prop · GY03135 · 2011-05-05 00:00:00 — Förslaget om att tillåta fonder med olika andelsklasser kan också leda till ett rikare och mer varierat fondutbud som möjliggör att sparandet bättre kan anpassas till var och ens situation och preferenser. De möjligheter att effektivisera och minska kostnaderna för fondverksamheten som förslagen innebär bör i förlängningen leda till lägre kostnader även för investerare genom lägre avgiftsuttag. Inom ramen för förfarandet vid fusioner, bildande av matarfond och gränsöverskridande verksamhet ges vissa nya uppgifter. I flera fall medför de föreslagna bestämmelserna att det blir korta tidsfrister för inspektionens prövning av ärenden. Kraven på inspektionen kommer också att öka när det gäller samarbete med tillsynsmyndigheter i andra länder. Dessutom kommer införandet av UCITS IV-direktivet att medföra att inspektionen kommer att behöva utfärda omfattande nya föreskrifter. Allt detta medför ett ökat resursbehov för inspektionen. De merkostnader som kan uppstå hos inspektionen får finansieras inom befintliga ramar samt genom avgifter enligt principen om full kostnadstäckning. 17.4Konsekvenser för den svenska fondmarknaden I bilaga 7 till utredningen pekas på några huvudsakliga effekter som förväntas inom fondbranschen av genomförandet av UCITS IV-direktivet. Antalet fonder förväntas minska om fondbolagen kommer att utnyttja de ökade möjligheterna till fondfusion för att rationalisera sitt produktutbud. förväntas minska, om finansiella koncerner kommer att utnyttja direktivets s.k. förvaltningsbolagspass. De förväntade fond- och fondbolagsrationaliseringarna lär medföra att nuvarande administrativa verksamhetsmodeller kommer att omprövas. Konkurrensen mellan fondbolagen inom EU förväntas att öka ytterligare tack vare en enklare och snabbare process för marknadsföring av fonder i annat land Prop. 2010/11:135 inom EES. Genom förslagen om att det ska bli lättare att ändra fondbestämmelserna och möjligt att ha andelsklasser kan fondbolagen på ett bättre sätt anpassa sitt produktutbud så att det stämmer överens med efterfrågan. Sammanfattningsvis kan sägas att de föreslagna lagändringarna gör det möjligt för de svenska fondbolagen att bevara sin konkurrenskraft på marknaden. På så sätt motverkas utflyttning av fonder till andra länder. Kammarrätten i framför att den inte förväntar sig att de föreslagna lagändringarna medför någon större måltillströmning. Emellertid är det kammarrättens erfarenhet av mål från att de i regel rör komplexa regelverk och innehåller tämligen vidlyftiga utredningar, vilket bör beaktas i den fortsatta beredningen av lagstiftningsärendet. Lagförslaget bedöms inte medföra annat än mycket begränsade kostnadsökningar för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Eventuella kostnadsökningar får därför hanteras inom befintliga anslag. framför att regleringar, som i grunden motiveras utifrån ett konsumentskyddsperspektiv, kan påverka de finansiella marknaderna och stabiliteten. Utvecklingen på fondmarknaden under krisen pekar enligt på detta, och det bör därför utredas om det finns stabilitetsmotiv för reglering av fondverksamhet. Regeringen instämmer i att denna frågeställning är intressant att belysa. Emellertid finns det inte utrymme att utföra en sådan analys inom ramen för detta lagstiftningsarbete. Direktivet bedöms inte medföra några konsekvenser på de övriga områden som berörs i 15 § kommittéförordningen. Det finns med andra ord inga uppenbara konsekvenser av betydelse för småföretagen, den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, jämställdheten mellan kvinnor och män eller möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. 18.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument Hänvisningen i andra stycket till UCITS-direktiv har ändrats till att avse UCITS IV-direktivet. 18.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:562) om elektronisk handel och andra informationssamhällets tjänster Punkten 3 i paragrafen har utgått. Bakgrunden till detta är följande. Punkten infördes med anledning av att det i artikel 3.3 och i bilagan till och rådets direktiv /31/EG av om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden anges att artikel 3.12 inte är tillämplig på artikel 44.2 UCITS-direktiv (se prop. 2001/02:150 s. 68). I UCITS IV-direktivet anges att hänvisningar till det upphävda UCITS-direktivet ska anses som hänvisningar till UCITS IV- direktivet och läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga IV (artikel 117). Enligt bilagan motsvaras inte artikel 44.2 UCITS- direktiv av någon artikel i . 18.3Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:46) om investeringsfonder I första stycket 4 och 24 har hänvisningar till UCITS-direktiv ändrats till motsvarande artiklar i det nya UCITS IV-direktivet. Någon ändring i sak avses inte med detta. I första stycket 9 har definitionen av fondföretags hemland anpassats till den nya definition av begreppet som följer av UCITS IV-direktivet. Hemlandet definieras i den nya lydelsen som det land där fondföretaget har sitt tillstånd och det finns någon koppling till förvaltningsbolagets hemland. Ändringen är en förutsättning för det s.k. förvaltningsbolagspasset, som innebär att ett förvaltningsbolag som har tillstånd enligt UCITS IV-direktivet får förvalta ett fondföretag i ett annat Prop. 2010/11:135 land än bolagets hemland. avses i lagen (2004:46) om investeringsfonder (LIF) även vissa utländska fondföretag som inte har tillstånd enligt direktivet (se definitionen i 1 kap. 1 § första stycket 8). Den ändrade definitionen av fondföretags hemland omfattar således även sådana fondföretag. Förslaget har behandlats i avsnitt 5.3. Hänvisningen till direktiv /349/EEG i första stycket 11 har justerats med anledning av en senare ändring av direktivet. Definitionen i första stycket 16 ändras genom att det i den införs en hänvisning till att bedömningen av om ett innehav är kvalificerat ska göras med tillämpning av 1 a §. Förslaget har behandlats i avsnitt 10.3. I första stycket 1720 definieras vad som avses med matarfond, matarfondföretag, mottagarfond och mottagarfondföretag. Definitionerna är utformade med artikel 58.13 i UCITS IV-direktivet som förebild. I enlighet med definitionerna är det endast värdepappersfonder och fondföretag som omfattas av direktivet som kan vara matar- och mottagarfonder respektive matar- och mottagarfondföretag. Vissa av bestämmelserna för matar- och mottagarfonder kan dock, i enlighet med 6 kap. 3 §, bli tillämpliga även på specialfonder. Förslagen har behandlats i avsnitt 8.3 och 8.4.1. Den nya punkten 21 anger att definitionen av reglerad marknad ska motsvara den som anges i lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden. Begreppet används i det nya tredje stycket och 4 kap. 13 §. I första stycket 25 hänvisas till 5 a kap., eftersom medel i en värdepappersfond ska kunna förvaltas även enligt det kapitlet (jfr avsnitt 8). I ett nytt tredje stycke har gjorts ett tillägg till definitionerna av fondföretag, specialfond och värdepappersfond i första stycket 8, 23 och 25, vilket innebär att definitionerna kommer att inbegripa även s.k. börshandlade fonder. Jämför ändringen i 4 kap. 13 §. Förslaget har behandlats i avsnitt 14.2. I övrigt har en redaktionell ändring gjorts i inledningen av paragrafen för att anpassa texten till lagen om värdepappersmarknaden (jfr 1 kap. 5 § den lagen). Paragrafen är ny. Den syftar till att genomföra artikel 2.5 i UCITS IV- direktivet och innebär att ägarprövningsreglerna för fondbolag harmoniseras med dem som gäller för värdepappersbolag. Paragrafen motsvarar i stor utsträckning 1 kap. 5 a § lagen om värdepappers- marknaden. Av första och andra styckena framgår att bedömningen av om ett visst innehav är ett kvalificerat innehav ska göras med tillämpning av vissa bestämmelser om s.k. flaggning i 4 kap. lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument och i föreskrifter som har meddelats med stöd av den lagen. För en närmare redogörelse för de aktuella bestämmelserna hänvisas till prop. 2006/07:65 (avsnitt 7.4.2, 7.4.4, 7.4.5, 7.5, och 7.6 samt författningskommentaren till respektive bestämmelse.) När det gäller hänvisningen till 4 kap. 5 § andra stycket lagen om handel med finansiella instrument så anges i den bestämmelsen bl.a. att en beräkning av antalet aktier eller röstetalet ska grundas på uppgifter som bolaget har offentliggjort enligt 4 kap. 9 § första stycket samma lag. Detta gäller naturligtvis endast om bolaget är skyldigt att offentliggöra sådana uppgifter, dvs. om dess aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad. I fråga om hänvisningen till 4 kap. 12 § 1 lagen om handel med finansiella instrument (aktier som innehas för clearing och avveckling) bör noteras att den korta tid under vilken aktierna får innehas, genom verkställighetsföreskrifter har preciserats till högst från transaktionsdagen (se 4 § 7 förordningen [2007:375] om handel med finansiella instrument samt 12 kap. 9 § föreskrifter [FFFS 2007:17] om verksamhet på marknadsplatser). Av andra stycket framgår att det även finns föreskrifter meddelade med stöd av lagen om handel med finansiella instrument och lagen om värdepappersmarknaden. Sådana föreskrifter finns beträffande marknadsgaranter i 4 § 8 förordningen om handel med finansiella instrument och 6 kap. 1 § 60 förordningen (2007:572) om värdepappers- marknaden samt 12 kap. 5 § föreskrifter om verksamhet på marknadsplatser. I fråga om undantag för vissa moderföretag finns föreskrifter i 4 § 9 förordningen om handel med finansiella instrument och 12 kap. 68 §§ föreskrifter om verksamhet på marknadsplatser. I tredje stycket anges vidare att vissa rösträtter som värdepappersinstitut eller kreditinstitut innehar ska undantas vid bedömningen om värdepappersinstitutets eller kreditinstitutets innehav utgör ett kvalificerat innehav. avses detsamma som i 1 kap. 5 § 27 lagen om värdepappersmarknaden. definieras i 1 kap. 5 § 17 samma lag. För att undantaget ska vara tillämpligt krävs att kreditinstitutet bedriver finansieringsrörelse. Undantag får endast göras för sådana aktier som innehas för sådan verksamhet som avses i 2 kap. 1 § 6 lagen om värdepappersmarknaden, dvs. garantigivning avseende finansiella instrument och placering av finansiella instrument med ett fast åtagande (se prop. 2006/07:115 del 1 För att undantaget ska vara tillämpligt krävs för det första att rösträtten för aktierna inte utnyttjas eller används på annat sätt för att ingripa i emittentens förvaltning. Med att rösträtterna utnyttjas avses att aktierna företräds på en bolagsstämma. Som exempel på att aktier används på annat sätt kan nämnas att innehavaren utövar påtryckningar på styrelsen i ett kreditinstitut på grundval av innehavet. En andra förutsättning för att undantaget ska kunna tillämpas är att aktierna avyttras från förvärvet. Det är inte nödvändigt att göra en prognos avseende hur länge innehavet kommer att vara, men om ettårsfristen har passerats utan att aktierna eller andelarna har avyttrats upphör undantaget att gälla och en ny bedömning av om innehavet är kvalificerat kan bli aktuell. I fjärde stycket anges att undantaget i tredje stycket ska tillämpas även beträffande aktier som innehas av vissa utländska företag under motsvarande förutsättningar som gäller för de svenska företagen. utländskt värdepappersföretag avses ett sådant utländskt företag som i det land där det har sitt säte har tillstånd att driva värdepappersrörelse (se 1 kap. 5 § 25 lagen om värdepappersmarknaden). Vad som är ett utländskt kreditinstitut framgår av 1 kap. 5 § lagen (2004:297) om bank- Förslaget har behandlats i avsnitt 10.3. Ändringen innebär att fondbolag inte längre ska behöva ett särskilt tillstånd för att utföra arbete på uppdrag av någon annan, s.k. insourcing. Bolaget får i stället utföra sådant arbete inom ramen för sitt tillstånd att Det kan således endast röra sig om sådana funktioner som ingår i fondverksamheten. Den fondverksamhet som ett fondbolag har tillstånd att driva består i förvaltning av investeringsfonder, fondadministration samt försäljning och inlösen av fondandelar (jfr definitionen av fondverksamhet i 1 § första stycket 10). Fondbolag som förvaltar värdepappersfonder får vidare, inom ramen för sitt verksamhetstillstånd, förvalta, administrera och sälja/lösa in andelar i fondföretag som omfattas av UCITS IV-direktivet och är etablerade i andra länder inom EES än (jfr 2 kap. 12 och 15 §§). Motsvarande uppgifter ska fondbolag, utan annat tillstånd än verksamhetstillståndet, få utföra på uppdrag av någon annan. Förslaget har behandlats i avsnitt 14.5. Ändringen i andra stycket första strecksatsen innebär att även 2 kap. 20 a och 20 b §§ ska gälla för värdepappersbolag och som driver fondverksamhet. I nämnda lagrum finns bestämmelser om meddelandeförbud och ansvar för den som bryter mot ett Bestämmelserna har ett nära samband med bestämmelsen om uppgiftsskyldighet i 2 kap. 20 §, som redan gäller för bolagen i fråga. Motsvarande bestämmelser finns i annan lagstiftning på finansmarknadsområdet, såsom lagen om värdepappersmarknaden (1 kap. 1214 §§). Hänvisningen till enbart första stycket i 21 § har tagits bort eftersom den paragrafen numera bara består av ett stycke. nya bestämmelserna i 2 kap. 17 och 17 b §§ om krav på organisation av verksamheten och uppföranderegler ska gälla för värdepappersbolag och i deras fondverksamhet. Hänvisningen till 8 kap. i femte strecksatsen har ändrats så att det endast är 8 kap. 27 och 28 §§ som gäller för värdepappersbolag och i deras fondverksamhet. I första stycket har hänvisningen till UCITS-direktiv ändrats till Vidare har texten i första stycket och i det nya tredje stycket anpassats till motsvarande text i lagen om värdepappers- marknaden (4 kap. 1 §). Ändringarna innebär inget nytt i sak. Hänvisningen i första stycket till tillstånd enligt bestämmelserna i . 2010/11:135 direktivet har ändrats till som avses i direktivet. i sitt yttrande ges inte tillstånd enligt direktivet, utan enligt nationell lagstiftning i vilken direktivet genomförs. Lagrådet förordar att hänvisningar till tillstånd enligt direktivet formuleras så att det klart framgår att fråga ska vara om tillstånd enligt nationell lagstiftning som bygger på direktivet och att hänvisningar till direktivet även i övrigt bör ersättas med hänvisningar till en offentlig reglering i andra länder inom EES som bygger på direktivet. Det har dock bedömts lämpligt att hänvisningar till direktivet av det slag som är aktuellt här formuleras så att det är tillstånd som avses i direktivet. Det nu gällande andra stycket har utgått till följd av att motsvarande text UCITS-direktiv inte finns i UCITS IV-direktivet. det senare direktivet ska information om svenska regler som gäller för utländska företags verksamhet i hållas tillgänglig, t.ex. på Bestämmelser om detta bör tas in i Det nya andra stycket reglerar vilka uppgifter en verksamhetsplan ska innehålla, utöver det som anges i första stycket, när ett förvaltningsbolag som omfattas av UCITS IV-direktivet avser att förvalta en Bestämmelsen motsvarar det som anges i artiklarna 17.2 b och 18.2 b i direktivet. Förslaget har behandlats i avsnitt 5.5.1. I den nya paragrafen genomförs det som anges i artiklarna 17.8 och 18.4 i UCITS IV-direktivet. Ett förvaltningsbolag som driver verksamhet i och som avser att ändra något förhållande som angetts i den underrättelse som tagit emot enligt 6 § ska underrätta inspektionen om ändringen. Om bolaget driver verksamhet från filial i ska bolaget underrätta om ändringen minst en månad innan den genomförs. Driver bolaget verksamhet här utan att ha inrättat en filial räcker det att inspektionen underrättas innan Förslaget har behandlats i avsnitt 5.5.1. Paragrafen, som är ny, klargör att ett förvaltningsbolag med tillstånd enligt UCITS IV-direktivet får förvalta en värdepappersfond, om Bestämmelserna i första stycket genomför artikel 20 i UCITS IV-direktivet. En förutsättning för att inspektionen ska godkänna att ett sådant förvaltningsbolag förvaltar en värdepappersfond är att bolaget i sitt hemland har tillstånd att förvalta fondföretag av motsvarande typ som värdepappersfonden i fråga (första stycket 1). Till grund för den bedömningen kommer inspektionen att ha ett intyg som utfärdats av den behöriga myndigheten i förvaltningsbolagets hemland och som anger att bolaget har ett sådant tillstånd att förvalta fondföretag som avses i UCITS IV-direktivet, samt beskriver omfattningen av tillståndet och om det finns några Prop. 2010/11:135 begränsningar när det gäller vilka typer av fondföretag bolaget har tillstånd att förvalta (artiklarna 17.3 och 18.2 i direktivet). Detta intyg ska den utländska behöriga myndigheten, enligt direktivet, ha fogat till den underrättelse om att ett förvaltningsbolag avser att förvalta en värdepappersfond som ska lämnas enligt 6 §. Inspektionen har alltid möjlighet att kontakta den behöriga myndigheten och diskutera eller begära förtydliganden av intyget (artikel 20.2). En annan förutsättning för att ett förvaltningsbolag ska få tillstånd att förvalta en värdepappersfond är att bolaget till inspektionen har lämnat ett avtal som bolaget ska ha ingått med det förvaringsinstitut som avses användas för värdepappersfonden i fråga (jfr 3 kap. 4 §). Avtalet ska bl.a. tillförsäkra förvaringsinstitutet den information som det behöver för att kunna uppfylla de krav som ställs på institutet. Om förvaltningsbolaget har uppdragit åt någon annan att utföra förvaltningen av fonden eller därmed sammanhängande administration ska uppgifter om detta lämnas till inspektionen (första stycket 2). Avtalet och uppgifterna behöver, enligt andra stycket, dock inte lämnas om bolaget förvaltar en värdepappersfond och i samband med ansökan om godkännande av denna förvaltning tidigare lämnat in samma uppgifter. I sådant fall får bolaget i stället hänvisa till den tidigare inlämnade dokumentationen. Bestämmelsen genomför andra stycket i artikel 20.1 i UCITS IV- direktivet. Där talas visserligen om att förvaltningsbolaget förvaltar värdepappersfonder av samma typ . Det som emellertid torde vara relevant är i stället att de handlingar och uppgifter som tidigare lämnats in är desamma som de som skulle lämnats in för godkännande av den aktuella värdepappersfonden. Detta kommer därför till uttryck i lagtexten. Härutöver måste, enligt första stycket 3, de fondbestämmelser för värdepappersfonden i fråga som upprättats uppfylla kraven i LIF. Det är först när fondbestämmelserna godkänts av som värdepappersfonden är etablerad och kan börja förvaltas av förvalt- ningsbolaget. Namnet på förvaltningsbolaget ska anges i fondbestämmelserna (4 kap. 8 § andra stycket 1 jfrt med föreslagna 6 d §). Förvaltningsbolaget godkänns således för att få förvalta värdepappersfonden när fondbestämmelserna godkänns. Något ytterligare beslut om godkännande av förvaltningsbolaget behöver därmed inte fattas enligt förevarande paragraf. Det ska också, enligt första stycket 4, finnas skäl att anta att bolaget kommer att driva verksamheten enligt LIF och andra författningar som gäller för förvaltning av en värdepappersfond. De bestämmelser som avses är sådana som bolaget är skyldigt att följa när det förvaltar en värdepappersfond. Det är bestämmelser som avses i 6 d § och andra bestämmelser som är direkt tillämpliga på bolagets verksamhet i . Ändringar i den dokumentation som lämnats in enligt första stycket 2 ska lämnas till enligt tredje stycket. Bestämmelsen genomför artikel 20.4. Förslaget har behandlats i avsnitt 5.5.2. 6 c § Prop. I paragrafen, som är ny, anges vilka åtgärder ett förvaltningsbolag som förvaltar en värdepappersfond är skyldigt att vidta i . Förslaget syftar till att genomföra artikel 15 i UCITS IV-direktivet. Genom åtgärderna ska bolaget på lämpligt sätt kunna hantera klagomål från investerare och se till att det inte finns några begränsningar för investerare att utöva sina rättigheter på grund av att bolaget är etablerat i ett annat land. Klagomål ska t.ex. få lämnas på svenska. Information ska kunna tillhandahållas på begäran av såväl allmänheten som . I övrigt ska åtgärder vidtas för att kunna göra utbetalningar och lösa in fondandelar. Förslaget har behandlats i avsnitt 5.5.3. Ett förvaltningsbolag som förvaltar en värdepappersfond efter tillstånd enligt bestämmelserna i 6 b § ska följa de svenska bestämmelser som gäller för fonden. Vilka regelområden som ska anses hänförliga till fonden, och inte till bolagets verksamhet i övrigt, anges i artikel 19.3 i UCITS IV-direktivet. I LIF motsvaras dessa regelområden av de allmänna bestämmelser för investeringsfonder som anges i 4 kap., utom såvitt avser bestämmelserna i det kapitlet om uppdragsavtal, och bestämmelserna om förvaltning av värdepappersfonder i 5 kap., utom såvitt avser det som där anges om riskhanteringssystem. Bestämmelser om uppdragsavtal och riskhanteringssystem är i stället hänförliga till förvaltningsbolagets verksamhet och bolaget ska därmed följa de regler som gäller i dess hemland (artikel 19.1 i direktivet). Förvaltningsbolaget ska i följa bestämmelserna i 2 kap. 15 c § om marknadsföring i andra länder inom EES och 5 a kap. om matarfonder och mottagarfonder. Vidare ska förvaltningsbolaget i följa bestämmelser i 8 och 9 kap. om fusion, delning och ombildning samt om upphörande och över- låtelse av förvaltningen av en värdepappersfond. Även bestämmelserna i 3 kap. om förvaringsinstitut ska gälla för en värdepappersfond som förvaltas av ett förvaltningsbolag. Detta framgår inte uttryckligen av den uppräkning av regelområden som finns i artikel 19.3 i direktivet, men är en följd av att såväl fond som förvaringsinstitut finns i och skulle också kunna sägas vara en del av reglerna för fondens etablering (artikel 19.3 a). Flera av de uppräknade paragraferna gäller för såväl specialfonder som värdepappersfonder. Eftersom ett förvaltningsbolag endast får förvalta värdepappersfonder i gäller bestämmelserna i de delar som de avser värdepappersfonder. I andra stycket klargörs att när det i 9 kap. 1 § talas om den situation att har återkallat ett fondbolags tillstånd ska detta för förvaltningsbolagets del i stället avse situationer när tillståndet återkallats av hemlandsmyndigheten eller när inspektionen beslutat att bolaget inte längre får förvalta en värdepappersfond. Inspektionen har inte möjlighet att återkalla ett förvaltningsbolags verksamhetstillstånd. Förslaget har behandlats i avsnitt 5.3.4. Paragrafen har ändrats för att genomföra de nya reglerna i UCITS IV- direktivet om marknadsföring av fondföretag i andra länder inom EES än företagets hemland (se artikel 93 i direktivet). omfattas av direktivet och avser att marknadsföra andelar i företaget i ska enligt direktivet lämna en skriftlig underrättelse om detta till den behöriga myndigheten i hemlandet. underrättelsen till och meddela fondföretaget om att så har skett. Från och med den dag fondföretaget meddelats att underrättelsen överlämnats till får företaget inleda I första stycket anges marknadsföringen i får inledas. artikel 93.3 tredje stycket andra meningen i direktivet. således inga marknadsföringsåtgärder vidtas här i landet. tidigareläggning av underrättelsepliktens inträde jämfört med gällande Det kan här anmärkas att det ligger i sakens natur att de fondföretag som underrättat om sin marknadsföring här i landet även får sälja andelar i företaget här. I andra stycket har nuvarande första stycket 2 införts. vidtagits på ett korrekt sätt är en fråga för tillsyn efter det att verksamheten fått inledas. inte, som tidigare, förbjuda att verksamheten får inledas om åtgärderna Av de nya bestämmelserna i tredje stycket framgår att fondföretaget ska underrätta om ändringar som rör marknads- föringen av företagets andelar i och som angetts i underrättelsen Detta ska ske innan ändringen genomförs. Fondföretaget ska även underrätta om ändringar i de