prop · GY03114 · 2011-03-21 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2010/11:114 Strategisk exportkontroll 2010 - krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för den svenska exportkontrollpolitiken avseende krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden . Skrivelsen innehåller också en redovisning av exporten av krigsmateriel . Därtill beskrivs samarbetet inom EU och i andra internationella forum i frågor som rör strategisk exportkontroll av såväl krigsmateriel som produkter med dubbla användningsområden. Regeringens skrivelse om strategisk exportkontroll ......................... Krigsmaterielexporten och exporten av produkter med dubbla Svensk export, exportkontroll och exportfrämjande......................... Produkter med dubbla användningsområden ................... Svensk försvarsindustri - struktur och produkter............................ Svensk export av produkter med dubbla användningsområden...... Svensk kärnteknisk industri och ......... Samarbetet inom EU om exportkontroll av krigsmateriel .............. Internationell rapportering om vapenöverföringar.......................... Aktuella frågor om internationella vapenembargon ....................... Internationell handel med vapen..................................................... Ett internationellt vapenhandelsfördrag, ATT ................................ Arbetet mot spridning av små och lätta vapen................................ Internationellt samarbete på försvarsmaterielområdet.................... Korruptionsbekämpning inom internationell handel med Samarbete inom de multilaterala exportkontrollregimerna............. FN:s säkerhetsråds resolution och Initiative ................................................................................(PSI) FN- och EU-sanktioner när det gäller icke-spridning och Samarbetet inom EU avseende produkter med dubbla Att sprida ..................................................exportkontrollpolitiken Bilaga 2 om trender i den svenska och internationella exportkontrollen Bilaga 4 Svensk export av produkter med dubbla Vägledning till andra källor ............................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...... 1Regeringens skrivelse om strategisk exportkontroll Detta är tjugosjätte gången som regeringen i en skrivelse till redogör för sin exportkontrollpolitik. Den första skrivelsen överlämnades . var då ett av de första länderna i som på ett öppet sätt började redovisa det gångna årets aktiviteter på exportkontrollområdet. Syftet har varit att bidra med underlag till en bredare diskussion om frågor relaterade till exportkontroll av krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden samt icke- spridning. har mycket hänt när det gäller skrivelsens innehåll och utformning. utgjorde skrivelsen en kortfattad sammanställning av svensk krigsmaterielexport och de bifogade tabellerna gav en översiktlig bild av aktuell statistik utan några längre förklaringar. är den en relativt omfattande redogörelse för svensk exportkontrollpolitik i sin helhet. Fler statistiska uppgifter kan lämnas tack vare en öppnare politik och bättre informationsbehandlingssystem. Regeringen eftersträvar kontinuerligt ökad öppenhet på exportkontrollområdet. På regeringens begäran lämnar () och () ett brett underlag för skrivelsen. Skrivelsen omfattar tre huvudområden och en uppsättning bilagor. Det första huvudområdet är en inledning och sammanfattning av årets verksamhet (avsnitt 13). Det andra handlar om hur exportkontroll bedrivs i (avsnitt 48). Det tredje utgörs av redogörelse för det internationella samarbetet (avsnitt 921). I bilagorna 16 finns bl.a. statistik över svensk krigsmaterielexport och export av produkter med dubbla användningsområden, de svenska och europeiska regelverken samt en förteckning över internationella vapenembargon. ISP ger i bilaga 2 sin egen syn på viktiga tendenser i den svenska och internationella exportkontrollen. 2Krigsmaterielexporten och exporten av produkter med dubbla användningsområden De multilaterala avtalen och instrumenten om nedrustning och icke- spridning är viktiga uttryck för statssamfundets arbete med nedrustning och för att förhindra spridning av massförstörelsevapen och okontrollerad handel av andra vapen. Det krävs dock att de kompletteras med en strikt och effektiv exportkontroll för att de uppställda målen ska uppnås. Exportkontrollen är därför ett centralt instrument som möjliggör för enskilda stater att uppfylla sina internationella åtaganden på icke- spridningsområdet. Tillämpningen av exportkontrollen utövas nationellt, även om regelverket när det gäller produkter med dubbla användningsområden numera är styrt av . Det åligger att se till att vår exportkontroll är ansvarsfull och pålitlig. Arbetet för att effektivt förhindra spridning måste bedrivas på olika nivåer och i olika internationella fora. är aktivt såväl i de multilaterala exportkontrollregimerna som på EU-nivå för att ytterligare stärka exportkontrollen. En gemensam europeisk lagstiftning gäller i samtliga EU-länder för export av produkter med dubbla användningsområden. På krigsmaterielområdet gjordes ett viktigt framsteg när EU:s uppförandekod om vapenexport antogs som en gemensam ståndpunkt (rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/GUSP av om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av militär teknik och krigsmateriel, EUT L 235, 13.13.2008, s. 99). Den gemensamma ståndpunkten ger medlemsländerna förutsättningar för en mer likartad tillämpning av deras nationella lagstiftning på området. Medlemsländerna kan ha egna, striktare riktlinjer. Vidare antog EU ett direktiv som syftar till ett harmoniserat regelverk för överföring av försvarsrelaterade produkter mellan EU:s medlemsstater det s.k. ICT-direktivet (Europarlamentets och rådets direktiv /43/EG av om förenkling av villkoren för överföring av försvarsrelaterade produkter inom gemenskapen, EUT L 146, 10.6.2009, s. 136). Kontrollen vid export av krigsmateriel är nödvändig för att säkerställa att de produkter som förs ut ur går till för oss acceptabla mottagarländer. Krigsmateriel får endast exporteras om det finns säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det och det inte strider mot utrikespolitik. Tillståndsprövningen ska ske i enlighet med de svenska riktlinjerna för vapenexport, liksom kriterierna i EU:s gemensamma ståndpunkt om vapenexport. Redovisningen av den svenska krigsmaterielexporten görs alltså i bilagor till denna skrivelse. Statistik visas även från . Enstaka försäljningar och leveranser av större system kan orsaka kraftiga svängningar i den årliga statistiken. Uppgifterna i skrivelsen baseras på lagstadgad årlig rapportering från de krigsmaterielexporterande företagen och myndigheter avseende som sammanställts av ISP. I denna skrivelse avses med termen försvarsmateriel detsamma som krigsmateriel. Totalt mottog 63 länder leveranser av svensk krigsmateriel . Av de 63 länderna mottog 7 länder uteslutande jakt- och sportskytteammunition. Den regionala fördelningen av exporten uppvisar 2010 det normala mönstret som är att den största delen av svensk krigsmaterielexport går till EU-länder, andra europeiska länder och andra väl etablerade samarbetsländer. Värdet av de faktiska exportleveranserna av krigsmateriel Skr. 2010/11:114 2010 var ca . Den totala exporten är därför i stort oförändrad jämfört med (ca ). Största enskilda mottagarländer för svensk krigsmateriel var (2,) följt av (1,), (1,), (1,) och (1,). Exporten till utgjordes till stor del av stridsfordon. Vad gäller dominerades exporten av bandvagn BvS10 och spaningsradar. Beträffande beslöt ISP att tills vidare inte bevilja tillstånd för några nya exportaffärer. Exporten till landet bestod av leveranser under tidigare ingånget kontrakt (flygburen spaningsradar) och följdleveranser till tidigare levererade system. påbörjades leveranser av till . Kretsen största mottagarländer varierar från till ett annat. Detta kan förklaras av att enskilda stora order eller leveranser ger ett kraftigt utslag i statistiken. Värdet av de beviljade utförseltillstånden uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med . Värdet av de beviljade utförseltillstånden kan också variera kraftigt . För ytterligare detaljer och kommentarer, se bilagorna 1 och 2. Produkter med dubbla användningsområden Exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden (PDA) syftar till att förhindra spridning av produkter som tillverkats för civilt bruk, men som riskerar att missbrukas för framställning av massförstörelsevapen eller krigsmateriel. Ett tydligt regelverk och en effektiv exportkontroll är avgörande för att förhindra sådan export. har kampen mot terrorismen lett till ökad fokusering på denna exportkontroll. Samarbetet kring exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden sker främst i ett antal internationella organ, de s.k. multilaterala exportkontrollregimerna. Inom dessa sker ett regelbundet utbyte av information angående dels vilka produkter och teknologier som bör kontrolleras, dels vilka mottagare som kan vara känsliga i ett spridningsperspektiv. Terroristhotet och globaliseringen av världsekonomin har ytterligare tydliggjort behovet av ett fördjupat samarbete över nationsgränserna. Arbetet inom de multilaterala exportkontrollregimerna Australiengruppen (AG), (B- och C-vapen), Missilteknologikontrollregimen (MTCR), (), Wassenaararrangemanget (WA), (konventionella vapen) samt () (kärnteknisk utrustning) fortsatte . saknar ett antal EU-medlemsstater medlemskap i vissa av exportkontrollregimerna. EU har fortsatt att verka för dessa länders medlemskap i exportkontrollregimerna. fortsatte EU-diskussioner om ett förslag från kommissionen om nya generella exporttillstånd. Informationsverksamhet om handel med krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden bedrivs på såväl nationell som internationell nivå. Denna skrivelse är ett led i ansträngningarna att öka öppenheten på området. Den publiceras på svenska och engelska och finns tillgänglig bl.a. på webbplatserna och . Inom EU upprättas också en årsrapport om medlemsstaternas export av krigsmateriel och kontrollen av denna, vilken utgör ett viktigt instrument för att öka insynen på europeisk nivå. verkar för att denna rapport, som publiceras i Europeiska unionens officiella tidning (EUT), kontinuerligt ska förbättras och utökas. Den senaste rapporten publicerades i EUT C 9, , s 1 (se webbplats: http://eur- lex.europa.eu/JOHtml.do?uri=OJ:C:2011:009:SOM:EN:HTML). För att främja informationstillgången internationellt bidrar regeringen till () statistik- och informationsverksamhet. Bland annat har skapat en databas som innehåller information om nationella och internationella exportkontrollsystem samt exportstatistik. Databasen finns tillgänglig på . ISP och SSM verkar nationellt för att sprida kunskap om exportkontroll till företag och allmänhet. Dessa myndigheter tillhandahåller också aktuella regelverk och förteckningar över krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden via sina respektive webbplatser och . I syfte att öka öppenheten kring krigsmaterielexporten redovisar ISP beviljade utförseltillstånd av krigsmateriel . har ISP fortsatt att anordna seminarier och informationsmöten riktade i första hand till befattningshavare inom industrin, men även för banker och finansiella institutioner. 4Svensk export, exportkontroll och exportfrämjande Kontrollen enligt lagen (1992:1300) om krigsmateriel omfattar tillverkning, tillhandahållande och utförsel av krigsmateriel liksom vissa avtal om tillverkningsrätt m.m. avseende sådan materiel. Enligt samma lag krävs även tillstånd för att bedriva militärt inriktad utbildning. Lagen gäller vapen, ammunition och annan för militärt bruk utformad materiel som enligt regeringens föreskrifter utgör krigsmateriel. Exportkontroll av PDA-produkter och av tekniskt bistånd i samband med dessa produkter regleras i lagen (2000:1064) om kontroll av produkter med dubbla användningsområden. De senaste ändringarna i lagen trädde i kraft (SFS 2010:1017). Lagen innehåller kompletterande bestämmelser till rådets förordning (EG) nr 428/2009 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden. har av utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska skäl valt att i viss utsträckning tillåta export av krigsmateriel. Det svenska regelverket består av lagen om krigsmateriel (1992:1300) och förordningen (1992:1303) om krigsmateriel samt av regeringens riktlinjer för krigsmaterielexport vilka har godkänts av . ISP har som fristående myndighet till uppgift att pröva ansökningar om tillstånd i enlighet med regelverket. Men det räcker inte med att utformar och utövar exportkontroll på ett nationellt plan. För att förhindra oönskad spridning av vapen krävs också aktivt deltagande i det internationella samarbetet på området. Möjligheterna till öppenhet och samarbete mellan länder har avsevärt förbättrats . Till exempel enades EU:s medlemsländer 1998 om en uppförandekod för vapenexport. Den har tillämpats tillsammans med de svenska nationella riktlinjerna när ISP gjort sina tillståndsbedömningar. Uppförandekoden reviderades för att ytterligare stärka den som ett instrument för exportkontroll. Koden antogs som nämnts som en gemensam ståndpunkt. uppnåddes inom EU enighet och beslut fattades om ett direktiv för förenkling och harmonisering av tillståndsgivningen för överföringar av försvarsrelaterade produkter inom den Europeiska unionen (och rådets direktiv /43/EG (ICT- direktivet). Den dynamiska utvecklingen inom EU-samarbetet, i synnerhet genom antagandet av ICT-direktivet, har påverkat förutsättningarna för behandlingen av krigsmaterielutredningen (KRUT, SOU 2005:9). den process som har inletts inom FN:s ram om ett internationellt vapenhandelsfördrag (), måste beaktas i detta sammanhang. EU- och FN-processerna kan beröra delar av KRUT- utredningen och kan också komma att innebära nya förutsättningar för dess förslag. Försvarsindustrin och exportens roll i ett säkerhetspolitiskt perspektiv säkerhet byggs solidariskt tillsammans med andra och stärks genom förtroendeskapande åtgärder, genom gemensam krishantering samt genom aktiva och trovärdiga bidrag till nordisk, europeisk och global säkerhet. Sådan samverkan sker med såväl civila som militära medel. De nya säkerhets- och försvarspolitiska realiteterna innebär även behov av samverkan på materielförsörjningsområdet. Den tidigare önskan att vara självförsörjande när det gäller materiel till det svenska försvaret har ersatts av det växande behovet av samarbete med likasinnade stater och grannar. Det är av vikt att har motsvarande materiel som de länder vi samarbetar med och att den är tekniskt mogen och funktionssäker. Det ligger i säkerhetspolitiska intresse att värna om ett långsiktigt och kontinuerligt samarbete med traditionella samarbets- länder. Detta ömsesidiga samarbete, bygger på såväl export som import av krigsmateriel. Bland de utrikes- och säkerhetspolitiska intressena finns möjligheter att bidra till internationell fred och säkerhet genom effektiv medverkan i internationell fredsfrämjande verksamhet, där en generell teknisk systemlikhet med våra främsta samarbetspartners ökar den operativa effekten. Materielförsörjningen, såväl i som i andra länder, bygger numera bland annat på avtalsförpliktelser och gemensamma beroenden. De samarbetande länderna är ömsesidigt beroende av leveranser av komponenter, delsystem och färdiga system, liksom produkter som är tillverkade i respektive land. Endast med en inom vissa områden fortsatt utveckling av en teknologinivå som har internationell konkurrenskraft förblir ett intressant land för det internationella samarbetet, vilket ligger i vårt nationella intresse. Enligt de principer för försvarets materielförsörjning som regeringen angav i propositionen Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140) ska vidmakthållande och uppgradering av befintligt materiel väljas före nyanskaffning om det är ekonomiskt försvarbart och operativa krav kan uppnås. Om nyanskaffning är nödvändig ska det i första hand ske av på marknaden befintlig, färdigutvecklad och beprövad materiel. Först när behoven varken kan tillgodoses med befintlig materiel eller med materiel tillgänglig på marknaden bör utveckling genomföras. I enlighet med budgetpropositionen (2010/11:1) bör deltagande i internationella samarbeten som syftar till att finna gemensamma lösningar för vidmakthållande och till att gemensamt anskaffa på marknaden tillgänglig materiel öka. En internationellt konkurrenskraftig teknologinivå innebär i ett internationellt samarbete också bättre möjligheter för än annars att påverka det internationella Skr. 2010/11:114 exportkontrollsamarbetet i önskad riktning. Detta gäller främst inom EU, men även i ett bredare internationellt sammanhang. deltar i olika samarbetsprojekt som den Europeiska försvarsbyrån () bedriver. har bland annat medverkat till att påverka EDA:s förutsättningsskapande åtgärder, till exempel i implementeringen och den vidare utvecklingen av förmågeutvecklingsplanen, ett forsknings- och teknikutvecklings- samarbete, strategin för internationella materielsamarbeten och den europeiska försvarsindustristrategin. Genom att delta i det s.k. sexnationsinitiativet mellan de sex största industristaterna i (Framework Agreement/Letter of Intent, FA/LoI) påverkar den försvarsindustri- och exportpolitik som utvecklas i . Det ger direkt och indirekt ett större inflytande på EU:s framväxande försvars- och säkerhetspolitik. Samarbeten kring multilaterala ramverk ger utdelning avseende resursutnyttjande ur ett europeiskt perspektiv och för en mer harmoniserad och förbättrad europeisk och transatlantisk samverkansförmåga. och /Partnerskap för fred-samarbetet utgör härvid grundbultar tillsammans med FA/LoI-samarbetet och det nordiska samarbetet. ställningstaganden av regering och riksdag Beslutet om den försvarspolitiska inriktningen 2005-2007 innebar att regeringen bemyndigades att i exportstödjande eller säkerhetsfrämjande syfte genom internationella samarbeten, överlåta eller upplåta materiel som inte behövs för Försvarsmaktens operativa förmåga eller som annars kan avvaras för en begränsad tid (prop. 2004/05:05, bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143). I propositionen Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140) gör regeringen bedömningen att den exportfrämjande verksamheten bör fortsatt användas som ett medel för att främja en kostnadseffektiv materielförsörjning. En grundläggande utgångspunkt för statens export är att exporten godkänns av ISP. Regeringen anförde i propositionen Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140) att det militära försvaret behöver modern försvarsmateriel som är kostnadseffektiv ur ett livscykelperspektiv. Ett medel för detta är att fortsätta främja export av såväl försvarsprodukter som militär teknologi för civil tillämpning. I det fall regeringen har fattat eller kommer att fatta beslut om utveckling av försvarsmateriel bör exportfrämjande genomföras. En grundläggande utgångspunkt för statens exportfrämjande är, som nämnts, att exporten godkänns av ISP. Exportmöjligheterna kan också beaktas och lyftas fram vid deltagande i olika internationella fora t.ex. inom ramen för samt inom sexnationsinitiativet och vid andra internationella samarbeten om så bedöms resurseffektivt ur ett Skr. 2010/11:114 livscykelperspektiv. Som regeringen också anförde i prop. 2008/09:140 kan en ökad exportandel ur ett industriellt perspektiv sägas vara nödvändig för att företagen ska kunna vidmakthålla och utveckla teknik och kompetens. Export av försvarsmateriel eller tjänster som inte också har beställts av svenska myndigheter har varit ovanlig. Läget har dock förändrats i och med den utveckling som skett mot ett större utlandsägande av i verksam försvarsindustri. Denna kan komma att vilja utveckla och producera materiel som inte bedöms komma att användas av Försvarsmakten. inrättades en ny (). Myndigheten ansvarar för statligt exportfrämjande till försvarsindustrin och för försäljning av överskottsmateriel. I praktiken tar myndigheten över uppgifterna från () som tidigare hade ansvaret för exportfrämjandet. Regeringen anser att export av försvarsmateriel är en förutsättning för en kostnadseffektiv materielförsörjning till det svenska försvaret. Exportfrämjande verksamhet utgör därför en del av svensk försvars- och säkerhetspolitik. Syftet med inrättande är att bidra till en tydligare ansvarsfördelning inom staten och att företagen får en tydlig kontaktyta. 4.2Produkter med dubbla användningsområden De multilaterala avtalen om nedrustning och icke-spridning av massförstörelsevapen är grundläggande internationella instrument för att skydda freden och säkerheten i världen. De är viktiga uttryck för statssamfundets arbete för nedrustning och för att förhindra spridning av massförstörelsevapen och icke-kontrollerade flöden av andra vapen. Som nämnts krävs emellertid att de kompletteras med en strikt och effektiv exportkontroll för att de uppställda målen ska uppnås. Själva exportkontrollen utövas alltid nationellt. I de multilaterala exportkontrollregimerna och i EU sker dock ett omfattande samordnande arbete. Produkter med dubbla användningsområden PDA-produkter är sådana produkter som tillverkas för ett legitimt civilt bruk, men som kan användas militärt för exempelvis tillverkning av massförstörelsevapen eller som krigsmateriel. Det internationella samfundet har under utvecklat en rad samarbetsformer för att kontrollera spridningen av dessa produkter. Inom de multilaterala exportkontrollregimerna har det utarbetats kontrollistor som fastställer vilka produkter som ska vara underställda Ett grundläggande skäl för att denna typ av kontroll behövs är det faktum att en del länder har utvecklat program för massförstörelsevapen trots att de undertecknat internationella avtal som förbjuder sådan verksamhet. Dessa länder har ofta inhämtat denna kapacitet genom att importera civila produkter som sedan kunnat användas för militära syften. Historien har visat att de länder som på detta sätt skaffat sig en militär kapacitet importerat produkterna från företag som inte varit medvetna om att de bidrog till utvecklande av t.ex. massförstörelsevapen. Ofta sänds samma inköpsförfrågan till företag i olika länder. kunde ett land neka export som ett annat land tillät den. Behovet av ett utökat samarbete och informationsutbyte mellan exporterande länder var därför uppenbart. Detta var grunden för skapandet av exportkontrollregimerna. Behovet av kontroll har ytterligare understrukits med anledning av terroristhotet. Att en produkt hamnar på en kontrollista innebär inte automatiskt att export av denna produkt förbjuds. Listningen är närmast ett utpekande att detta är en känslig produkt. Kontrollistorna i de olika regimerna lyfts för EU:s del in i bilagan till rådets förordning (EG) nr 428/2009 och utgör grunden för beslut om godkännande (exporttillstånd) eller avslag av export. Export av PDA-produkter är alltså reglerad i rådets förordning (EG) nr 428/2009. Nytt i förordningen jämfört med den tidigare förordningen (EG) nr 1334/2000 är främst att förmedlingstjänster och transitering av PDA-produkter regleras. Dessa ändringar är ett led i uppfyllandet av FN:s säkerhetsråds resolution om åtgärder för att förhindra spridning av kärnvapen och kemiska och biologiska vapen samt bärare till dessa. De multilaterala exportkontrollregimerna, liksom EU-förordningen, använder sig av en mekanism som möjliggör att även produkter utanför listorna kan beläggas med kontroll om exportören eller tillståndsmyndigheterna har information om att produkten är eller kan vara avsedd att användas i samband med produktion m.m. av massförstörelsevapen eller för militära syften. Denna mekanism benämns generalklausul i den svenska terminologin, men är mer känd under sin engelska benämning catch-all (se kapitel 17).