prop · GY03101 · 2011-04-14 00:00:00 — Återförsäkrares andel av försäkringstekniska avsättningar har ökat i motsvarande grad som den försäkringstekniska avsättningen (se not 44). arbete (Sida) garanterar och subventionerar u- landskrediter i projekt som Sida bedömer kan få betydande utvecklingseffekter i landet. Posten utgörs till största delen () av nettovärdet på skadefordringar som förvaltas av EKN knutet till U-kreditsystemet. Resterande del av posten är en fordran på avse- ende villkorslån. universitets fordringar avser utlå- ning av donationsmedel till Akademiska Hus. har tillgångar som förvaltas av Kammarkollegiet. Dessa tillgångar avser fiskeav- gifter beslutade enligt vattenlagen. Medlen består av 25 fonder. redovisar ford- ringar avseende leasing- och leaseholdavtal på och . redovisar fordringar avseende bl.a. Eurocontrol som upp- gick till . Annuitetslån (beviljade efter Studielån (lån med villkorad återbetalning, beviljade mellan den 1 Studiemedel (beviljade och () admini- strerar ett flertal lånetyper som kan delas in i två huvudkategorier. Den ena typen är lån finansie- rade med lån hos vilket är de lån som går under benämningen studielån. Den andra kategorin är lån som ursprungligen finan- sierades via anslag på statens budget och be- nämns som studiemedel i sammanställningen. CSN:s fordringar har ökat med och uppgår till , ef- ter att hänsyn tagits till reservationerna för osäkra fordringar. CSN:s modell för att beräkna de osäkra ford- ringarna och nedskrivningarna utgår ifrån tre värderingsprinciper. Dessa principer är betal- ningsbenägenhet, reservation enligt de trygg- hetsregler som finns vid återbetalning och fram- tida förluster på grund av dödsfall. Med bristande betalningsbenägenhet menas att inga eller få inbetalningar gjorts trots påminnelser och kravåtgärder. Vid reserva- tion enligt trygghetsreglerna görs en bedömning av möjligheterna att betala tillbaka lån utifrån in- dividens ekonomiska förutsättningar i förhål- lande till skuldens storlek. Den tredje värde- ringsprincipen beräknas slumpmässigt utifrån kön- och åldersspecifika dödsfallsrisker från Sta- tistiska centralbyrån. Den totala lånefordran uppgår till nästan och vid utgången av 2010 var den totala reserveringen 24,6 miljarder kro- nor. Det är en minskning netto med jämfört med föregående år. utlåning minskade totalt sett med . Det beror på att utlåningen till minskade med . Lånet är upptaget i ut- ländsk valuta för att förstärka valutareserven i samband med lågkonjunkturen och finanskrisen. Ett nytt lån ingår i utlåning, det är utlåningen till med . är ett statligt bolag som tagit över flygplatsverksamheten efter . Till följd av den ekonomiska krisen beviljade de nordiska länderna lån till Is- nan AB ökade med nästan . I utlåning ingår också ut- låning till premiepensionssystemet och AP-fon- derna, eftersom pensionssystemets tillgångar och skulder inte konsolideras i årsredovisningen för staten. arbetes (Sida) utlåning avser biståndskrediter och villkorslån. Myndigheten för samhällsskydd och Med varulager och förråd avses råmaterial, råva- ror, halvfabrikat och färdiga produkter samt för- nödenheter som förbruknings- och tillsatsmate- rial. I samband med bolagisering av flygplatsverk- samheten har överfört omsätt- ningstillgångar till det statliga helägda bolaget . Därför har varulagret minskat jämfört med föregående år. Försvarsmaktens varulager och förråd avser i huvudsak Försvarsmaktens drivmedelslager. Pågående arbeten hos Lantmäteriet avser i hu- vudsak fastighetsbildning, vilket innebär t.ex. av- styckning och reglering med gränsdragning mellan fastigheter. Minskningen jämfört med föregående år beror främst på en ökad delfaktu- rering inom förrättningsverksamheten. Försvarsmaktens pågående arbeten består främst av verksamheten hos Försvarsmakten lo- gistik (FMLOG) som är redovisade som pågå- ende arbeten. i innehar ett stort antal fastigheter i den s.k. Jordfonden, där by- tesprojekt pågår eller är planerade. Myndigheternas förskott avser bl.a. varuleveran- ser. har minskat sina förskott till leverantörer bl.a. som en följd av bolagiseringen av flygplatsverksamheten. Myndigheternas redovisning av kundfordringar avser främst försäljning av tjänster. fordringar utgörs av fordringar på garantitagare avseende förskotts- och efterskottspremier. Ökningen mellan åren avser i huvudsak fordringar avseende efter- skottspremie, nominellt värde. - Fordringar på skattekonto, inkl. - Fordran kommuner och landsting - Depositioner för handel med futures - Fordran finansiella institut - Terminskontrakt statens internbank Övriga fordringar har ökat med jämfört med föregående år. fordringar på skattekontot har ökat med . redo- visar också en fordran på på kommuner och landsting avseende slutre- glering av kommunalskatt för . Slutavräkning av kommunalskatt kan variera starkt mellan åren. Slutavräkningen görs andra året efter inkomståret. Då justeras de totala slutliga kommunalskattemedlen mot de preliminära medel som betalades ut till kommu- ner och landsting under inkomståret. fordringar utgörs till största delen av en fordran avseende depositio- ner för handel med futures samt av en fordran på finansiella institut. I posten fordran finansiella institut ingår en säker fordran för den del av för- säljningen av och som ännu inte är reglerad. redovisar huvudsakli- gen fordringar på EU för gjorda utbetalningar av bidrag inom jordbruksfonderna samt bundet ka- pital i offentliga lager till följd av inköp- och för- säljningsverksamhet för EU:s räkning. Fordran på EU uppgår till totalt (föregående år). Övriga fordringar på utgörs av bl.a. av en produktionsavgift för socker på . fordringar utgörs till största delen av fordringar på bidragsskyldiga av- seende underhållsstöd, 870 (1 015 miljoner kro- nor föregående år) , återkravs- fordringar 1 298 (918) , fordringar för EU-vård 229 (184) miljoner kro- nor och fordringar hos kommuner för assistans- ersättning 98 (141) . Samtliga fordringar äldre än bedöms som osäkra och har skrivits ned till noll. övriga fordringar består till största delen av obetalda tullräkningar avseende upp- börd. - underkurser, upplåning i svenska - underkurser, upplåning i utländsk - underkurser, statsskulden till nominellt belopp i svenska kronor - underkurser, statsskulden till nominellt belopp i utländsk valuta - fordran ränta, Riksgäldsspar Myndigheten för samhällsskydd och En förutbetald kostnad avser en utgift som har betalats ut och som avser ej förbru- kade resurser eller ej utnyttjade tjänster som normalt kommer att omvandlas till en kostnad kommande år. Syftet med att periodisera förut- betalda kostnader är att resultaträkningen enbart ska visa årets kostnader för förbrukade resurser och utnyttjade tjänster. En förutbetald kostnad kostnadsförs när resurser har förbrukats eller tjänster har utnyttjats och då reduceras posten förutbetalda kostnaden. Posten har minskat väsentligt jämfört med fö- regående år. Den främsta förklaringen till att posten förutbetalda kostnader minskat är att utbetalningar av tillfälligt kon- junkturstöd till kommuner och landsting i de- cember 2009, redovisats som en kostnad för transfereringar i årsredovisningen . Den utgjorde därför en förutbetald kostnad vid års- skiftet 20092010. Stödet var avsett att användas för verksamhet . Underkurser uppstår när emitterar obligationer och marknadsvärdet är lägre än det nominella värdet. Mellanskillnaden utgör underkurser och bokförs som en förutbe- tald kostnad som periodiseras över lånets löptid. Förutbetalda kostnader i övrigt avser exem- pelvis hyror eller licensavgifter eller år. Som upplupna bidragsintäkter redovisas över- enskommen ersättning för genomförd verksam- het som ännu inte utbetalats till myndigheten. Det är främst universitet och högskolor som re- dovisar upplupna bidragsintäkter i t.ex. pågående forskningsprojekt. Periodavgränsningsposter övriga upplupna intäkter Upplupna ränteintäkter, svenska kronor Upplupna ränteintäkter, utländsk valuta Som upplupna intäkter redovisas räntor och andra intäkter som upparbetats, men där faktu- rering eller betalning inte skett till och med brytdagen. upplupna ränteintäkter avseende skuldskötselinstrument avser räntein- täkter förknippade med statsskulden som är in- tjänade men som ännu inte är inbe- talda till . Kärnavfallsfondens upplupna intäkter avser främst avgifter för producerad el som kärn- kraftsbolagen i efterhand betalar till Kärnav- fallsfonden. Av beloppet avser 227 miljoner kro- nor upplupna avgifter från kraftbolagen och upplupna ränteintäkter på placeringar. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens upplupna intäkter består av finansieringsavgifter från arbetslöshetskassor och arbetslöshetsavgif- ter. Minskningen på beror på att utbetalningarna av arbetslöshetser- sättning varit lägre vilket också innebär att ar- betslöshetsavgiften blev lägre. Periodisering av skatter avser mellanskillnaden mellan de skatteintäkter som tas upp av främst och de skatteintäkter som beräknas i samband med upprättandet av årsredovisningen för staten. Beloppet redovisas inte av någon myndighet utan endast i årsredovisningen för staten. understiger de beräknade in- täkterna de betalda skatterna och därför redovi- sas i stället en förutbetald intäkt (se not 52 Övriga förutbetalda intäkter, se även not 1, Skatteintäkter). valutadepositioner i svenska banker värdepapper och andelar av- ser huvudsakligen hypoteksobligationer i fonder för socialförsäkringsändamål. redovisar hypoteksob- ligationer som hör till den frivilliga pensionsför- säkringen och Fonden för sjömanspension. redovisar fasträntepla- ceringar i utländsk valuta i form av valutadeposi- tioner i svenska banker. innehav avser köpta köp- optioner, . redovisar inga kortfristiga placeringar detta år, varför pos- ten har minskat med sedan föregående år universitets innehav avser ränte- fonder, aktier och aktiefonder. Kassa, bank m.m. Kassa, bank hos avser banktillgodohavanden i valuta till motvärdet av samt placeringar i svenska affärsbanker om . Kassa, bank hos av- ser till största delen klienters bankmedel (depo- nerade medel samt ansökningsavgifter som in- betalats men ännu ej redovisats mot inkomstti- tel). Bankmedel hos avser belopp för miljöåtgärder på konto hos en fi- nansinstitution i . Sida redovisar likvida medel avseende säker- hetsreserven samt tillgodohavanden vid ut- landsmyndigheterna. Ökningen avseende säker- hetsreserven uppgår till och förklaras av att värdepapper har förfallit och att nuvarande ränteläge gör att Exportkreditnämn- den som administrerar denna verksamhet för Si- das räkning avvaktar med nya placeringar. redovisar medel på valuta- konton i Nordea, Euroclear och Clearstream. likvida medel har ökat som ett resultat av bolagiseringen av flygplatsverk- samheten. erhöll i samband med detta kontant. Årets över-/underskott enligt Nettoförmögenheten är skillnaden mellan till- gångar och skulder. Eftersom statens skulder är större än tillgångarna är statens nettoförmögen- het negativ. Förändringen av nettoförmögenhe- ten mellan samvarierar i huvudsak med statsskuldens förändring. Nettoförmögenheten påverkas i första hand av resultaträkningens överskott. Därutöver påverkas nettoförmögen- heten av andra transaktioner som förändrar till- gångarnas eller skuldernas värde utan att de re- dovisas i resultaträkningen. ökade nettoförmögenheten med främst som en följd av årets överskott reducerat med transaktioner redovisade direkt mot resul- tatandelar i dotterföretag. Nedan redogörs för förändringar av poster som ingår i nettoförmö- genheten. Vissa händelser som i sig inte innebär att nettoförmögenheten påverkas utgör ändå förklaringar till förändringar av ingående del- poster. Uppskrivningskapitalet har varit i stort sett oförändrat . Kapitalet minskar med avskrivningsbeloppen på uppvärderade anlägg- ningar. Donationskapitalet har ökat med . Ökningen beror till största delen på att har erhållit dona- tioner i form av konstverk och likvida medel samt att gåvor av kulturtillgångar mottagits av . Kammarkollegiet svarar för merparten av posten. Andelsvärdet är vid årets beräkning till största delen baserat på bolagens egna kapital enligt års- bokslut. Minskningen på består av föregående års resultatande- lar (29,), utdelningar betalda (-16,) samt övriga förändringar av eget kapital i dotterbolagen (-27,). Den del av Systembola- get AB:s resultat, motsvarande årets utdelning, och som redovisas som skatteintäkt omförs från balanserad kapitalförändring till resultatandel påföljande år (0,). redovisar en minskning av det egna kapitalet vid sidan av resultatet. Föränd- ringen uppgår till -16,och be- står till största delen av omräkningsdifferenser vid konsolidering av verksamhet i utlandet (-30,), valutasäkring av utländskt eget kapital (14,), kassaflödessäkring (-1,). har en direkt minskning av eget kapital med avseende främst valutakursdifferenser. har en negativ vär- deförändring av reserver och upplösning av re- server för resultatförda poster på , vilket direkt påverkat eget kapital. redovisar en direkt minskning av eget kapital med avseende kas- saflödessäkringar och marknadsvärdering av fi- nansiella instrument i säkringsreserv och reserv för verkligt värde. Den balanserade kapitalförändringen har ökat med . Den del av föregående års överskott som ej är hänförligt till resultatandelar har minskat kapitalförändringen med . Utdelningar från dotterbolag enligt föregå- ende stycke ökar denna delpost med motsva- rande belopp dvs. Systembolaget AB:s resultat förs till en del som skatteintäkt, vilket påföljande år omförs till resultatandel från kapitalförändring (-0,). Sida har intäktsfört överskott från äldre sy- stem för U-krediter i samband med inleverans på inkomsttitel, vilket har medfört en minskning av balanserat kapital med . Eliminering av inomstatliga ensidiga periodi- seringar samt diverse fordringar och skulder medför ett saldo på som ökar nettoförmögenheten. Skilda principer vid värdering av inomstatliga värdepapper har medfört en utjämningspost på som redovisas som balanse- rad kapitalökning. konton för hantering av TV-avgiften, rundradiokontot m.fl., rapporteras som en del av statsverket, vilket har inneburit en ökning av nettoförmögenheten med . Lantmäteriet redovisar fakturerad men obe- tald stämpelskatt som kostnad för inleverans till statens budget, men utan att någon inleverans skett, vilket medför en minskning av balanserat kapital med . Saldot vid avräkning av inomstatliga betal- ningar avseende anslag och inkomsttitlar upp- gick till och redovisas som en minskning av nettoförmögen- heten. Summan av statens interna fordringar och skulder avseende moms har minskat nettoför- mögenheten med . Nedanstående tabell visar de poster som lett fram till nettoförmögenhetens förändring. Se även avsnitt 4.2.1. Utdelning från dotter- och Förändring av eget kapital hos Omföring av resultatandel från Inleverans av tidigare överskott i vid eliminering av ensidiga diverse fordringar och skulder Årets över-/underskott I tabellen nedan redovisas en beräkning av skill- naderna mellan balansräkningens nettoförmö- genhet jämfört med statens förmögenhet beräknad i anslutning till national- räkenskapernas principer. Avgående poster ur Nettoförmögenheten Fordringar och skulder hos andra myndigheter än Tillkommande poster i Statens förmögenhet en- Uppvärdering av börsnoterade aktier till mark- Pålägg av moms och indexuppräkning till aktuell prisnivå av anläggningstillgångar/förbruknings- inventarier samt utökad aktivering av mjukvaru- Omvärdering av statsskuld och övriga finansiella egna kapital utöver grundfond Värdepapper hos Norrlandsfonden, jubileumsfond, Allmänna arvsfonden m.fl. Löneskatt på kommunsektorns pensionsskuld Statens förmögenhet enligt NR-principer Bygdemedel m.m. (länsstyrelser) Medel från vattendomar m.m. Som fonder i staten redovisas medel som reser- verats för särskilda ändamål, men där det reser- verade beloppet inte bestäms av en fastställd skuld eller en försäkringstekniskt beräknad risk. De viktigaste förändringarna i fondkapitalet be- skrivs i not 5, Avsättning till/upplösning av fon- der. Kärnavfallsfonden redovisas av myndigheten och förvaltas av Kammarkol- legiet. Fonden består av avgifter från kärn- kraftsföretagen, baserade på produktionen av elektrisk kraft. Avgifterna skall täcka alla kost- nader nu och för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och annat avfall. Kärnavfallsfonden har ökat kraftigt under . Fondmedlen är till stor del placerade i s.k. säkerställda obligationer ut- givna av bostadsfinansieringsinstitut och i övrigt liksom tidigare i statspapper och till en mindre del på konto i . Vid utgången av 2010 är av tillgångarna placerade i säkerställda obligationer. Insättningsgarantifonden förvaltas av Riks- gäldskontoret och utgörs av avgifter från institut som omfattas av garantin. Avgiftens storlek, som baseras på institutens kapitaltäckningsgrad, an- vänds till att bygga upp en fond varifrån ersätt- ning betalas ut till institut som försatts i konkurs och som omfattas av garantin. Insättningsgaran- tin gäller för såväl privatpersoner som företag och andra juridiska personer. Även insättnings- garantimedlen är placerade i statspapper och på konto i . Insättningsgaranti- fonden har ökat med . Stabilitetsfonden inrättades enligt beslut I samband med finanskrisen för att finansiera framtida stödåtgärder. Inledningsvis tillfördes ge- nom särskilt anslag på statens budget. Avsikten är att banker och andra institut framöver ska betala en årlig stabilitetsavgift, så att fonden uppgår till motsvarande av BNP. har fondens behållning ökat med till 20,5 miljarder kro- nor. Fondens tillgångar innefattar aktier i dea AB som är värderade till anskaffningsvärde. Om dessa värderas till marknadsvärde blir stabi- litetsfondens totala behållning . redovisar ett antal fonder som förvaltas av Kammarkollegiet och från vilka bl.a. vissa livräntor enligt äldre bestämmelser betalas ut. Den största är Trafiklivräntefonden och utöver den finns bl.a. Frivilliga yrkesskade- fonden och Affärsverksfonden. Batterifonden redovisas av och används för bl.a. omhändertagande av mil- jöfarliga batterier. Kammarkollegiets fonder avser kollegiets för- säkringsverksamhet, men även bl.a. Viltvårds- fonden, Kulturfonden för och samt Författarfonden. Länsstyrelserna redovisar s.k. bygdemedel (vattenregleringsmedel) och älgvårdsfonder. av beloppet redovisas av Läns- styrelsen i . Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser Det stora flertalet myndigheter betalar pen- sionspremier till (). SPV ansvarar och gör avsättningar för merparten av statens tjänstepensionsåtagande inom ramen för en statlig försäkringsmodell. Undantag från denna försäkringslösning är de myndigheter som gör egna avsättningar för pen- sioner, främst affärsverken utom Statens järnvä- gar. Den av SPV redovisade pensionsskulden har minskat med (föregå- ende år en ökning med 10,2). De viktigaste fak- torerna som påverkade avsättningen var basbe- loppsindexering (värdesäkring) -1,, nyintjänad pension samt grundränta (uppräkning enligt de försäk- ringstekniska riktlinjerna), netto, medan avsättningen minskade på grund av utbetalade förmåner med 7,7 miljarder kro- nor. Det som gjort att avsättningen minskat är dels att basbeloppsindexeringen var negativ ef- tersom prisbasbeloppet sänktes 2010, dels för- ändring av de försäkringstekniska beräknings- grunderna som innebar att den s.k. omkostnadsbelastningen på räntan sänktes från vilket förändrade skulden så att avsättningen minskade med . tar upp avsättning för pensioner och inkomstgarantier till förutvarande och nuvarande ledamöter. av avsättningen avser avgångna ledamöter samt be- lopp som upparbetats i , me- dan återstoden avser ledamöter som tjänstgör i . Årets ökning avser avgångna leda- möter. Försvarsmaktens avsättningar har fortsatt minska eftersom utbetalningarna varit betydligt högre än årets kostnader. pensionsavsättningar har minskat med anledning av delning av verksam- heten, då flygplatsverksamheten fördes över till det av staten helägda bolaget . Övriga avsättningar består till största delen av () avsättningar för risker i garantiengagemang. Re- serveringar har gjorts för förväntad förlustrisk i affärerna och för riskkoncentration i portföljen (s.k. oförväntade förluster). Den totala reserve- ringen vid utgången av 2010 uppgår till vilket innebär en ökning med . Både av- sättningen för förväntade och oförväntade för- luster har ökat. har återförsäkrares an- del av risken, som redovisas bland Långfristiga fordringar på balansräkningens tillgångssida, minskat med . Nettoök- ningen av avsättning för risk är . Reserveringen netto för förväntade för- luster ökade med . Reser- veringen för oförväntade förluster, som görs med hänsyn till koncentrationsrisken i portföl- jen, ökade med . Eftersom engagemangsvolymerna ökat kraftigt, minskade ändå avsättningen efter avdrag för återförsäkrares andel som andel av engage- manget, till av engagemanget vid slutet av 2010, jämfört vid ut- gången av 2009. Den minskade reserveringen i förhållande till engagemanget är en följd av lägre genomsnittlig risknivå och en något mer diversi- fierad portfölj. reserverar medel för fram- tida garantiförluster i garantiverksamhet enligt den s.k. nya garantimodellen. Reserveringen av- ser till största delen garantin avseende Öre- sundsbron. Ökningen av avsättningen med avser i huvudsak nya garan- tier för och . Försvarsmaktens avsättning för framtida ut- gifter för omstrukturering enligt främst För- svarsbeslut har fortsatt minska . Minskningen avser framför allt avveckling av materiel. De kvarstående avsättningarna avser till avsättningar för avveckling av materiel, medan de återstående delarna bl.a. avser avsättningar för sanering, uppsagd personal, hyra och rivning Avsättningar hos avser i huvudsak avsättningar för miljöåtgärder. avsättning för förluster i garantiverksamheten har minskat kraftigt beroende på lägre marknads- värden och att garantistocken minskat. avsättning för frivillig pensionsförsäkring avser verksamhet enligt äldre lagstiftning som tidigare redovisades av Försäk- ringskassan. Nyteckning till försäkringen upp- hörde och avsättningen minskar successivt, eftersom inga inbe- talas, med skillnaden mellan kapitalavkastning och pensionsutbetalningar. Styrelsens för internationellt utvecklingssam- arbete (Sida) avsättningar för risker i engage- mang avser garantier som administrerar för Sidas räkning avseende U-kre- diter. U-krediterna avser 14 län- der för export som av Sida bedöms få betydande utvecklingseffekter i länder som inte själva kan bära kostnaden för normal finansiering på kom- mersiella villkor. Till följd av nya regler har inga nya utfästelser utfärdats . Engage- manget har minskat från drygt 1 500 till ca . Av avsättningen för U-krediter på avser reservation för s.k. oförväntade för- luster (riskkoncentration) på grund av den kraf- tiga koncentrationen av engagemanget på , som berörs av av engage- manget. har avsättningen totalt sett minskat beroende på amorteringar som inga nya stora engagemang tillkommit. Dessutom bidrar dollarutvecklingen till den lägre avsättningen. Förutom U-krediter ingår i avsätt- ningen även en mindre del som avser s.k. fristå- ende garantier samt en del som avser uppsagd personal. avsättningar för omstruktu- reringskostnader har i huvudsak reglerats . Statens järnvägars avsättningar avser främst riskreserv för leasing. Valutaterminer i svenska kronor Real i skuld svenska kronor Eliminering, myndigheters innehav I definition av den svenska statsskulden ingår de låneinstrument som kon- toret använder, och har använt sig av, i sin finan- siering av statens lånebehov (se Redovisnings- principer). Lån i redovisas till nominellt slutvärde, dvs. de marknadsvärderas inte med av- seende på förändringar i marknadsräntorna. I årsredovisningen för staten används Riks- gäldskontorets definition av statsskulden mins- kat med elimineringar av de statliga myndighe- ternas innehav av statliga obligationer.