prop · GY03105 · 2011-03-16 00:00:00 — Regeringen har också deltagit i det europeiska kunskapsnätverket , men fattade beslut om att inte förnya medlemskapet . Turistsektorn är en av största sektorer om man ser till andel av BNP och sysselsättning. Turismsamarbetet på europeisk nivå syftar till att komplettera medlemsstaternas insatser och skapa en övergripande turismpolitik för att ta tillvara långsiktiga konkurrenskraft inom området. har aktivt deltagit i samtliga processer inom turismområdet och har betonat att turismsektorn främst är en nationell angelägenhet, men att EU inom en del områden kan ha en viktig kompletterande roll, t.ex. inom transporter, kunskaps- och erfarenhetsutbyte och utveckling av hållbar turism. presenterade kommissionen meddelandet , världens främsta resmål en ny politisk ram för europeisk turism (se faktapromemoria 2009/10:FPM112). Meddelandet tog sin utgångspunkt i Lissabonfördraget, där en rättslig grund för en gemensam europeisk turismpolitik introducerades. har rådet behandlat kommissionens meddelande och antagit slutsatser på området. En implementeringsplan för den europeiska turismpolitiken har därefter börjat diskuteras i kommissionen. I samband med det europeiska turismforumet arrangerades ett informellt ministermöte för att diskutera början på en sådan implementeringsplan. övergripande ståndpunkt är att turism är ett område som bör hanteras på nationell nivå, men att det inom vissa områden kan vara värdefullt med gemensamma aktiviteter, som kompletterar medlems- staternas egna insatser. DEL 7 TRANSPORTER, POLITIKEN I INFORMATIONSSAMHÄLLET SAMT ENERGI Målet med EU-arbete i transportsektorn är att medverka till ett långsiktigt hållbart och konkurrenskraftigt transportsystem i . Ett väl fungerande transportsystem är en viktig förutsättning för att möta klimatutmaningen och för att stärka ekonomi och konkurrenskraft. har aktivt medverkat i diskussionerna med transportministrarna om den framtida transport- politiken. Diskussionerna kommer att ligga till grund för kommissionens vitbok om en gemensam transportpolitik. På järnvägs- området har förordningen om ett järnvägsnät för konkurrenskraftig godstrafik antagits och en intensiv behandling av ett förslag till direktiv om upprättande av ett gemensamt inre järnvägsområde inletts. Transportministrarna har vidare hållit ett särskilt möte över videolänk och ett extrainsatt transport-, telekommunikations och energiråd med anledning av de konsekvenser som molnet av vulkanaska från haft för flygtrafiken. 35.1Frågor som rör flera trafikslag 35.1.1Vitboken om den framtida transportpolitiken har diskussionerna om den framtida transport- politiken fortsatt. På transport-, telekommunikations och energirådets möte () behandlades transportsektorns roll i strategin EU 2020 och hölls en riktlinjedebatt om strategin och framtiden för transporter 20102020. har pekat på att det europeiska transportsystemet lider av att varken medlemsstaterna eller transportslagen samverkar i tillräcklig omfattning. Vad EU behöver är ett effektivt, robust och sammanhållet transportsystem som grundas på en fullbordad inre transportmarknad. Debatterna har varit inriktade på den vitbok om den framtida transportpolitiken som kommissionen avser att lägga fram . Samråd med ägde rum respektive . Transeuropeiska transportnät (TEN-T) Kommissionen presenterade Samråd om framtidens strategi för de transeuropeiska transportnäten (se faktapromemoria 2009/10:FPM97). Arbetsdokumentet innehåller förslag till inriktning för den framtida strategin och metodologi för planeringen av TEN-T och har varit föremål för ett allmänt samråd . Dokumentet diskuterades vid ett högnivåmöte i samband med TEN-T-dagarna i , . har också avgett ett yttrande under samrådet, där stöd uttrycks för den huvudsakliga inriktningen på revideringen men där gärna vill se ett större fokus på företags behov och godstransporter samt på harmonisering och förenkling av standarder och regler i transportsektorn. Kommissionen avser att lägga förslag till ny reglering av TEN-T . Ansökningar och bidrag 2010 Kommissionen har gjort utlysningar inom såväl det ettåriga programmet som det fleråriga programmet. Totalt sett för båda utlysningarna har tilldelats ca . Budgeten för denna utlysning var på . Medel beviljades för Haparandabanan. Inom ramen för det fleråriga programmet gjordes flera utlysningar. Budgeten för utlysningen avseende trafikledningssystem och funktionella luftrumsblock (ATM/FABs) var . fick ca för färdigställandet av dokumentation och överens- kommelser (mellan berörda stater, tillsynsmyndigheter och flygtrafik- tjänstutövare) som erfordras för att 2012 upprätta ett Nordeuropeiskt luft- rumsblock () i överensstämmelse med EU:s SES II initiativ. Budgeten för utlysningen avseende Motorways of the Sea var . Regeringen ansökte tillsammans med regeringarna i , , och om tre sjömotorvägsprojekt nämligen and Spokes project mellan , och , projektet mellan och samt projektet som är ett horisontellt projekt där och också deltar. De tre projekten syftar bland annat till förbättrade transportmöjligheter in och ut från , kvalitetssäkring av farleder i samt andra sjösäkerhetshöjande åtgärder samt att förenkla informationsflödena mellan aktörerna i en godstransport för att på så sätt möjliggöra en digital fraktsedel. 2010/11:105 kommissionen att stödja projekten and Spokes project och vilket innebar att projekten beviljades medel på totalt ca . presenterade kommissionens ett förslag (KOM(2009)139 slutlig) om inrättandet av strukturer för de europeiska programmen för satellitbaserad radionavigering; och . Ändringen behövde göras mot bakgrund av att det genom förordning 683/2008 fastställts en ny ram för offentlig styrning och finansiering av programmen. behandlade rådet förslaget. slöt rådet och en överenskommelse om en ny förordning. presenterade kommissionen ett meddelande om en åtgärds- plan för tillämpningar för det globala systemet för satellitnavigering (KOM(2010) 308 slutlig). Åtgärdsplanen listar 24 åtgärder med syfte att få ut mesta möjliga nytta av och . Åtgärderna består till största delen av insatser för certifiering, standardisering, samordning och informationsspridning. Rådet antog slutsatser med anledning av meddelandet. Regeringen hade samråd med i frågan . stödde i huvudsak kommissionens förslag. presenterade kommissionen ett förslag (KOM(2010) 550 slutlig) till föreskrifter för tillträde till och förvaltning av PRS (en offentligt reglerad tjänst från ). PRS planeras vara helt reserverad för användare med myndighetstillstånd och ska användas för känsliga tillämpningar med stort behov av kontinuerliga tjänster. I förslaget föreslås bl.a. att varje medlemsstat självständigt bör kunna besluta vilka PRS-användare som ska bemyndigas samt fastställa tjänstens användningsområden. Man föreslår också att varje deltagare utser en ansvarig för förvaltning och kontroll av användare. Rådet tog del av en lägesrapport i förhandlingarna. Förhandlingarna i rådet fortsätter under det ungerska ordförandeskapet 2011. Regeringen hade senast samråd med i frågan . stödde i huvudsak kommissionens förslag. 35.1.4Rådets slutsatser om handlingsplanen för rörlighet i städer I antogs slutsatser om kommissionens handlings- plan för rörlighet i städer (se faktapromemoria 2009/10:FPM26). I rådets slutsatser välkomnas kommissionens handlingsplan eftersom den innebär ett stöd till myndigheterna i arbetet med att förbättra städernas transportsituation som ansvaret fortfarande finns lokalt, regionalt och nationellt. Slutsatserna betonar att EU:s roll främst är att stimulera och stödja myndigheter att bedriva en politik för stads- transporter som verkar för att nå målen om minskad klimatpåverkan, skapa ett effektivt transportsystem och att stärka social sammanhållning. 2010/11:105 Slutsatserna stödjer därför ansatsen i kommissionens handlingsplan att EU:s roll främst består av att sprida erfarenheter och kunskap, stärka finansiering inom befintliga budgetramar och utge riktlinjer för viktiga aspekter. I arbetet med slutsatserna har särskilt framhållit att EU bör ha en roll i arbetet med att minska variationen i utformningen av gröna zoner genom att främja gemensamma standarder. På så sätt kan införandet av sådana zoner underlättas som människors och varors rörlighet inom unionen inte hindras. har även framhållit att det framtida arbetet med att åstadkomma hållbara stadstransporter inte bör belasta EU:s budget. Överläggningar med trafikutskottet skedde och samråd med skedde . presenterade kommissionen ett meddelande om politiska riktlinjer för trafiksäkerhet (se faktapromemoria 2009/10:FPM126). Riktlinjerna syftar till att skapa allmänna ramar och målsättningar för nationella och lokala strategier. Kommissionen föreslår att det kvantitativa målet att halvera antalet dödsolyckor i trafiken i EU behålls. Vidare fastställts sju strategiska mål för nästa årtionde. För vart och ett av dessa föreslås insatser på EU-nivå och i medlemsstaterna. förhandlades rådsslutsatser fram om förslaget. Regeringen var positivt till att etablera ett strukturerat och sammanhållet arbete inom EU och stödde slutsatserna. Rådet antog slutsatserna. Regeringen hade samråd med . 35.2.2Gränsöverskridande uppföljning av trafikförseelser Förslaget syftar till att göra det lättare att över landsgränserna följa upp vissa brott mot trafiklagstiftningen vilka särskilt hotar trafiksäkerheten. Det ursprungliga direktivförslaget (se faktapromemoria 2007/08:FPM114) som lades fram innehöll regler med krav på medlemsstaterna att tillhandahålla information från fordons- registret, att efterfråga sådan information, att följa upp trafikförseelser genom att sända en bifogad blankett till ägaren av det inblandade fordonet m.m. Det belgiska ordförandeskapet föreslog en ändring av den rättsliga grunden från artikel 91.1c i EUF-fördraget (transportpolitik) till artikel 87.2 i EUF-fördraget (polissamarbete). För det informationsutbyte som direktivet föreskriver ska befintliga system som tagits fram genom samarbete under rådet användas (Prümbesluten och EUCARIS). En politisk överenskommelse togs vid . Direktivet innebär i nuvarande lydelse att medlemsstaterna ska kunna ha möjlighet till utbyte av fordons- och fordonsägaruppgifter mellan medlemsstaterna för uppföljning av vissa väsentligare trafikförseelser. Den medlemsstat där förseelsen begåtts kan bestämma om det finns Skr. 2010/11:105 behov av att efterfråga information. Det innehåller även en möjlighet för de medlemsstaterna som vill använda sig av en mall för att skriva ett informationsbrev till ägaren/innehavaren av det fordon som varit inblandat i en förseelse. Mervärdet med förslaget anges vara att det har en avskräckande effekt genom att informationsutbyte möjliggörs så att möjligheterna att spåra den som begått en förseelse ökar. Detta medför att trafiksäkerheten förbättras. Samråd med skedde . 35.2.3Eurovinjett avgifter för tunga lastbilar Kommissionen presenterade ett förslag till direktiv om ändring av det så kallade eurovinjettdirektivet (se faktapromemoria 2007/08:FPM136). Direktivet är tillämpligt på fordonsskatter samt tids- och distansbaserade vägavgifter som tas ut av lastbilar och lastbils- kombinationer med en högsta tillåten bruttovikt av . Kommissionens förslag avser reglerna för vägavgifter. Grundprincipen i nu gällande direktiv är att vägavgifter maximalt får motsvara själv- kostnaden för investering och drift av infrastruktur. Enligt förslaget ska det bli möjligt att, utöver den infrastrukturfinansierande avgiften, införa en särskild distansbaserad vägavgift för att internalisera lastbilstrafikens externa kostnader för utsläpp av lokala luftföroreningar, buller och trängsel. kunde anta en politisk överenskommelse. gjorde, tillsammans med och , ett uttalande till protokollet om att artikel 113 i fördraget om EU:s funktionssätt borde ha använts som rättslig grund för ändringsdirektivet. Samråd med skedde . Förslaget, , innehöll en möjlighet för medlemsstaterna att välja om det skulle omfatta egenföretagare eller inte (se faktapromemoria 2008/09:FPM33). röstade ned förslaget om att ge medlemsstaterna möjlighet att fortsatt utesluta egenföretagare från att omfattas av vägarbetstidsdirektivet. Kommissionen därefter formellt tillbaka sitt förslag vilket innebar att direktiv /15/EG nu även gäller för förare som är egenföretagare. skickade kommissionen en begäran om besked från samtliga medlemsstater om hur detta regleras och kontrolleras nationellt. Lagen (2005:395) om arbetstid vid visst vägtransport- arbete tillämpas på arbete som utförs av mobila arbetstagare som är anställda av företag. Förslaget utgör en del i arbetet med att stärka passagerarnas rättigheter transportsektorn och anknyter till de redan antagna EU- förordningarna om passagerarrättigheter på fartygs-, luftfarts- respektive Skr. 2010/11:105 järnvägsområdet. Förslaget omfattar huvudsakligen persontransporter med busstransportföretag i linjetrafik och innehåller bl.a. bestämmelser om ansvar vid dödsfall och personskador som tillfogas passageraren och om passagerares rätt till information, assistans och kompensation vid förseningar och inställda resor (se faktapromemoria 2009/10:FPM22). Det innehåller också bestämmelser om rätt till information och assistans för passagerare med funktionshinder eller nedsatt rörlighet. Efter påbörjat förlikningsförfarande kunde rådet och Europa- parlamentet enas om en kompromiss . Förordningen ska nu antas formellt av rådet och parlamentet. Förslaget har varit föremål för information i civilutskottet och . 35.2.6Ett järnvägsnät för konkurrenskraftig godstrafik antogs och rådets förordning om ett europeiskt järnvägsnät för konkurrenskraftig godstrafik (se fakta- promemoria 2008/09:FPM69). Den syftar ytterst till att ge järnvägens långväga godstransporter bättre framkomlighet i . Förordningen innehåller bestämmelser om: -inrättande, administration och utveckling av de transeuropeiska korridorer som järnvägsnätet för konkurrenskraftig godstrafik ska bestå av, -hur framkomligheten för alla typer av järnvägstrafik i korridorerna ska planeras och levereras. Initialt ska nio korridorer inrättas. Medlemsstaterna kan komma överens om fler, så länge dessa uppfyller angivna kriterier i förordningen. De medlemsstater som korridorerna genomkorsar ska svara för att korridorerna blir inrättade. De nio initiala korridorerna ska bestå av befintliga järnvägslinjer i medlemsstaterna. För del innebär det att och Öresundsbroförbindelsens svenska del kommer att ingå i korridoren mellan och , som ska vara inrättad senast . Berörda medlemsstater och infrastrukturförvaltare ska i samarbete svara för administrationen av korridorerna. För varje korridor ska särskilda administrativa organ upprättas för detta ändamål. De berörda infrastrukturförvaltarna ska på grundval av förordningens bestämmelser svara för planeringen av kapacitetsutnyttjandet i korridorerna och för trafikledningen. röstade i rådet för att förordningen skulle antas. Samråd med skedde . 35.2.7Omarbetning av första järnvägspaketet Kommissionen presenterade ett förslag till sammanslagning av direktiven i det så kallade första järnvägspaketet till ett samlat direktiv om inrättande av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (se faktapromemoria 2010/11:FPM17). Syftet med förslaget är att förenkla och förtydliga det befintliga regelverket för att ge bättre förutsättningar för en effektiv utveckling av järnvägsmarknaderna samt att hejda den Skr. 2010/11:105 fortgående försämringen av infrastrukturens kvalitet i många medlems- De mer betydande materiella förändringarna avser främst bestämmelserna om fastställande och uttag av banavgifter, tillhanda- hållande av tjänster till järnvägsföretag, regleringsorganens roll samt bestämmelser om finansiering av vidmakthållande av och investering i infrastruktur. behandling av förslaget har inletts . Samråd med skedde . EU:s sjösäkerhetsbyrå () tillkom till följd av olyckan med oljetankern . EMSA startade sin verksamhet . EMSA har till uppgift att hålla en hög, enhetlig och effektiv nivå på sjösäkerheten och att förebygga olje- utsläpp inom EU. EMSA ger också medlemsstaterna och kommissionen teknisk hjälp för att medlemsstaterna ska kunna genomföra och tillämpa lagstiftningen när det gäller bl.a. sjösäkerhet och sjöfartsskydd. Ett förslag till ändring av förordning har presenterats av kommissionen (se faktapromemoria 2010/11:FPM34). Förslaget klargör EMSA:s nuvaran- de uppgifter och roll samt föreslår att EMSA:s uppgifter utökas till nya områden där en utveckling pågår på internationell eller EU-nivå. har uttalat sig positivt till att en anpassning görs av EMSA:s grundförordning. Nya uppgifter har redan lagts på EMSA genom t.ex. tredje sjösäkerhetspaketet. anser dock att styrningen av EMSA bör förbättras så att myndigheten ändrar riktning mot att vara en mer stödjande myndighet för medlemsstaterna. generella inställning är också att EMSA:s uppgifter inte ska utökas ytterligare och att förordningen inte ska öppna upp för att lägga framtida uppgifter på EMSA som inte har täckning i unionslagstiftningen. Behandlingen av förslaget beräknas pågå . 35.3.2Rapporteringsformaliteter för fartyg som ankommer till och/eller avgår från hamnar inom EU antogs direktivet om rapporteringsformaliteter för fartyg som ankommer till eller avgår från hamnar i medlemsstaterna (se faktapromemoria 2008/09:FPM89). Syftet med direktivet är att förenkla och harmonisera de administrativa förfaranden som gäller för sjö- transporter genom en allmän övergång till elektronisk överföring av upp- gifter samt genom en förenkling av rapporteringsformaliteterna. Det innebär att informationsförfarandena avskaffas eller att vissa standardiserade förenklingsformulär godkänns för fartyg och varor som går mellan hamnar inom EU samt att insamlingen av informationen harmoniseras. Medlemsstaterna ska tillämpa bestämmelserna från och Medlemsstaterna ska godkänna att rapporterings- 35.3.3Full integrering av vattenburna transporter i EU:s transport- och logistikkedjor Vid antogs rådsslutsatser om full integrering av vattenburna transporter i EU:s transport och logistikkedjor. Slut- satserna föreslår en rad förbättringar på olika områden för främjandet av En europeisk sjöfart utan hinder, bl.a. ett nytt pilotprojekt som syftar till att genom teknikanvändning underlätta för vatten- burna transporter inom EU och inkludera dem i EU:s logistikkedja. Kommissionen föreslås initiera projektet som kommer att baseras på den befintliga tekniken för rapporteringssystemet SafeSeaNet. välkomnade slutsatserna och anser att åtgärder som syftar till att förbättra sjöfartens framtida roll inom EU:s transport- och logistiksystem är angelägna. Regeringen samrådde med . Förslaget, , utgör en del i arbetet med att stärka passagerarnas rättigheter inom hela transportsektorn (se faktapromemoria 2008/09:FPM78) och anknyter till de redan antagna EU-förordningarna om passagerarrättigheter på luftfarts- respektive järnvägsområdet samt till det förslag till EU-förordning om busspassagerares rättigheter som redovisas ovan. Förslaget omfattar transporter såväl till sjöss som på inre vattenvägar och innehåller bestämmelser om passagerares rätt till information, assistans och kompensation vid förseningar och inställda resor. Det innehåller också bestämmelser om rätt till information och assistans för passagerare med funktionshinder eller nedsatt rörlighet. Förslaget har varit föremål för information i civilutskottet . Luftfartsförhandlingar med om ett avtal har slutförts och under- tecknats, liksom avtal mellan och respektive . Med stöd av ett mandat från rådet har kommissionen inlett förhandlingar om ett luftfartsavtal med . Ett samarbetsavtal med för civil luftfart () har ingåtts. Gemensam hållning till askmolnet Askmoln från isländska vulkanen utbrott innebar stora konsekvenser för luftfarten. För att nå en gemensam tillämpning hölls två extra transportministermöten. Rådet kunde enas om gemen- samma regler för att bedriva luftfart i förhållande till askans koncentration i luftrummet. presenterade kommissionen ett meddelande om användningen av säkerhetsskannrar vid unionens flygplatser (se faktapromemoria 2010/11:FPM1). I meddelandet analyseras den ökade användningen av skannrar, med särskilt fokus på behovet av ett stärkt luftfartsskydd, vikten av en harmoniserad EU-strategi, skyddet för den personliga integriteten och vikten av att bevaka eventuella hälsorisker. Efter att ha diskuterat meddelandet med , rådet och berörda intressenter, kommer kommissionen att återkomma med en konsekvens- bedömning och ett eventuellt lagförslag. När det gäller skyddet för fraktflyget har en högnivågrupp tagit fram en rapport med förslag på olika åtgärder för att stärka detta skydd. Rapporten har presenterats för såväl transport- som inrikes- och justitieministrarna. 35.4.4Olycksutredning inom civil luftfart Förslaget syftar till var att förstärka luftfartsäkerheten där målet för säkerhetsutredningar bör vara att förhindra framtida olyckor och tillbud, utan att skuld eller ansvar fördelas. Beslut om allmän inriktning togs av och antogs och rådets förordning om utredning och förebyggande av olyckor och tillbud inom civil luftfart (se fakta- promemoria 2009/10:FPM53). Detta innebär att ett nätverk bildas med de nationella myndigheterna för olycksutredningar och Europeiska luftfartsäkerhetsbyrån, . Nätverket ges en ram i form av ett regelverk som fastställer rättigheter och skyldigheter för nätverkets medlemmar. Genom ett ökat och formaliserat erfarenhets- och informationsutbyte mellan nationella myndigheter och kommer lärdomar från olyckor och tillbud att snabbare kunna få genomslag på flygsäkerheten. Förslaget innebär vidare att de nationella myndigheterna även fortsatt får bistå varandra vid utredning av olyckor inom civil luftfart om de kommer överens om detta från fall till fall. har i förhandlingarna haft en positiv syn på att formalisera nätverket för att öka flygsäkerheten. De synpunkter framfört om att förordningen måste överens- stämma med den svenska grundlagen gällande utlämnande av handlingar har omhändertagits i förordningen. Samråd med skedde . Ett samarbetsavtal mellan och har ingåtts om tekniskt sam- arbete för framtida flygledningstjänster. Inom EU drivs utvecklingsarbete inom projektet för teknik som ska stödja flygledningstjänster och med introduktion . På motsvarande sätt drivs utvecklingsarbete i inom ett projekt kallat . Samarbets- avtalet har ingått för att uppnå en framtida driftskompatibilitet så att exempelvis flygplan inte ska behöva installera dubbla utrustningar för att kunna kommunicera med flygledningstjänsten. 36 Politiken för informationssamhället De åtgärder som vidtas inom området Politiken för informationssam- hället syftar till att skapa goda förutsättningar för väl fungerande marknader och effektiv konkurrens. Hushåll och företag ska ha till- gång till effektiv, robust och säker infrastruktur och bästa möjliga ut- bud av kommunikationstjänster. Politiken omfattar även åtgärder som syftar till att EU ska bli ett hållbart informationssamhälle för alla. har fortsatt det arbete som påbörjades under det svenska ordförandeskapet. Vi ser en tydligt förhöjd ambitionsnivå för utbyggnad och användning av IT inom EU genom 2020- strategin. 36.1Flaggskeppsinitiativet En digital agenda för välkomnar kommissionens förslag till en digital agenda för (se faktapromemoria 2009/10:FPM95). initiativet i2010 Det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning kom 2005 och löper ut . I den process som nu pågår ersätts i2010 av ett nytt initiativ kallat Digital Agenda för Den digitala agendan för har bl.a. varit ett resultat av det svenska ordförandeskapets aktiva arbete Agendan är det första av sju flaggskeppsinitiativ inom ramen för EU:s strategi för smart och hållbar tillväxt för alla: 2020-strategin som är kommissionens uppföljning av Lissabonstrategin. prioritering ökar kommissionen tydligt ambitionerna att möta den