningen 2010/11. har den totala arbetstiden minskat för såväl kvinnor som män för kvinnor främst till följd av mindre tid för oavlönat hemarbete och för männen på grund av färre timmar med förvärvsarbete. har kvinnor kontinuerligt ökat sin arbetstid och minskat tiden för hemarbete. Kvinnor förvärvsarbetar mer , som män förvärvsarbetar mindre, vilket sammantaget medför att skillnaden i förvärvsarbetstid minskat från 2 till ca . Under 19902011 har kvinnor minskat tiden för hemarbete med ca per dag, medan den tid män lägger på hemarbete är ungefär oförändrad. Skillnaden mellan hemarbete utfört av män respektive kvinnor har således minskat, dvs. förändringen går åt rätt håll ur ett jämställdhetsperspektiv. Kvinnor avsätter dock fortfarande mer per dag på hushållsarbete och omsorg om barn jämfört med män. 2011/12:1 BILAGA 3 I ett längre perspektiv har kvinnors ökade arbetskraftdeltagande gått hand i hand med att hushållsarbetet har effektiviserats. ökade kvinnors löner i jämförelse med männens, vilket skapade incitament för dem att träda ut på arbetsmarknaden. Moderniseringen av de svenska hemmen verkade i samma riktning, eftersom den innebar att en given mängd hushållstjänster kunde produceras med en minskad arbetsinsats. Genom den offentliga barnomsorgens utbyggnad, införandet av särbeskattning och den nya familjepolitiken blev det möjligt och lönsamt för fler kvinnor att yrkesarbeta.51 Det finns inga skäl att tro att tidsbesparingarna i hushållsarbetet kommer att upphöra . Till exempel gör införandet av RUT-avdraget och den sänkta mervärdesskatten på restaurang- och cateringtjänster det ekonomiskt rimligt för betydligt fler hushåll att köpa denna typ av tjänster i stället för att göra jobbet själva. 2.4Utanförskapet större för kvinnor Trots att har en arbetsmarknad där förutsättningarna för både kvinnors och mäns deltagande är relativt goda står många utanför arbetsmarknaden. Det gäller t.ex. sjukskrivna, arbetslösa och personer med sjuk- eller aktivitetsersättning. Många arbetar inte heller i den utsträckning de skulle önska. Räknat i helårsekvivalenter fick av den arbetsföra befolkningen sin försörjning från sociala ersättningar 2010, vilket är lägre än 2000. Hemmens modernisering och svenska hushålls tidsanvändning 1920-90, IFAU 2008:19. 52 Med helårsekvivalenter avses det antal individer som skulle kunna försörjas under med full ersättning. Exempelvis blir två personer, som varit heltidsarbetslösa var, tillsammans en helårsekvivalent. 2011/12:1 BILAGA 3 Tabell 2.8 Antal helårsekvivalenter i åldrarna som försörjs med sociala ersättningar och bidrag 2010 Antal helårsekvivalenter och fördelning, procent. minskade det totala antalet helårsekvivalenter med drygt 4 500 till ca 858 000, vilket motsvarar en minskning med . Av tabell 2.8 framgår att utanförskapet är större för kvinnor än för män.53 Antalet helårsekvivalenter minskade för kvinnor, och ökade för män . Räknat i antal helårsekvivalenter minskade ohälsan och arbetslösheten, medan arbetsmarknadspolitiska åtgärder och ekonomiskt bistånd ökade. Den främsta orsaken till minskningen för kvinnor var lägre utbetalningar av sjukdomsrelaterade förmåner. minskade antalet helårsekvivalenter med sjukpenning samt sjuk- och aktivitetsersättning med sammanlagt . De ej könsuppdelade månadsutfallen för tyder på att antalet helårsekvivalenter fortsätter att falla.54 Kvinnor är framför allt överrepresenterade inom sjukpenning och sjuk- och aktivitetsersättning. Antalet kvinnor som får sin försörjning från sjukdomsrelaterade förmåner minskar dock stadigt. Räknat i helårsekvivalenter är antalet sjukskrivna kvinnor drygt 32 500 lägre jämfört med . Förändringen beror framför allt på en minskning av inflödet av nya sjukfall men också på att sjukfallen blivit kortare. har sjukförsäkringen varit föremål för en rad reformer och förändringar. Bland annat infördes ett försäkringsmedicinskt beslutsstöd för sjukskrivningstider och en ny sjukskrivnings- process med fasta tidpunkter för prövning av den försäkrades arbetsförmåga. Trots den positiva utvecklingen är ohälsan fortfarande större bland kvinnor än bland män. av de sjukskrivna, räknat i helårsekvivalenter, är kvinnor. Kvinnors sjukfrånvaro är på en mycket högre nivå än , då det inte fanns någon större skillnad mellan kvinnors och mäns sjukfrånvaro. Att kvinnor är sjukskrivna i högre utsträckning än män är ett internationellt fenomen. Kvinnor är mer sjukfrånvarande än män i flera jämförbara länder. Länder med relativt hög andel sysselsatta kvinnor, t.ex. , och , har även högst andel sjukskrivna kvinnor. Att tillhöra arbetskraften är ju en förutsättning för att kunna vara sjukfrånvarande. Kvinnors relativt sett ökade sjukfrånvaro förklaras inte av ökade könsskillnader i självskattad hälsa eller av försämrad arbetsmiljö. Det förefaller bl.a. som förekomsten av barn i hushållet är förknippad med högre sjukfrånvaro för förvärvsarbetande kvinnor, men inte för förvärvsarbetande män.56 Även ekonomiska drivkrafter har betydelse. Fler män än kvinnor har inkomster över inkomsttaket i sjukförsäkringen och män har därför lägre genomsnittlig ersättningsgrad vid sjukdom än kvinnor. Störst risk att bli sjukskrivna har kvinnor på kvinnodominerade arbetsplatser. Regeringen har tidigare presenterat satsningar på sammanlagt för att motverka kvinnors ohälsa på arbetsplatser och för att förstärka forskningen om kvinnors hälsa. Räknat i helårsekvivalenter är andelen arbetslösa kvinnor lägre än andelen arbetslösa män. Det kan finnas flera förklaringar till detta. Kvinnor arbetar i större utsträckning inom offentlig sektor, som inte påverkas lika mycket av konjunktursvängningar. Under den ekonomiska kris som inleddes var arbetslöshetsuppgången betydligt större för män än för kvinnor. 53SCB:s definitioner avviker något från de som används i avsnitt 8, tabell 8.7 i denna proposition, t.ex. räknas inte sjuklön som en del av sjukpenningen. 54Könsuppdelade uppgifter saknas . N., ., m.fl, Kvinnors och mäns sjukfrånvaro, IFAU 2010. N., ., m.fl, Kvinnors och mäns sjukfrånvaro, IFAU 2010. helårsekvivalenter ökade arbetslösheten för män , att jämföra för kvinnor. Att uppgången för kvinnor blev lägre beror bl.a. annat på att regeringen, som en del av krisbekämpningen, tillförde kommunsektorn extra medel. Genom att en stor andel av de anställda i kommunerna är kvinnor förhindrade detta att många kvinnor förlorade sina arbeten. Ytterligare en faktor som verkar dämpande på arbetslösheten är att fler väljer att studera vidare då konjunkturen viker. Kvinnors studieintresse påverkas dock mer av konjunkturen än mäns.57 Även det faktum att kvinnor är föräldralediga i högre utsträckning än män påverkar kvinnors arbetslöshet. Orsaken till detta är att arbetslösa föräldralediga inte kan sägas stå till arbetsmarknadens förfogande och därför formellt inte räknas som arbetslösa, även om de gjorde det barnets födelse. Utrikes födda kvinnor med få år i löper extra stor risk att drabbas av arbetslöshet. Kvinnor med bristfälliga kunskaper i svenska samt kort utbildningsbakgrund har svårt att konkurrera på arbetsmarknaden, och det krävs därför särskilt anpassade arbetsmarknadsinriktade insatser i form av exempelvis individanpassade utbildningar. har Arbetsförmedlingen, på uppdrag av regeringen, bedrivit en pilotverksamhet i syfte att minska utanförskapet bland utrikes födda kvinnor. Syftet med projektet är att hitta framgångsrika metoder för utrikes födda kvinnor att komma in på arbetsmarknaden. Pilotverksamheten genomförs på sex orter i samarbete med lokala och ideella föreningar i syfte att ta tillvara på befintliga erfarenheter och nätverk.58 Drygt hälften av helårsekvivalenterna med ekonomiskt bistånd utgörs av kvinnor. Nära en fjärdedel av alla ensamstående kvinnor med barn i befolkningen fick ekonomiskt bistånd 2010, vilket är en större andel än för övriga hushållstyper. Motsvarande andel för ensamstående män med barn var . Ensamstående kvinnor utgjorde av biståndshushållen, ensamstående män och de återstående 57 SCB, Välfärd nr 2, 2010. 58Arbetsförmedlingens återrapportering utländska kvinnor i utanförskap, 2011/12:1 BILAGA 3 bestod av gifta och sammanboende par.59 2.5Män har högre lön än kvinnor Generellt har de mansdominerade yrkena en högre medellön än de kvinnodominerade.60 Så länge lönerelationerna eller andelen kvinnor och män i olika yrken inte utjämnas kommer kvinnors löner i genomsnitt att förbli lägre än mäns. Även om könsfördelningen utjämnas mellan olika yrken är detta inte någon garanti för att lönerna utjämnas, eftersom kvinnor i allmänhet har lägre lön än män även inom en och samma yrkesgrupp. De ojämställda lönerna etableras redan vid inträdet på arbetsmarknaden. Kvinnor erbjuds och begär lägre ingångslön än män.61 En undersökning visar t.ex. att kvinnliga ingenjörer får mindre i månadslön än män redan på sitt första jobb efter avslutad utbildning.62 Män förvärvsarbetar fler timmar än kvinnor Män har högre lön, arbetar fler timmar och är inte frånvarande från arbetet i lika hög grad som kvinnor. Detta medför att fördelningen av de faktiska inkomsterna från arbete är betydligt mer ojämnt fördelade än de avtalade månadslönerna. Inkomst från arbete är den faktiska ersättningen för utfört arbete. Till skillnad från avtalad lön påverkas denna av frånvaro, heltids- /deltidsarbete och eventuell övertidsersättning. Till inkomst från arbete räknas även företagarinkomst. Kvinnornas utbetalda arbetsinkomst uppgår till av männens. Tabell 2.9 Genomsnittlig arbetsinkomst och lön för kvinnor och män 2009 Kronor, procent. Källor: , och egna beräkningar. 59Socialstyrelsen, Ekonomiskt bistånd årsstatistik 2010, 2011. 60Enligt SCB:s lönestrukturstatistik. 61Lena ., ., Kvinnor och män i en individualiserad lönebildning, 2011. 62Sveriges ingenjörer 2009 (). 2011/12:1 BILAGA 3 Jämfört med 2009 är detta en ökning med 500 kronor för både män och kvinnor. kortare genomsnittliga arbetstid innebär att män Skillnaden i lön mellan män och kvinnor är samlar på sig större arbetslivserfarenhet. Denna andel, det s.k. löne- har i sin tur visat sig vara en faktor som bidrar till gapet, har minskat med endast 1,7 procentenhe- en högre lön.63 Kvinnors kortare medelarbetstid Lönegapet ökade under 1990-ta- bidrar därför till att befästa löneskillnaderna let, men kan man se en Kvinnor har även en högre från- varo från arbetet än män, t.ex. på grund av egen kvinnor än män arbetar deltid blir dock skillna- eller barns sjukdom. Detta är också en av orsa- den i faktiskt utbetalda löner mellan könen kerna till att kvinnor får en större del av sina in- större än vad dessa siffror visar. komster från transfereringar än män. Diagram 2.6 Kvinnors lön i procent av mäns lön 1992 kvenser för löneutvecklingen. föra lönen för personer med och utan erfaren- heter av frånvaro eller förkortad arbetstid, men med i övrigt lika egenskaper, kan man beräkna Eftersom kvinnor är kraftigt överrepresente- heltidsarbetande, bidrar detta Å andra sidan är frånvarostraffet för deltidsarbetande män större än för deltidsarbe- För i övrigt jämförbara individer frånvarostraffet för deltidsarbete beräknats Anm.: Den standardvägda tidsserien har skarvats 2005 mht. förbättrad till för män och till för kvin- yrkesgruppsindelning (SSYK) . Även när det gäller arbetslöshet är frånvaro- straffet större för män än för kvinnor. Lönegapet minskar när man tar hänsyn till att uppskattas det ligga i intervallet 1,12, män och kvinnor arbetar med olika saker och för kvinnor mellan . För att få en tydligare bild av löneskillnaderna mellan kvinnor och män är det vanligt att korri- 0,22,0 gera för olika lönepåverkande faktorer som inte kvinnor och 0,75,för män. beror på kön, t.ex. yrke, utbildning och ålder, teraturen är även frånvarostraffet för sjukdom genom s.k. standardvägning. På detta sätt kan större för män trots att kvinnor är frånvarande till följd av sjukdom i högre grad än män.64 kvinnor och män skulle vara om kvinnor och Skillnaden i månadslön mellan könen minskar män arbetade i samma yrken, var lika gamla osv. När man räknar om alla löner till heltidslön per av männens 2010. månad för att justera för skillnader i arbetstid, Den resterande skillnaden, , kan bero på faktorer som inte ingår i den använda model- av männens 2010. len, t.ex. arbetsledaransvar och yrkeserfarenhet. som osakliga löneskillnader eller diskriminering, men kan vara ett tecken på att sådana skillnader förekommer.65 63Skattningar och internationella jämförelser finns i t.ex. Boarini R., . The private internal rates of return to tertiary education: New estimates for 21 countries, economics department, Working paper 591, 2007. 64Andrén T., Frånvaroeffekter på lönen för kvinnor och män, Specialstudier 27, , 2011. 65 Vad säger den officiella lönestatistiken om löneskillnaden mellan kvinnor och män 2010?, . har också använt regressionsanalys för att beräkna det justerade lönegapet. De löneskillnader mellan könen som förklaras av att kvinnor och män är verksamma i olika yrken, sektorer osv. kan alltså inte sägas vara diskriminerande i lagens mening, men kan ändå ses som ett tecken på att kvinnors och mäns arbete värderas olika. I vissa sammanhang har detta benämnts strukturell diskriminering. Enligt är det yrket som ger det enskilt största bidraget till att förklara löneskillnaden mellan män och kvinnor. Skillnader i ålder, utbildning, sektor, branschtillhörighet, företagsstorlek samt tjänstgöringsomfattning förklarar tillsammans av den genomsnittliga löneskillnaden mellan könen. När beräkningen dessutom tar hänsyn till yrkestillhörighet minskar däremot löneskillnaden betydligt. Tillsammans med övriga egenskaper, förklarar yrket mer än hälften av löneskillnaden mellan män och kvinnor.66 Stor skillnad i lönegap mellan olika sektorer Variationen mellan olika sektorer är stor. Störst ovägd löneskillnad finns inom landstingen, där den ovägda löneskillnaden är . Den näst största löneskillnaden finns bland tjänstemän inom den privata sektorn, . Löneskillnaden är minst inom kommunerna, där den är . Den näst minsta löneskillnaden, , finns bland arbetare inom den privata sektorn. Inom staten är löneskillnaden . Tabell 2.10 Lönegap per sektor 20052010 Kvinnors andel av mäns månadslön, procent och procentenheter. Månadslönen är standardvägd för att korrigera för lönepåverkande faktorer som inte beror på kön, t.ex. yrke, utbildning och ålder. 2011/12:1 BILAGA 3 Efter standardvägning är det inte längre landstingen som har den största löneskillnaden . Den största oförklarade löneskillnaden, , finns bland tjänstemän inom den privata sektorn. Landstingens löneskillnad är efter standardvägning. Den minsta oförklarade löneskillnaden, , finns bland anställda i kommunerna. Arbetare i den privata sektorn har en löneskillnad på . Inom staten är den oförklarade löneskillnaden . Minskningen av den ovägda löneskillnaden skiljer sig åt mellan olika sektorer. Störst är förändringen inom staten, där kvinnors löner har närmat sig männens . Näst störst är minskningen i kommunerna, . I landstingen minskade löneskillnaden . För arbetare och tjänstemän i privat sektor var minskningen 1,7 respektive 1,9 procentenheter.67 Den största minskningen av den standardvägda löneskillnaden finns bland arbetare inom den privata sektorn, där den oförklarade löneskillnaden minskat . Inom staten har löneskillnaden minskat och inom landstingen har den minskat . För såväl tjänstemän inom den privata sektorn som för anställda i kommunerna har löneskillnaderna minskat . Diagram 2.7 Lönegap i olika sektorer 1973-2010 Kvinnors andel av mäns månadslön, procent. Anm: Fr.o.m 1994 såväl helsom deltidsanställda i kommun och landsting och fr.o.m 1997 i staten. analysen tas då hänsyn till mer detaljerad information än vid standardvägning. Skillnaden blir då något mindre, 2010. 66 Vad säger den officiella lönestatistiken om löneskillnaden mellan kvinnor och män 2010?, . 67 Vad säger den officiella lönestatistiken om löneskillnaden mellan kvinnor och män 2010?, . 2011/12:1 BILAGA 3 Effekter av konkurrensutsättning av offentlig verksamhet En förklaring till kvinnors lägre löner som förts fram i debatten är att kvinnor ofta arbetar inom den offentliga sektorn, där antalet arbetsgivare är få och löntagarnas förhandlingsstyrka därför är svag. Det finns studier som visar att en övergång från offentlig till privat drift inom vård, omsorg och skola kan medföra en förbättrad löneutveckling för de anställda.68 Vidare är medellönen bland sjuksköterskor ofta högre i län med en högre andel av de anställda hos privata vårdgivare.69 I andra studier har man inte kunnat finna några skillnader i lönestruktur, lönenivå och förmåner mellan privata och kommunala utförare inom äldreomsorgen.70 Införandet av privata gymnasieskolor förefaller höja lönerna för lärare inom såväl den privata som den offentliga sektorn, men resultaten ger inte entydigt stöd för att detta gynnar det ena eller det andra könet.71 Kvinnliga chefer har lägre lön än manliga. Andelen kvinnliga chefer ökar inom alla sektorer, men manliga chefer är överrepresenterade inom alla sektorer. Till skillnad från det totala lönegapet minskar inte skillnaderna i lön mellan manliga och kvinnliga chefer. Chefslönegapet kan inte förklaras av observerbara faktorer. En ökad andel kvinnliga chefer i en näringsgren förefaller gynna kvinnors relativa löneläge. Detta gäller i synnerhet näringsgrenar som domineras av män, men däremot inte för kvinnodominerade näringsgrenar.72 Kvinnor tjänar mindre än män trots högre utbildning Trots kvinnors högre utbildningsnivå har män i genomsnitt högre lön än kvinnor. Löneskillnaden mellan kvinnor och män är större bland högutbildade än bland lågutbildade. Skillnaden mellan kvinnors och mäns genom- 68Oreland C., Övergång till privat drift inom offentlig sektor Högre lön för den anställde, Ekonomisk debatt 2010:5. 69Johansson, K., Marknadsmakt och löner inom sjukvården, opublicerad uppsats, , 2004. 70Konkurrensutsättningen inom äldreomsorgen, , 2004. 71Hensvik L., The effects of markets, managers and peers on worker outcomes, IFAU dissertation series 2011:1.