prop · GZ031d29 · 2011-09-20 00:00:00 — En av DEJA:s rapporter beskriver att den stora andelen eget arbete i skolan bidrar till att pojkar som grupp underpresterar i skolan. Pojkars underprestation bekräftas också av senaste undersökning av 15-åringars läsförståelse (2009). I DEJA:s betänkande framkommer även att flickor och unga kvinnor är mer stressade i skolan och generellt har sämre psykosocial hälsa än pojkar. Vidare finns det stora könsskillnader när det gäller elevers utbildningsval. Det gäller för språkval, programvalen i gymnasieskolan och högskolans grundutbildningar. har under 2008-2010 genomfört ett omfattande regeringsuppdrag som rör jämställdhet i skolan. Bland annat har insatser genomförts för att öka kompetensen i syfte att generellt främja jämställdhet och motverka könsbundna utbildningsval och avhopp från gymnasieskolan. Insatserna har även omfattat fortbildning för personal från grund- och gymnasieskolor i sex- och samlevnadsundervisning och insatser för att förhindra hedersrelaterat våld och förtryck. För att förverkliga de mål som bl.a. uttrycks i skolans styrdokument har regeringen tillskjutit för att vidareutveckla jämställdhetsarbetet i skolväsendet. Uppdraget till (U2011/4050/S) ska bl.a. innefatta insatser för kompetensutveckling i syfte att främja jämställdhet i skolan, fortbildning och stöd i sex och samlevnad, insatser för att förebygga hedersrelaterat våld och förtryck samt insatser för att stimulera 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 elevers läs-, skriv- och språkutveckling. Regeringen avser att återkomma med ytterligare förslag för att främja jämställdhet i skolväsendet under 2012-2014. 3.2.13 Integration i skolan möjligheter att bli världsledande på utbildningsområdet förutsätter att alla barn och ungdomar oavsett social eller etnisk bakgrund, ges förutsättningar att uppnå skolans nationella mål och utvecklas så långt möjligt. Regeringen anser att det finns behov av förändring av introduktionen av nyanlända elever i den svenska skolan. Regeringen avser att tillsätta en utredning som bl.a. behandlar utbildningen för nyanlända elever. I denna budgetproposition föreslår regeringen en särskild satsning på ett antal grundskolor i stadsdelar med omfattande utanförskap. Regeringen har för avsikt att avsätta 2012-2014. Satsningen ska bestå av tillfälliga ekonomiska incitament för skolor att förbättra sina resultat. 3.2.14Värdegrund och arbete mot mobbning Regeringens mål är att skolan ska vara en trygg plats för alla elever och all personal. Det är bara i en skola som präglas av trygghet och ömsesidig respekt som elever kan utvecklas mot de kunskapsmål som anges i kursplanerna. Skolans ansvar att förmedla de grundläggande värden som det svenska samhället vilar på slås fast i den nya skollagen. Vid sidan om kunskapsuppdraget är det skolans viktigaste uppdrag. Ett aktivt värdegrundsarbete på varje skola som involverar såväl personal som elever är en förutsättning för en trygg skolmiljö. I den nya skollagen har därför rektorer och lärare också fått större befogenheter att upprätthålla arbetsron i klassrummet. har visat på skillnader i hur pojkar och flickor utsätts för mobbning och att de insatser som sätts in därför måste därför anpassas till de skilda villkor som kan gälla för pojkar respektive flickor. Regeringen har gett ett förnyat uppdrag att stärka skolans värdegrund och arbete mot diskriminering och kränkande behandling (U2011/567/S). 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ramen för uppdraget ska erbjuda förskolans, skolans och fritidshemmets personal samt skolledare fortbildning i frågor som rör arbetet med värdegrunden, mot diskriminering och annan kränkande behandling. Fortbildningen ska utgå från myndighetens slutsatser i det tidigare uppdraget mot diskriminering och annan kränkande behandling, liksom från de uppdrag verket haft när det gäller värdegrund (U2009/2848/S) och jämställdhet (U2006/9049/S). Inom ramen för det nya uppdraget ska sammanställa och sprida goda exempel kring det förebyggande arbetet samt arbetet med rutiner för rapportering och uppföljning av ärenden om diskriminering och annan kränkande behandling. För arbetsron i skolan är det viktigt att stävja skolket. Ogiltig frånvaro ska föras in i terminsbetygen i . För gymnasieskolan ska redovisning av ogiltig frånvaro ske i de utdrag av betygskatalogen som ska ges till eleven minst en gång per termin. 3.2.15 En ny utvärderingsfunktion En utvärderingsfunktion för utbildningsområdet bör inrättas. Ett utvidgat uppdrag till () bedöms sammantaget vara det mest ändamålsenliga alternativet. Det nuvarande utbildningsuppdraget i IFAU:s instruktion dvs. utvärdering av effekterna på arbetsmarknaden av åtgärder inom utbildningsväsendet utvidgas till att även omfatta bland annat utvärderingar av effekterna på elevers resultat. IFAU:s förvaltningsanslag föreslås därför ökas med 2012, och beräknas ökas med 2013. beräknas anslaget öka med . Alla elever har rätt att nå så långt som möjligt i sin kunskapsutveckling, även de elever som redan ligger långt framme. För att skolorna ska kunna utveckla sitt arbete med att stimulera och utmana elever som utvecklas snabbt, fattade regeringen beslut om förordningen (2011:355) om försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning i högre årskurser. Med spetsutbildning avses enligt förordningen en utbildning inom årskurser 7-9 som inrymmer särskild fördjupning och breddning inom ett eller flera ämnen. får inför vart och ett av läsåren 2012/132014/15 besluta att huvudmän för får delta i försöksverksamheten. Förordningen trädde i kraft . har regeringen inrättat en försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning i gymnasieskolan. 3.2.17Skyldighet att anmäla missförhållanden inom skolväsendet Inom m.fl. verksamheter finns den s.k. , som innebär en skyldighet att anmäla missförhållanden. När något går fel i verksamheter som rör barn är det viktigt att personalen slår larm. Därför tillsatte regeringen en utredning om att införa en motsvarighet till för skolväsendet, förskolan och skolbarnsomsorgen. överlämnades betänkandet Rapportera, anmäla och avhjälpa missförhållanden för barns och elevers bästa (SOU 2011:33) till regeringen. I betänkandet föreslås att den fullgör uppgifter i utbildning inom skolväsendet och i särskilda utbildningsformer (förutom annat sätt att fullgöra skolplikten samt annan pedagogisk verksamhet) ska vara skyldig att rapportera missförhållanden till sin förskolechef eller rektor. Förskolechefen eller rektorn föreslås få ansvar för att utreda och avhjälpa missförhållandet. Allvarliga missförhållanden ska enligt utredaren anmälas till Skolinspektionen eller till den kommun som har tillsyn över utbildningen eller verksamheten. Förslaget föreslås träda i kraft . Betänkandet har remissbehandlats och regeringen avser att avsätta för införandet av en skyldighet att anmäla missförhållanden inom skolväsendet m.m. Regeringen återkommer till med en proposition i frågan. 3.2.18Särskolan enbart till för elever med utvecklingsstörning Skolinspektionen granskade mottagandet av elever i särskolan. I många kommuner saknades de utredningar som ska ligga till grund för erbjudandet om plats i särskolan. I andra fall har skolhuvudmännens utredningar och handläggning av ärendena varit bristfälliga. Skolinspektionen konstaterar att elever med utländsk bakgrund är överrepresenterade i de granskade kommunernas särskolor, vilket kan tyda på att elever som har stödbehov men som hör till elevgrupp felaktigt tas emot i särskolan. Felaktiga placeringar av barn i särskolan får omfattande konsekvenser för den enskildes framtid och är oacceptabelt. Regeringen följer därför noga Skolinspektionens fortsatta arbete på detta område. Det är viktigt att beslut om att erbjuda plats i särskolan utgår från elevens behov och inte i skolans behov. Enligt den nya skollagen ska enbart elever med utvecklingsstörning tas emot i grundsärskolan (och inte som tidigare även elever med autism). Dessutom tydliggörs att den utredning som föregår beslut om plats i grundsärskolan ska bestå av en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning. Det är dock viktigt att påpeka att det även fortsättningsvis är möjligt att låta barn som följer läro- och kursplaner gå integrerade med barn i särskolan om detta bedöms som det bästa för barnets utveckling. 3.2.19Utredning om särskild undervisning och distansundervisning Flera undersökningar har visat att barn som placerats vid olika vårdinstitutioner inte alltid får sin rätt till utbildning tillgodosedd. Regeringen avser därför att tillsätta en särskild utredare som ska se över regleringen av undervisning vid hem för vård och boende, särskilda ungdomshem och sjukhusundervisningen. Utredaren ska också undersöka om distansundervisning i särskilda fall ska kunna vara ett alternativ till reguljär undervisning. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 3.2.20Skolgång för barn som vistas i landet utan tillstånd Utredningen om rätt till skolgång för barn som vistas i landet utan tillstånd har överlämnat sitt (SOU 2010:5). Med utgångspunkt i de förslag som lämnats av utredningen om rätt till skolgång för barn som vistas i landet utan tillstånd ska rätten till skolgång utökas. 3.2.21 Sekretess i skolan Kraven på skolan att i olika sammanhang upprätta skriftlig dokumentation om elevers skolsituation har ökat . Detta gäller till exempel skriftliga individuella utvecklingsplaner med omdömen samt åtgärdsprogram. Dessa dokument kan innehålla känsliga uppgifter om en elevs personliga förhållanden och regeringen anser att det därför är viktigt att uppgifterna, när så är befogat, kan skyddas av sekretess. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av lagstiftningen om sekretess inom skolväsendet bl.a. med anledning av denna utökade dokumentationsskyldighet. Utredningen kommer att överlämna sitt betänkande till regeringen . 3.2.22 Satsning på elevhälsan ska avsättas till en satsning på förstärkt elevhälsa . Ett riktat statsbidrag ska erbjudas skolhuvudmän som gör insatser för att förstärka elevhälsan. ska få i uppdrag att utforma och genomföra utbildningsinsatser för elevvårdande personal. ska även få i uppdrag att utforma utbildningsinsatser till lärare i ämnet idrott och hälsa för att stödja utvecklingen av ämnet, bl.a. med utgångspunkt i den kartläggning (U2006/9049/S) som verket genomfört. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Det är av yttersta vikt att elever får ett individuellt utformat stöd utifrån sina behov för att tillägna sig de grundläggande färdigheterna läsa, skriva och räkna i . Regeringen har därför genomfört en läsa-skriva-räknasatsning om 2008-2011. Satsningen pågår och avsätts . Statsbidraget kan bl.a. användas till personalförstärkningar, kompetenshöjande insatser, införskaffande av läromedel och stöd till arbetet med individuella utvecklingsplaner. Utredningen om flexibel skolstart i har i betänkandet I rättan tid? Om ålder och skolstart (SOU 2010:67) föreslagit en försöksverksamhet med flexibel skolstart. I betänkandet redogörs även för hur kommunerna kan nyttja nuvarande lagstiftning för att göra starten i förskoleklassen mer flexibel. Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen anser det av stor vikt att skolgången är tillräckligt flexibel så att varje elev ges stöd och utmaningar för att kunna utvecklas så långt som möjligt i alla ämnen. I en flexibel skola utgår lärare från elevernas förkunskaper så att undervisningen leder till utmaningar för alla. Vissa elever kan också behöva lite mer tid på sig i vissa ämnen, andra kan gå snabbare fram. Mot bakgrund av att en rad stora skolreformer nu införs är det viktigt att fokus sker på implementeringen av dessa. Därför avser inte regeringen att gå vidare med utredningens förslag, som är begränsat till att avse tidpunkt för skolstarten. Alla kommuner har däremot möjlighet att införa en flexibel start i förskoleklass samt kombinera detta med att stärka förskoleklassens pedagogiska kvalitet. Tillsammans med en väl fungerande övergång från förskoleklass till grundskola, där undervisningen individanpassas efter elevernas förkunskaper kan en flexibel skolgång uppnås på ett sätt som stärker skolans kvalitet och kunskapsresultaten. 3.3.3Skolans arbete med utsatta barn Utredningen om utsatta barn i skolan har i slutbetänkandet Se, tolka och agera allas rätt till en likvärdig utbildning (SOU 2010:95) lämnat förslag till hur skolans arbete kan förbättras när det gäller dessa barn. Utredningen föreslår insatser för samverkan, att stärka barns och elevers rätt till en likvärdig utbildning, en samlad elevhälsa och att stärka forskningen och sprida forskningsresultat. Betänkandet har remissbehandlats och remissbilden är splittrad. och har invändningar mot förslagen att förtydliga skyldigheten att samverka, att tillsätta en delegation som ska formulera en gemensam kunskapssyn för tidiga insatser riktade till utsatta barn och att erbjuda stimulansbidrag till samverkansprojekt i kommuner. En majoritet av kommunerna är positiva till utredningens förslag. Betänkandet bereds inom . 3.3.4Flexibel specialskola och höjda ersättningsnivåer Specialskolans målgrupp omfattar elever med dövhet eller hörselskada, grav språkstörning, dövblindhet och synskada kombinerat med ytterligare funktionsnedsättning. En särskild utredare har haft regeringens uppdrag att föreslå hur en flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp ska kunna förverkligas. I betänkandet Med rätt att välja flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp (SOU 2011:30) föreslås ett antal åtgärder som syftar till att öka valfriheten, höja kvaliteten i undervisningen och förbättra resultaten. Med utgångspunkt i betänkandets förslag avser regeringen att genomföra en tidsbegränsad satsning för att förbättra måluppfyllelsen för elever i behov av teckenspråk. Regeringen avser också att jämställa teckenspråk med de nationella minoritetsspråken i skolförfattningarna. Betänkandet har remissbehandlats och regeringen avser att återkomma till med en proposition i frågan under /12. Statskontoret har på regeringens uppdrag utrett kommunernas ersättning för elever i specialskolan. I rapporten konstaterar att den ersättning som kommunerna betalar till staten är låg i förhållande till de 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 genomsnittliga kostnader som kommunerna har för elever i hörselklasskolor med ett regionalt upptagningsområde. I syfte att göra förutsättningarna mellan olika huvudmän mer likvärdiga avser regeringen att höja ersättningen . Flertalet skolformer kan bedrivas i såväl offentlig som enskild regi. De enda undantagen från det är de statliga skolformerna specialskolan och sameskolan som endast kan anordnas av en offentlig huvudman. I propositionen Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165) framhölls att frågan om enskild huvudman för sameskola borde övervägas ytterligare. Regeringen avser att återkomma med förslag om fristående huvudmän för sameskolan. En gymnasieexamen införs som kan vara antingen en yrkesexamen eller en högskoleförberedande examen. Högskoleförberedande examen ger grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå. För elever på yrkesprogram är det inte obligatoriskt att läsa in högskolebehörighet, men alla elever på yrkesprogram ges möjlighet att inom sin utbildning uppnå grundläggande behörighet till högskolan. Elever med yrkesexamen har dessutom fått rätt att läsa in de kurser som krävs för grundläggande behörighet inom gymnasial vuxenutbildning. Specialutformade program har avskaffats men särskilda varianter av nationella program kan få anordnas om anser att de håller god kvalitet och svarar mot lokala eller regionala behov. Liksom tidigare kan nationella program av godkännas som riksrekryterande utbildningar. Elever som saknar behörighet att antas till ett nationellt program erbjuds att gå ett av de introduktionsprogram som ersätter de tidigare individuella programmen. Det finns fem olika 3.4Det frivilliga skolväsendet för typer av introduktionsprogram: preparand- 3.4.1En reformerad gymnasieskola infördes började eleverna i en gymnasieskola som reformerats kraftigt. Syftet med reformen är att skapa en gymnasieskola som är bättre anpassad till elevernas skilda förutsättningar och framtidsplaner. Eleverna ska efter avslutad gymnasieutbildning vara bättre förberedda för anställning, eget företagande eller fortsatta studier. En tydligare struktur ska underlätta för eleverna att välja rätt utbildning. Behörighetskraven till de nationella programmen har skärpts för att eleverna ska komma bättre förberedda till gymnasieskolan. I gymnasieskolan finns det nu 18 nationella program, varav 12 är yrkesprogram och 6 är högskoleförberedande program. Historia har blivit ett gymnasiegemensamt ämne som läses av samtliga elever. På de högskoleförberedande programmen ställs högre krav än tidigare, bl.a. genom att eleverna läser mer svenska . Yrkesämnena ges mer tid på yrkesprogrammen och avnämarna ges större inflytande över yrkesutbildningarna genom nationella programråd. utbildning, programinriktat individuellt val, yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språkintroduktion. Nya ämnesplaner för gymnasieskolan har beslutats . Regeringen avser att besluta om en ny läroplan för de frivilliga skolformerna. Till detta kommer en ny betygsskala som införs i gymnasieskolan för utbildning som påbörjas efter . Regeringen avser att noga följa utvecklingen av och resultaten i den nya gymnasieskolan. Ökad global konkurrens, demografiska förändringar och en snabb teknisk utveckling har gjort att kompetenskraven har ökat inom i stort sett alla delar av arbetsmarknaden. I har knappt hälften av arbetskraften gymnasial utbildning som högsta utbildningsnivå. Den grundläggande gymnasiala yrkesutbildningen utgör därför ett viktigt bidrag till den nationella kompetensförsörjningen. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att höja kvaliteten inom den gymnasiala yrkesutbildningen. Genom gymnasiereformen införs nya behörighetsregler för yrkesprogrammen och 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 tiden till fördjupning i yrkesämnena ökar. Innehåll och studievägar har uppdaterats och lärlingsutbildning har införts. Arbetsmarknadsanknytningen har förstärkts och nationella råd har införts, bl.a. för att höja kvaliteten och säkerställa att utbildningsinnehållet utvecklas så att det bättre motsvarar behoven på arbetsmarknaden. Regeringen bedömer dock att det finns behov av att komplettera redan vidtagna åtgärder med ytterligare insatser. Skolinspektionen har exempelvis uppmärksammat allvarliga brister i det arbetsplatsförlagda lärandet. Det finns därför behov av att utveckla formerna för styrning, stöd och uppföljning av det lärande som förläggs till en arbetsplats. Regeringen avser att ge i uppdrag att vidta åtgärder som kan bidra till att öka yrkesutbildningarnas attraktionskraft och att kvaliteten på det arbetsplatsförlagda lärandet säkras. Det kan t.ex. ske genom att utveckla verktyg som underlättar samarbetet mellan arbetsplats och skola vad gäller planering, uppföljning, dokumentation och bedömning av lärande som skett på arbetsplatsen. I uppdraget ingår att utveckla en attraktiv handledarutbildning. Uppdraget till innebär en satsning på . Uppdraget kommer även att omfatta den yrkesintroduktion som införts . Yrkesintroduktion är ett introduktionsprogram som med utgångspunkt i elevens förutsättningar förbereder för arbetslivet. För att detta ska bli verklighet är det viktigt att det lokala arbetslivet involveras i utbildningen. eleverna värdefulla erfarenheter och kontakter inför en framtida etablering på arbetsmarknaden. I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1, utg.omr. 16) aviserade regeringen en omfattande satsning i syfte att öka antalet lärlingsplatser. För perioden 20112014 avsattes . Det är regeringens ambition att öka antalet lärlingsplatser. Utbildningsinnehållets relevans och kvaliteten på det arbetsplatsförlagda lärandet är en förutsättning för att lärlingsutbildningen ska växa och utvecklas till ett ännu mer attraktivt alternativ för både elever och arbetsgivare. Regeringen avser därför att följa utvecklingen av såväl omfång som kvalitet noga. Gymnasial lärling med anställningskontrakt I länder där lärlingsutbildning dominerar yrkesutbildningen är lärlingen anställd . Det är i är mycket ovanligt att ett anställningsförhållande råder för gymnasiala lärlingar. Anledningen till det kan troligen sökas i den tradition av skolförlagd yrkesutbildning som utvecklades i . En annan anledning till att inte fler lärlingar anställts kan vara den osäkerhet som råder om vilka regler som gäller vid anställning . Redan i betänkande en reformerad gymnasieskola (SOU 2008:27) framkom att ett antal juridiska frågor måste få en tillfredsställande lösning vid kombinationen av anställning och utbildning. Regeringen gav därför en särskild utredare (2009:02) i uppdrag att utreda förut- 3.4.3Gymnasial lärlingsutbildning m.m. sättningarna för att inom gymnasial lärlings- Elever har olika sätt att lära sig och en del elever föredrar en produktionsnära och verklighetsbaserad väg in i yrkeslivet. Lärlingsutbildning kan också underlätta för huvudmän att erbjuda utbildning inom smala yrkesområden. Gymnasial lärlingsutbildning införs nu permanent som en alternativ utbildningsväg till yrkesexamen. Lärlingen följer ett nationellt yrkesprogram och minst hälften av utbildningen är förlagd till en arbetsplats. Det ställs höga krav på en lärling, eftersom han eller hon ska kunna utföra arbetsuppgifter på en arbetsplats under ökande eget ansvar. utbildning kombinera anställning och studier. överlämnade sitt betänkande Lärling en bro mellan skola och arbetsliv (SOU 2010:19). Betänkandet remitterades tillsammans med en departementspromemoria, Skolans och arbetsmarknadens regler vid gymnasial lärlingsutbildning och gymnasial lärlingsanställning (U2010/5775/G). En anställning bedöms kunna stimulera och motivera lärlingen till ett ökat engagemang för sin utbildning och företaget kan på ett tidigare stadium säkra sin kompetensförsörjning. Genom att anställas redan under utbildningen ökar 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 sannolikheten för att lärlingen fullföljer sin utbildning i stället för att lämna utbildningen och gå ut i arbete , något som kan bli problematiskt för individen om arbetsmarknaden senare viker. Regeringen avser att återkomma med förslag om en särskild arbetsrättslig reglering så att lärlingarna ska kunna kombinera utbildning inom den nya gymnasieskolan med anställning på ett företag. 3.4.4Uppföljning av ungdomars etablering på arbetsmarknaden Genom reformen av gymnasieskolan har yrkesutbildningens anknytning till arbetslivet förstärkts. Detta bedöms som avgörande för att öka ungdomars kontaktyta mot arbetsmarknaden och därmed underlätta ungdomars etablering på arbetsmarknaden. En misslyckad övergång från skola till arbetsliv kan få bestående konsekvenser för unga människors möjligheter att varaktigt etablera sig på arbetsmarknaden. Övergången från utbildning till arbetsmarknad är därmed en viktig aspekt av yrkesutbildningens kvalitet. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att i samarbete med de nationella programråden kontinuerligt låta analysera ungdomars övergång från yrkesutbildning till arbetsliv. Enligt regeringens bedömning är det bl.a. av kompetensförsörjningsskäl avgörande att yrkesutbildningens kvalitet och relevans förbättras. För att nå önskade resultat behöver och Skolinspektionen utveckla och ställa om arbetet mot ett ökat fokus på yrkesutbildning. En skarp och närvarande tillsyn bedöms som nödvändig för att höja yrkesutbildningens kvalitet. Utöver den ökade fokusering på yrkesutbildning som Skolinspektionen förväntas göra inom befintliga anslag, avser regeringen att tillföra för att ytterligare förstärka myndighetens arbete med tillsyn och kvalitetsgranskning av yrkesutbildning. Ett intensivt europeiskt samarbete pågår för att höja yrkesutbildningens attraktionskraft och kvalitet.