prop · GY0394 · 2011-03-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2010/11:94 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås ändringar i skollagen (2010:800) avseende undantagsbestämmelser vid betygssättning i , grundsär- skolan, specialskolan och sameskolan, regleringen av ämnet teckenspråk i specialskolan samt en ändring av bestämmelsen om stöd till inackorde- ring för elever i gymnasieskolan. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Därutöver redovisas regeringens bedömningar i fråga om anställning av danslärare samt deras rätt att sätta betyg. Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) ............ 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2010:2022) om ändring i skollagen (2010:800) .......................................... Ärendet och dess beredning.............................................................. Undantagsbestämmelse vid betygssättning..................................... Ämnet teckenspråk i specialskolan................................................. Ämnet teckenspråk för elever med dövblindhet eller Ekonomiskt stöd till elever som tas emot på introduktionsprogram genom s.k. andrahandsmottagning.................................................. Lärare i dansarutbildning................................................................ Anställning av danslärare och deras rätt att sätta betyg ... Ekonomiska och andra konsekvenser ............................................. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser .................................. Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) ....... 10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:2022) om ändring i skollagen (2010:800) ........................................ Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian Undantagsbestämmelse vid betygssättning i grundsärskolan m.m. (U2010/7817/S).. Bilaga 2 Lagförslag i promemorian Undantagsbestämmelse vid betygssättning i grundsärskolan m.m. (U2010/7817/S)........ Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig över förslagen i promemorian Undantagsbestämmelse vid betygssättning i grundsärskolan m.m. (U2010/7817/S)........ Bilaga 4 Sammanfattning av promemorian Teckenspråk i specialskolan för elever med dövblindhet eller grav språkstörning (U2011/726/S)................................................ Bilaga 5 Lagförslag i promemorian Teckenspråk i specialskolan för elever med dövblindhet eller grav språkstörning (U2011/726/S) ...................................................................... Bilaga 6 Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig över förslagen i promemorian Teckenspråk i specialskolan för elever med dövblindhet eller grav språkstörning (U2011/726/S) ...................................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i skollagen (2010:800), 2.lag om ändring i lagen (2010:2022) om ändring i skollagen (2010:800). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 10 kap. 21 §, 11 kap. 1 §, 12 kap. 4 och 21 §§ samt 15 kap. 32 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 11 kap. 23 a § och 13 kap. 21 a §, av följande lydelse. Om det finns särskilda skäl får det vid betygssättningen enligt 19 och 20 §§ bortses från enstaka delar av de kunskapskrav som eleven ska ha uppnått i slutet av årskurs 9. Med särskilda skäl avses funktionsnedsättning eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna nå ett visst kunskapskrav. Om det finns särskilda skäl får det vid betygssättningen enligt 19 och 20 §§ bortses från enstaka delar av de kunskapskrav som eleven ska ha uppnått i slutet av årskurs 6 eller 9. Med särskilda skäl avses funktionsnedsättning eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av till- fällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna nå ett visst kunskapskrav. I detta kapitel finns allmänna bestämmelser (217 §§), bestämmelser om betyg (18 bestämmelser om betyg (18 23 §§), 23 a §§), bestämmelser om grundsärskola med offentlig huvudman (24 33 §§), och bestämmelser om fristående grundsärskola (3440 §§). Om det finns särskilda skäl får det vid betygssättningen enligt 22 och 23 §§ bortses från enstaka delar av de kunskapskrav som eleven ska ha uppnått i slutet av årskurs 6 eller 9. Med särskilda skäl avses funktionsnedsättning, utom elevens utvecklingsstörning, eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av till- fällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna nå ett visst kunskapskrav. Utvecklingsstörningen får dock beaktas om det finns synnerliga skäl. 4 § Undervisningen ska omfatta följande ämnen: hem- och konsumentkunskap, idrott och hälsa, naturorienterande ämnen: biologi, fysik och kemi, rörelse och drama eller musik, samhällsorienterande ämnen: geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap, svenska eller svenska som andraspråk, För hörande elever gäller att För hörande elever gäller att ämnet musik ersätter ämnet rörelse ämnet musik ersätter ämnet rörelse För elever som tagits För elever som tagits emot enligt 7 kap. 6 § första stycket emot enligt 7 kap. 6 § första stycket 1 gäller att ämnet svenska ersätter 1 och 3 gäller att ämnet svenska ersätter ämnet teckenspråk, om dessa elever inte har behov av Härutöver ska det som ämnen finnas språkval och, för de elever som ska erbjudas modersmålsundervisning, modersmål. Vidare ska det finnas elevens val och skolans val. Undervisningen i elevens val ska syfta till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen. Om det finns särskilda skäl får det vid betygssättningen enligt 19 och 20 §§ bortses från enstaka delar av kunskapskrav som eleven ska ha uppnått i slutet av årskurs 10. Med särskilda skäl avses funktionsnedsättning, utöver de som anges i 7 kap. 6 §, eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna nå ett visst kunskapskrav. Om det finns särskilda skäl får det vid betygssättningen enligt 19 och 20 §§ bortses från enstaka delar av kunskapskrav som eleven ska ha uppnått i slutet av årskurs 7 eller 10. Med särskilda skäl avses funktionsnedsättning, utöver döv- het eller hörselskada, eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna nå ett visst kunskapskrav. Om det finns särskilda skäl får det vid betygssättningen enligt 20 och 21 §§ bortses från enstaka delar av de kunskapskrav som eleven ska ha uppnått i slutet av årskurs 6. Med särskilda skäl avses funktionsnedsättning eller andra liknande personliga för- hållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna nå ett visst kunskapskrav. Hemkommunen ska lämna ekonomiskt stöd till elever i en gymnasie- skola med offentlig huvudman som behöver inackordering på grund av skolgången. Denna skyldighet gäller dock inte 1. elever som har tagits emot i andra hand till ett nationellt program enligt 16 kap. 47 §, 2. elever som har tagits emot 2. elever på Rh-anpassad utbild- enligt 17 kap. 19 § andra stycket, 3. elever på Rh-anpassad utbild- 3. utlandssvenska elever som får 4. utlandssvenska elever som får studiehjälp i form av inackorde- studiehjälp i form av inackor- (1999:1395). stödslagen (1999:1395). Skyldigheten gäller till och med första kalenderhalvåret det år eleven fyller . 1 Senaste lydelse 2010:1311. Stödet ska avse boende, fördyrat uppehälle och resor till och från hemmet. Det ska ges kontant eller på annat sätt som ska framgå av be- slutet om stöd. Om stödet ges kontant, ska det lämnas med lägst 1/30 av prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken för varje hel kalendermånad som eleven bor inackorderad. Beloppet får avrundas till närmast lägre hela tiotal kronor. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 11 kap. 23 a § ska tillämpas vid betygssättning i årskurs 8 från och med och i övrigt från och med . 3.Bestämmelserna i 10 kap. 21 §, 12 kap. 21 § och 13 kap. 21 a § ska tillämpas från och med . Förslag till lag om ändring i lagen (2010:2022) om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs att 13 kap. 1 § skollagen (2010:800) i stället för dess lydelse enligt lagen (2010:2022) om ändring i nämnda lag ska ha Lydelse enligt SFS 2010:2022 I detta kapitel finns allmänna bestämmelser (214 §§), bestämmelser om betyg (15 bestämmelser om betyg (15 21 §§), och 21 a §§), och bestämmelser om huvudmannens skyldigheter i särskilda fall (22 24 §§). 3 Ärendet och dess beredning Prop. I en promemoria som upprättats inom , Undantagsbestämmelse vid betygssättning i grundsärskolan m.m. (U2010/7817/S), föreslås bl.a. att en undantagsbestämmelse vid betygs- sättning införs i grundsärskolan. En sammanfattning av promemorian och dess lagförslag finns i bilaga 1 och 2. Promemorian har remissbe- handlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttranden finns tillgänglig i Utbildnings- departementet (U2010/7817/S). Ämnet teckenspråk i specialskolan I en promemoria som upprättats inom , Ämnet teckenspråk i specialskolan för elever med dövblindhet eller grav språk- störning (U2011/726/S), föreslås hur regleringen av vilka elever som ska läsa ämnet teckenspråk i specialskolan bör förändras. En sammanfattning av promemorian och dess lagförslag finns i bilaga 4 och 5. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. En sammanställning av remissyttranden finns tillgänglig i Ut- bildningsdepartementet (U2010/726/S). Ekonomiskt stöd till elever som tas emot till introduktionsprogram genom s.k. andrahandsmottagning I skollagen (2010:800) finns en bestämmelse om att en elevs hem- kommun i vissa fall inte ska vara skyldig att lämna ekonomiskt stöd till en elev i en gymnasieskola med offentlig huvudman, som behöver in- ackordering på grund av skolgången. Regeringen har gjorts uppmärksam på att denna bestämmelse behöver kompletteras så att det framgår att sådan skyldighet inte heller inträder när en elev tas emot till programin- riktat individuellt val eller yrkesintroduktion anordnad för en grupp elever. Ett lagförslag har beretts under hand med Kommuner och Landsting (SKL), och . Deras synpunkter och lagförslaget finns tillgängliga i (U2011/1722/G). Genom lagändringar som trädde i kraft har regeringen bemyndigats att meddela föreskrifter om särskild utbildning i form av en förberedande dansarutbildning i och om yrkes- dansarutbildning i gymnasieskolan. regeringens proposition Legitimation för lärare och förskollärare (prop. 2010/11:20, bet. 2010/11:UbU5, rskr. 2010/11:171). om lärarlegitimation medför behov av vissa undantag vid anställning av lärare i dansämnen och för deras rätt att sätta betyg. använda det av lämnade bemyndigandet angående dansarut- bildning respektive yrkesdansarutbildning också för dessa frågor. 2010/11:94 har beretts vid remissmöte med , och kommuner samt Kungliga i , i och i . Deras syn- punkter finns tillgängliga i (U2011/1747/G). 4 Undantagsbestämmelse vid betygssättning Regeringens förslag: Vid betygssättning i grundsärskolan ska det vara möjligt att bortse från enstaka delar av de kunskapskrav som eleven ska ha uppnått i slutet av årskurs 6 eller 9. Med särskilda skäl ska avses funktionsnedsättning, utom elevens utvecklingsstörning, eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna nå ett visst kunskapskrav. Utvecklingsstörningen får dock beaktas om det finns synnerliga skäl. Även i fråga om betygssättning i ska det vara möjligt att bortse från enstaka delar av de kunskapskrav eleven ska ha uppnått i slutet av årskurs 6. Motsvarande undantag ska kunna göras i fråga om kunskapskraven i slutet av årskurs 7 i specialskolan respektive i slutet av årskurs 6 i sameskolan. Förslag i promemorian: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flera av remissinstanserna tillstyrker förslagen, bl.a. Specialpedagogiska skolmyndigheten, och Specialpedagogiska skolmyndigheten gör bedömningen att likvärdigheten mellan skolformer ökar med förslagen och möjliggör för fler elever att nå kunskapsmålen. Myndigheten anser att det är oklart vilken betydelse ett ökat kunskapsfokus inom grundsärskolan har på elevgruppen på lång sikt. Vidare vill myndigheten uppmärksamma att kunskapen om den s.k. pysparagrafen är begränsad och bedömer att allmänna råd och kommentarmaterial kring undantags- bestämmelsen därför bör utarbetas. anser att kunskaps- uppdraget i grundsärskolan ytterligare behöver stärkas. Eftersom samma betygsskala införs som för (med undantag för betygssteget F) är det rimligt att även bedömningen av elevernas kunskaper anpassas. Förbundet anser därför att samma undantagsbestämmelse som finns för betygssättning i också ska införas för grundsärskolan. och tillstyrker i huvudsak för- slagen. Skolinspektionens erfarenhet i tillsynen av lärarnas bedömning av elevernas kunskaper i särskolan är att formuleringen efter sina förutsätt- ningar i dagens kursplaner har visat sig mycket svår att tillämpa. Skol- inspektionen ser därför positivt på att formuleringen tas bort. Denna uppfattning delas också av . anser att förslagen behöver utredas vidare ut- ifrån ett helhetsgrepp om särskolan som skolform. märkligt att grundsärskolan ska anpassas efter pys- paragraf om särskilda undantag av bestående karaktär. förbundet att det för eleverna i grundsärskolan är rimligare att bli be- dömda efter sina förutsättningar än via undantag från strikta kunskaps- instämmer i de överväganden som gäller för sameskolan och tillstyrker förslaget. Enligt ska lärarna i sameskolan, i likhet med lärarna i , kunna bortse från enstaka delar av kunskapskraven i årskurs 6 med hänvisning till särskilda skäl. Skälen för regeringens förslag Undantagsbestämmelse vid betygssättning i grundsärskolan Enligt 11 kap. 2 § skollagen (2010:800) ska utbildningen i grundsär- skolan syfta till att ge elever med utvecklingsstörning en till varje elevs förutsättningar anpassad utbildning som så långt som möjligt motsvarar den som ges i . Detta innebär att kunskapsuppdraget i grund- Läroplanen för grundsärskolan blir i princip identisk med läroplanen för och timplanen för grundsärskolan an- passas efter timplan genom att den omfattar i stället För att göra grundsärskolan mer lik har regeringen vidare beslutat att införa samma betygsskala i de obligatoriska skolformerna. dag ges betygen Godkänt (G) eller Väl godkänt (VG) i grundsärskolan, om eleven eller elevens vårdnadshavare begär det. består av de godkända betygsstegen A, B, C, D och E samt betygssteget F som ska beteckna icke godkänt resultat. Om underlag för bedömning av en elevs kunskaper saknas på grund av elevens frånvaro ska betyg inte sättas, vilket ska markeras i betygsdokumenten med ett horisontellt I grundsärskolan ska dock betyget F och streckmarkeringen inte användas och betyg ska fortfarande ges bara om eleven eller elevens vårdnadshavare begär det. Av 10 kap. 21 § skollagen framgår att i får läraren vid betygssätting bortse från enstaka delar av de kunskapskrav som eleven ska ha uppnått i slutet av årskurs 9 om det finns särskilda skäl. led i att minska skillnaderna mellan grundsärskolan och bör, enligt regeringens mening, även bedömningen av elevernas kunskaper i grundsärskolan göras mer lik den i . När nu i princip samma betygsskala införs i de obligatoriska skolformerna finns det därför skäl att överväga att även införa en bestämmelse om undantag från kunskaps- kraven vid betygssättning i grundsärskolan motsvarande den som gäller I detta sammanhang vill regeringen peka på utformningen av grundsär- skolans nya kursplaner. I nuvarande kursplaner för den obligatoriska särskolan anges vad eleverna efter sina förutsättningar ska ha uppnått i slutet av femte skolåret och när skolgången har avslutats. verk har meddelat föreskrifter om kursplaner för grundsärskolan och i dessa har formuleringen efter sina förutsättningar tagits bort. Regeringen anser att detta bidrar till att öka rättssäkerheten och likvär- digheten vid betygssättningen i grundsärskolan samt att skapa tydlighet i I annat fall skulle eleverna ha bedömts både efter kunskaps- kraven och efter sina förutsättningar. Formuleringen förekommer inte Prop. 2010/11:94 heller i kursplanerna för gymnasiesärskolan och särvux. I avsnitt 1 i läroplanen framgår dessutom att all undervisning ska anpassas till varje elevs förutsättningar och behov. I träningsskolan kommer dock bedöm- ningen av om eleverna i årskurs 9 nått målen för undervisningen även fortsättningsvis att göras efter elevens förutsättningar. Skälen till detta är i första hand att betyg inte sätts i träningsskolan och att den lägsta nivån i kunskapskraven annars måste sättas orimligt lågt för att alla elever ska ha en möjlighet att uppnå den. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att en bestämmelse om undantag från enstaka delar av kunskapskraven vid betygssättning införs i grundsärskolan. Elevgruppen i grundsärskolan har andra behov än elevgruppen i . Undantagsbestämmelsen föreslås därför utformas något annorlunda jämfört med motsvarande bestämmelse i . Elevens utvecklingsstörning är en förutsättning för mot- tagandet i grundsärskolan. Grundsärskolans kursplaner och kunskapskrav är således redan anpassade till elevgruppen. Undantagsbestämmelsen föreslås därför utformas så att elevens utvecklingsstörning i normalfallet inte kan utgöra skäl att bortse från någon del av kunskapskraven. I speciella undantagsfall, där elevens utvecklingsstörning i ett specifikt, klart avgränsat avseende starkt begränsar elevens förmåga på ett sätt som gör det omöjligt för honom eller henne att nå en del av ett enstaka kun- skapskrav, kan det dock framstå som orimligt att inte beakta utvecklings- störningen. Undantagsbestämmelse vid betygssättning i årskurs 6 i , grundsärskolan och sameskolan samt i årskurs 7 i specialskolan Betyg kommer att införas i årskurs 6 i och grundsärskolan samt i sameskolan och i årskurs 7 i specialskolan (prop. 2009/10:219, bet. 2010/11:UbU3, rskr. 2010/11:137). I grundsär- skolan ska betyg dock endast sättas när eleven eller elevens vårdnads- havare begär det. Regeringen föreslår därför att den undantagsbe- stämmelse vid betygssättning som finns i ska ändras till att gälla även för årskurs 6. Undantagsbestämmelsen kommer då att avse betygssättningen i förhållande till de kunskapskrav eleven ska ha uppnått i slutet av årskurs 6. Motsvarande bör också gälla för grundsärskolans årskurs 6 samt för specialskolans årskurs 7. Sameskolan omfattar årskurs 16. sätts därför inga betyg i same- skolan. kommer betyg att ges också i sameskolan i årskurs 6. Regeringen anser därför att en motsvarande undantagsbe- stämmelse vid betygssättning som föreslås för i slutet av årskurs 6 också ska införas i sameskolan. 5 Ämnet teckenspråk i specialskolan Specialskolan är en statlig skolform för elever som är dövblinda eller annars är synskadade och har ytterligare funktionsnedsättning, döva eller hörselskadade, eller har en grav språkstörning. I 12 kap. 4 § skollagen Prop. 2010/11:94 (2010:800) görs en uppräkning av vilka ämnen som undervisningen ska omfatta i specialskolan. I denna uppräkning ingår ämnet teckenspråk. Efter beslutet om den nya skollagen har det emellertid framkommit att regleringen av vilka elever som ska läsa ämnet teckenspråk behöver ses över när det gäller elever som är dövblinda och elever som har en grav språkstörning. 5.1Ämnet teckenspråk för elever med dövblindhet eller grav språkstörning Regeringens förslag: För en elev med dövblindhet eller grav språk- störning som går i specialskolan ska undervisningen omfatta ämnet teckenspråk om eleven har behov av teckenspråk för sin kommunika- tion. I annat fall ska ämnet teckenspråk ersättas av ämnet svenska. Förslaget i promemorian: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: , Specialpedagogiska skol- myndigheten, /och Riksför- bundet för Barn med Cochleaimplantat och Barn med Hörapparat (Barnplantorna) stöder i huvudsak förslaget. Barnplantorna anser det dock angeläget att ytterligare förtydligar definitionen av personer med dövblindhet. Förbundet framhåller att barn med dövblindhet kan få en god hörsel med hjälp av cochleaimplantat. och /menar att det bör förtydligas vem som beslutar om eleven ska läsa ämnet teckenspråk. föreslår att beslut om mottagande av en elev i specialskolan enligt 7 kap. 6 § skollagen (2010:800) också ska innefatta ett beslut om huruvida eleven har behov av teckenspråk. Beslutet skulle då bli möjligt att överklaga. (), Unga hörselskadade (UH), (), (), , Hörselskadade och språkstörda barn (DHB), Förbundet () och Dövblind Ungdom (DBU) stöder inte förslaget. Även om vissa elever inte har behov av teckenspråk när de börjar specialskolan kan behovet enligt organisa- tionerna uppkomma . Enligt organisationerna innebär förslaget en begränsning i möjligheten att läsa ämnet teckenspråk. Alla elever med dövblindhet i specialskolan bör enligt organisationerna få undervisning i ämnet svenskt teckenspråk. Elever som är synskadade och har ytterligare funktionsnedsättning och elever med grav språkstörning bör enligt organisationerna kunna välja att läsa ämnet teckenspråk. Flera remissinstanser har också yttrat sig i frågor som rör specialskolan generellt. Förbundet m.fl. anser att formuleringen i 7 kap. 6 § bör ändras så att det förtydligas att specialskolan har fyra mål- grupper och att elever med dövblindhet inte ska blandas ihop med de övriga målgrupperna för specialskolan. Dessutom anser flera instanser att ämnet teckenspråk bör betecknas svenskt teckenspråk. riksförbund (SRF) har lyft behovet av att lagfästa rätten till undervisning Prop. 2010/11:94 på och i punktskrift. Skälen för regeringens förslag Ämnet teckenspråk ingår som ovan nämnts i den uppräkning av ämnen som undervisningen i specialskolan ska omfatta. För elever som är döv- blinda eller annars är synskadade och har en ytterligare funktionsnedsätt- ning ska emellertid ämnet svenska ersätta ämnet teckenspråk. Regleringen i den nya skollagen av vilka elever i specialskolan som ska läsa ämnet teckenspråk behöver anpassas till hur utbildningen be- drivs i specialskolan. Regeringen föreslår att regleringen i 12 kap. 4 § skollagen (2010:800) ska utgå från elevens behov av teckenspråk när det gäller elever med dövblindhet eller grav språkstörning. För elever i specialskolan med dövblindhet eller grav språkstörning ska undervis- ningen omfatta ämnet teckenspråk om eleven har behov av teckenspråk för sin kommunikation. I annat fall ska ämnet teckenspråk ersättas av ämnet svenska. Detta utvecklas närmare nedan. framfört att det bör förtydligas vem som beslutar om eleven ska läsa Regeringen delar den uppfattningen. viktigt att eleven och vårdnadshavarna ges möjlighet till inflytande över En sådan reglering behöver dock inte finnas i lag utan bör regleras i förordning. Man kan t.ex. jämföra med ämnet svenska som andraspråk där det i förordning regleras att rektorn beslutar om en elev ska läsa ämnet svenska eller svenska som andraspråk (se 2 kap. 15 § grundskoleförordningen [1994:1194]). För elever som är döva eller hörselskadade, och som därför tagits emot i specialskolan enligt 7 kap. 6 § första stycket 2 skollagen, ska undervis- ningen även fortsättningsvis omfatta ämnet teckenspråk. alltså ingen avvägning av elevens behov. För elever med dövblindhet ska undervisningen i specialskolan inte om- fatta ämnet teckenspråk enligt den nya skollagens nuvarande utformning.