prop · GY0353 · 2011-01-12 00:00:00 — Delägare i bolaget är även ., ett av världens ledande programutvecklings- och forsknings- företag inom GIS, samt marknadens största leverantör av GIS-lösningar. tillhandahåller egenutvecklade GIS-lösningar in- riktade mot områdena väg och transport, skog och offentlig verksamhet. Bolaget är också återförsäljare av kartdata och tredjepartsprodukter från MapInfo, ESRI och ESPA. Bolaget ingår i den börsnoterade . tillhandahåller datasystem, bl.a. GIS-lösningar, för den kom- munaltekniska marknaden. Bolaget säljer egenutvecklade programvaror och är återförsäljare av externa produkter. ingår som ett dotter- bolag i Decernogruppen. Addnode har träffat av- tal om att förvärva samtliga aktier i och . Avgränsning av verksamhet samverkan mellan myndigheter Utredaren har i sitt betänkande föreslagit att den myndighetssamverkan som sker mellan Försvarsmakten och Lantmäteriets division Metria vid en bolagisering av Metria ska föras över till myndighetsdelen av Lant- mäteriet. Försvarsmakten har i sitt remissyttrande tillstyrkt en bolagi- sering under förutsättning av att denna samverkan förs över till Lantmäteriets myndighetsdel. Regeringen delar bedömningen att den samverkan som sker mellan Försvarsmakten och Lantmäteriet lämpligen också fortsättningsvis bör bedrivas i myndighetsform. Flera remissinstanser lyfter fram frågor om avgränsningen av Lantmäteriets framtida verksamhet, dvs. vilken omfattning myndighets- åtagandet ska ha framgent. Härvid betonas vikten av att verksamheten avgränsas på ett tydligt sätt. En därmed sammanhängande fråga är vilken verksamhet som ska ingå i det nya bolaget. Regeringen finner att den mer detaljerade avgränsningen av såväl de uppgifter som myndigheten ska fullgöra som den närmare avgränsningen av det framtida bolagets verksamhet måste klarläggas inom ramen för den fortsatta beredningen av detta bolagiseringsärende. Den särskilda utredare som har att fullfölja arbetet med en bolagisering har bl.a. i uppgift att tydlig- göra dessa gränser. Regeringen vill emellertid redan nu framhålla att det är angeläget att det nya bolagets verksamhet avgränsas på ett sådant sätt att det kommer att finnas affärsmässiga förutsättningar för bolaget att långsiktigt verka och utvecklas på en konkurrensutsatt marknad. Det är också angeläget att Lantmäteriets verksamhet tydliggörs på ett sådant sätt att bolaget och andra aktörer på marknaden inte kommer att uppfatta Lantmäteriet som en konkurrent. Regeringen avser därför att i myndighetens instruktion närmare begränsa och förtydliga Lantmäteriets kvarvarande bemyndi- gande att utföra uppdragsverksamhet. En särskild fråga som framförallt lyfts fram av är frågan om myndighetssamverkan. , Lantmäteriet och länsstyrelserna har ett gemensamt ansvar för insamling, registrering, presentation och analys av frågor som hänger samman med det svenska områdesskyddet dvs. framförallt de områden som omfattas av bestäm- melserna i 7 kap. . Dessa uppgifter har i sin tur ett nära sam- band med EU-direktivet och rådets direktiv /2/EG av om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire). Regeringen har redovisat sin syn på frågan om samverkan mellan myndigheter i propositionen Offentlig förvaltning för demokrati, del- aktighet och tillväxt (prop. 2009/10:175). Av propositionen framgår bl.a. att regeringens arbete med att utveckla en tydligare och mer ändamåls- enlig myndighetsorganisation kommer att drivas vidare. Regeringen framhåller att specialiseringen och sektoriseringen inom förvaltningen inte får leda till fragmentering och bristande helhetssyn. För att motverka sådana tendenser bör förutsättningarna för statlig samordning och samverkan mellan myndigheter och sektorer förbättras på både nationell och regional nivå. En påtaglig effekt av de förändringar av myndighetsstrukturen som har ägt rum under är att antalet myndigheter har minskat kraftigt. Ett viktigt syfte med organisationsförändringarna har varit att öka rättssäkerheten och inte minst effektiviteten. Att skapa större och färre myndigheter med vidgade uppdrag har också bidragit till att skapa förutsättningar för en minskad sektorisering och fragmentering samt bättre förutsättningar för samverkan och anläggande av ett helhets- perspektiv. Den storleksrationalisering som har ägt rum inom statsförvaltningen kan emellertid inte drivas alltför långt. ska naturligtvis inte olika myndigheters verksamheter följa helt stuprörsutformade linjer. Även för relativt stora myndigheter kommer det att finnas behov av att samverka med andra myndigheter för att därigenom på det kvalitativt bästa och mest effektiva sättet utföra sina respektive samhälleliga uppgifter. Det är således regeringens uppfattning att myndigheterna även i fram- tiden ska samordna sina verksamheter och samverka med varandra för att undvika sektorisering samt skapa bättre förutsättningar för att åstad- komma en helhetssyn. Regeringen finner att frågan om vilken eller vilka av de samverkansprojekt som bedrivs mellan Lantmäteriet genom Metria och andra myndigheter som ska kvarstå inom Lantmäteriets myndighetsdel får bestämmas inom ramen för den fortsatta bolagi- seringsprocessen. är ett av staten helägt bolag som enligt sin bolags- ordning ska bedriva verksamhet utomlands inom fastighetsområdet, mätnings- och kartläggningsområdet samt annan därmed förenlig verk- samhet. Bolaget ska enligt bolagsordningen i första hand utnyttja resurser från Lantmäteriet. har att bedriva verksamhet som i viss utsträckning sammanfaller med den som Metria bedriver. Skillnaden är framför- allt den att enbart har att bedriva verksamhet utanför landets gränser. En annan avgörande skillnad är den att Swedesurveys uppgift till stor del avser att marknadsföra Lantmäteriets tjänster utom- lands och att bolaget, vid uppdragens utförande, har att i huvudsak ut- nyttja resurser från Lantmäteriet. Fråga är om det vid en bolagisering av delar av Metrias verksamhet finns skäl att samordna den med Swedesurveys. Den slutsats som måste dras med utgångspunkt i den ökade frihetsgrad som en bolagisering av Metrias verksamhet syftar till att åstadkomma är att någon integrering av verksamheten i Swedesurvey varken är möjlig eller lämplig. Den från Lantmäteriet bolagiserade verksamheten ska bedrivas på strikt kommer- siella och konkurrensneutrala villkor. Någon sammanlänkning med ett bolag som vid sin utlandsbedrivna verksamhet har att anlita personal från Lantmäteriet bör därför inte ske. En sådan sammanlänkning skulle under- minera konkurrenternas och marknadens förtroende för det nya bolaget. Även den omständigheten att Metrias och Swedesurveys verksamheter vänder sig mot olika marknader talar för att den del av Lantmäteriets verksamhet som ska bolagiseras bör bedrivas inom ramen för ett eget, självständigt nytt bolag. Frågan uppkommer då om den kompetens som ska nyttja i sin verksamhet finns kvar inom Lantmäteriet efter bolagise- ringen. Avsedd kompetens finns främst inom den verksamhet som är specifik för det svenska fastighetssystemet, dvs. inom Lantmäteriets kärnverksamhet (fastighetsbildning/fastighetsindelning, inskrivning och informationsförsörjning). Denna verksamhet är inte föremål för bolagi- samarbetar också med andra konsultföretag och Prop. 2010/11:53 myndigheter när Lantmäteriet saknar den kompetens som bolaget Sammanfattning av regeringens skäl för en bolagisering I syfte att renodla verksamhetsformerna inom statsförvaltningen har regering och riksdag tidigare fastslagit följande generella kriterier för när en affärsverksamhet inom en myndighet kan bedömas vara aktuell för ombildning till aktiebolagsform (prop. 1992/93:100 bil. 1, bet. FiU10 och bet. FiU20, rskr. 1992/93:189): verksamheten är av betydande omfattning, verksamheten styrs inte primärt av politiska uppgifter och mål, verksamheten bedrivs under fungerande konkurrensvillkor, verksamheten har kommersiella förutsättningar och är oberoende av direkta anslagsmedel, och verksamheten innebär ingen myndighetsutövning. Enligt affärsverksamhet hos förvaltningsmyndigheterna (1992) som låg till grund för och regeringens ställningstagande är det rimligt att utgå från att det föreligger en fungerande konkurrens om det finns flera leverantörs- alternativ inom eller utom och köparen fritt kan välja leverantör och att leveranstvång inte förekommer. Regeringen anser att övervägande skäl talar för en bolagisering av delar av Metrias verksamhet. Verksamheten bör bedrivas i ett nytt själv- ständigt aktiebolag. En bolagisering innebär att förutsättningarna för konkurrensneutralitet på marknaden ökar och att grunden för misstankar om korssubventionering elimineras. Med en bättre fungerande marknad ökar kraven på utveckling av effektivitet och produktivitet i verksam- heten. En fungerande konkurrens leder till ett effektivare resursut- nyttjande, vilket kommer samhället till del i form av lägre priser och högre kvalitet. Verksamheten uppfyller också samtliga de kriterier som riksdag och regering har ställt upp för när en affärsverksamhet inom en myn- dighet kan bedömas vara aktuell för ombildning till aktiebolagsform. Den nya verksamhetsformen skulle vidare innebära ett utökat mandat att fatta strategiska beslut om verksamhetens inriktning som mer motsvarar vad som gäller för branschen i övrigt. Det skulle därmed bli lättare för Metria att bedriva verksamhet på nya marknader. Regeringen anser också att en bolagisering av verksamheten ger goda förutsättningar att skapa ett effektivt och lönsamt företag med förbättrade möjligheter för verksamheten att utvecklas. Regeringen föreslår därför att delar av verksamheten vid Metria förs över till ett av staten direkt helägt aktiebolag. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2008/09:1, utgiftsområde 24) redogjort för att regeringen gör en genomgång av alla statligt ägda företag för att pröva skälen för fortsatt statligt ägande. Även det här föreslagna bolaget kommer att omfattas av regeringens genom- gång och löpande översyn av kapitalstrukturen. Bolagiseringen beräknas kunna genomföras tidigast . Den särskilda utredaren uppskattar i sitt betänkande (SOU 2010:3) att Lantmäteriets omställningskostnader kommer att uppgå till ca fördelat över 20112013 vilket belastar myn- dighetens anslag. Uppskattningen baseras på att bolagiseringen sker och är behäftad med osäkerhet eftersom gränsdragningen mellan vad som är omställningskostnad respektive investering i verksam- heten inte är entydig. De huvudområden som kostnaderna omfattar är ekonomiadministration, personaladministration, IT-system, marknads- aktiviteter och kommunikation. Bolagiseringen av delar av Metria innebär att verksamhetens tillgångar och skulder förs över från Lantmäteriet till det av staten helägda bolaget. Som en konsekvens av denna överföring inom staten uppstår ett under- skott i Lantmäteriets myndighetskapital som behöver täckas. Under- skottet uppgår enligt Lantmäteriet till ca . Därutöver uppkommer vissa omställningskostnader som enligt Lantmäteriet uppgår till ca som bärs av det nya bolaget. Lantmäteriet har ett balanserat underskott i uppdrags- verksamheten. /10 var detta underskott för den icke fastighetsbildningsanknutna uppdragsverksamheten ca 35 miljoner kro- nor, varav ca är att hänföra till Division Metria. Av dessa har ca uppstått i de verk- samheter som ska bolagiseras, varför de förs över till bolaget. Arbetet med omställning pågår kontinuerligt inom såväl Lantmäteriet som Metria. Regeringen föreslår att en bolagisering sker tidigast . Detta innebär att vissa omställningskostnader kommer att vara omhändertagna innan bolagiseringen sker. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att förbereda genomförandet av bolagiseringen (dir. 2010:101). Uppdraget omfattar bl.a. att uppdatera den finansiella värdering som gjordes av den tidigare utredaren (dir. 2009:86), att närmare precisera och avgränsa den verksamhet som ska omfattas av bolagise- ringen, att utarbeta förslag till överlåtelseavtal mellan staten och bolaget samt att utarbeta förslag till eventuella övergångslösningar i samband med att verksamheten förs över från staten till bolaget. 4.2Det nya bolagets verksamhet Regeringens bedömning: Det nybildade bolaget bör leverera tjänster och produkter inom områdena geografisk information, fastighets- information och geografisk informationsteknik samt därmed förenlig verksamhet. Utredarens bedömning överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Remissinstanserna: De remissinstanser som har uttalat sig i dessa delar Prop. 2010/11:53 har inget i sak att erinra mot utredningens bedömning. Skälen för regeringens bedömning: Den fortsatta marknadsut- vecklingen behöver ett tillskott i form av den kompetens och marknads- position som Metria besitter, men utifrån en konkurrensneutral plattform där övriga marknadsaktörer är förvissade om att Metria agerar på samma villkor som de själva. En positiv utveckling för Metria utanför Lantmäte- riet fyller en viktig funktion för regeringens ambitioner att vidareutveckla tillämpningen och upptagningen i samhället av geodatabaserade tjänster med högt förädlingsvärde. Det nya bolagets verksamhet kommer att ge Metria möjlighet att utvecklas som leverantör av tjänster och produkter. Utredaren har föreslagit att även fastighetsrättslig verksamhet ska ingå i bolagets verksamhet. Regeringens uppfattning är att verksamhetens in- riktning bör avgränsas i huvudsak till den verksamhet som bedrivs inom Metria . Avgränsningen av verksamheten bör också ske på en över- gripande nivå. Att alltför detaljerat peka ut ett specifikt område riskerar att tas som intäkt för att andra uppgifter inom verksamhetsområdet inte får bedrivas. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppgift att genomföra en bolagisering av delar av Metrias verksamhet se avsnitt 4.1. Utredaren ska bl.a. närmare preci- sera och avgränsa den verksamhet som ska omfattas av bolagiseringen. I den mån Metria bedriver konsultbaserad konkurrensutsatt verksamhet inom det fastighetsrättsliga området bör, enligt regeringens uppfattning, denna verksamhet ingå i de uppgifter som det nya bolaget ska kunna bedriva. Verksamheten får därvid anses ingå i begreppet därmed för- enlig verksamhet". 4.3Överföring av tillgångar och skulder Regeringens förslag: godkänner följande riktlinjer. De till- gångar och skulder som hör till delar av verksamheten vid Lantmäteriets division Metria förs över till ett av staten direkt helägt aktiebolag. Till- gångarna förs över till marknadsvärde. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Några remissinstanser, bl.a. Ekonomistyrnings- verket, har kommenterat dessa frågor. Verket framhåller att vissa finansi- ella förhållanden behöver klargöras innan verksamheten bolagiseras. m.fl. tar upp frågan om hur uppdragsverksamhetens balanserade underskott ska hanteras. anser att detta enbart är en budgetteknisk fråga. Företagarna betonar vikten av att till- gångarna inte värderas på ett för Metria fördelaktigt sätt. Då riskerar små privata aktörer att få det mycket svårt att hävda sig på marknaden. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att bolagiseringen bör genomföras på följande sätt. De tillgångar som hör till verksamheten vid Metria överlåts till mark- nadsvärde till bolaget, som också övertar de till verksamheten hänförliga skulderna. Överlåtelsen kan ske genom en apportemission. Avsikten är att skapa ett betydande fritt eget kapital för att säkerställa tillfreds- ställande finansiell stabilitet. Med de till verksamheten hänförliga skulderna avses kortfristiga skulder såsom leverantörsskulder etc. gäller skulder för anläggningstillgångar utgörs de av lån i Riksgälds- kontoret, som Lantmäteriet löser i samband med överlåtelsen av verk- Dessa lån övertas således inte av bolaget. Regeringen kommer senare att, inom ramen för bemyndi- gande, välja det sätt att genomföra bolagiseringen på som regeringen då bedömer som det mest lämpliga. Utredaren lät oberoende konsulter värdera verksamheten vid Metria. Utredaren har i uppdrag att uppdatera denna Det kommer också att finnas en detaljerad redovisning av till- gångar och skulder i Metria inför bolagiseringen. På grund av den tid som förflyter mellan gjorda analyser och genom- förande av bolagsbildningen samt förändringar som kan ske inom denna tidsram kommer värderingen av verksamheten att förändras. därför inte att fastställa det slutliga aktiekapitalets storlek och Det bör vara en uppgift för regeringen att fast- Vid den slutliga utformningen av kapitalstrukturen, som kommer att ske med iakttagande av EUF-fördragets regler om statsstöd, avser regeringen att ha följande utgångspunkter: bolaget ska ges en tillfredsställande finansiell stabilitet, och bolagets finansiella mål ska fastställas utifrån marknadsmässiga be- dömningar med beaktande av verksamhetens förutsättningar. Den finansiella analys som har genomförts av oberoende konsulter inom ramen för utredningens uppdrag (SOU 2010:3) visar att det nya bolaget kan ges en betryggande finansiell ställning. Genom att genom- föra bolagiseringen på det sätt som beskrivs ovan bedömer regeringen att det nya bolaget får en god soliditet och rimliga finansiella förutsättningar för att möta risker i form av svängningar på marknaden. Någon skuld för tjänstepensioner bör inte föras över till det nya bolaget, medan åtaganden för pensionsersättningar kan föras över och åtaganden för delpensioner bör föras över, se vidare avsnitt 4.4. Överlåtelsen av tillgångar och skulder kommer att regleras i ett avtal mellan staten och det nya bolaget. Regeringens bedömning: Någon skuld för tjänstepensioner som Lant- mäteriet har betalat för bör inte föras över till det nya bolaget. Åtaganden för pensionsersättningar bör antingen kvarstå hos Lantmäte- riet eller övertas av bolaget, medan ansvaret för delpensioner bör övertas av bolaget i samband med att anställningarna övergår. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens bedöm- ning. Remissinstanserna: De remissinstanser som har uttalat sig i dessa delar har inget i sak att erinra mot utredningens förslag om pensions- skulden. vill uppmärksamma regeringen på att det vid övergång av verksamhet, när frågan avser redan beviljade delpensioner med stöd av det statliga delpensionsavtalet att dessa vanligen hanteras Prop. 2010/11:53 som beviljade tjänstledigheter i övrigt. Detta betyder att beviljade del- pensioner övergår till förvärvaren med den tidsperiod och till den omfattning som överlåtaren har fattat beslut om. Mot bakgrund av de nya reglerna om anslagsmässig kostnadsföring har Lantmäteriet därmed redan tagit delpensionskostnaden för hela den tidsrymd delpensions- beslutet avser. påtalar vidare att det är rimligt att bolaget kompenserar Lantmäteriet för de delpensionskostnader som är förknippade med kvarstående tid i delpension hos bolaget efter övergång. (), numera , anger att anställda som uppbär delpension vid en verksamhetsövergång har möjlighet att bli beviljad personlig statlig pensionsrätt. Den anställde fortsätter då att omfattas av förmånerna enligt statens avtalsförsäkringar. Bolaget tryggar i sådana fall delpensionen genom avsättningar i den egna balansräkningen och finansierar delpensionärens övriga förmåner genom premiebetalning till SPV. Verket anger vidare att om det för en verksamhetsövergång finns anställda som är sjuka så bör dessa beviljas personlig pensionsrätt. Bolaget kan ansöka om personlig statlig pensionsrätt hos SPV för de anställda som berörs. Skälen för regeringens bedömning: Lantmäteriet finansierar den för- månsbestämda tjänstepensionen genom att betala till SPV som redovisar premierna på en inkomsttitel. Inbetalda disponeras inte av SPV utan tillförs statsbudgeten. Pensionsåtagandet säkras ytterst av statens beskattningsrätt, varför det inte finns någon risk för åtagandets fullgörande. Det innebär att det inte finns någon pensionsskuld för tjänstepensioner hos Lantmäteriet som bör föras över till bolaget. Däremot har Lantmäteriet åtaganden för pensionsersättningar och del- pensioner. Vid en bolagisering kan åtaganden för pensionsersättningar antingen kvarstå hos Lantmäteriet eller övertas och fortsätta att skuld- föras av bolaget, alternativt lösas in med engångspremier hos SPV. Ansvaret för delpensioner bör övertas av bolaget i samband med att anställningarna övergår. Bolaget bör trygga utfästelserna för delpensioner genom skuldföring. Det är inte lämpligt med ett inlösensförfarande hos SPV för del- pensioner, då det är svårt att beräkna en relevant engångspremie eftersom förmånens storlek påverkas dels av förändringar i den fasta lönen, dels av förändringar i arbetstidsminskningen. Regeringens bedömning: Vid överföring av verksamhet till det berörda bolaget bör 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd beaktas. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens be- dömning. Remissinstanserna: De remissinstanser som har yttrat sig i denna del delar i huvudsak utredningens slutsatser. påpekar att det i 6 b § lagen (1994:1809) om anställningsskydd, förkortad LAS, görs undantag beträffande ålders-, invaliditets- och efterlevandeförmåner. Något motsvarande undantag finns inte i 28 § lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, MBL, som reglerar verkan av kollektivavtal. Det nya bolaget bör därför reglera hanteringen av trygghetsavtal, pensioner samt trygghetsförmåner i kollektivavtal för att inte riskera att de statliga avtalen blir bindande för bolaget. Bolaget har möjlighet att välja vilken arbetsgivarorganisation man vill tillhöra. synes vara en möjlig arbetsgivarorganisation för det nya bolaget, vilket skulle underlätta övergången avseende kollektivavtalsförmåner och villkor. betonar också vikten av ortens betydelse vid över- gång av verksamhet. En anställd som erbjuds anställning på en annan ort och tackar nej till övergången blir kvar hos överlåtaren, Lantmäteriet, och riskerar att där sägas upp på grund av arbetsbrist. I detta fall omfattas arbetstagaren av trygghetsavtalet vilket kan medföra kostnader för Lant- mäteriet, i synnerhet avseende pensionsersättningar. uppmärksammar de organisatoriska riskerna med ett alltför snabbt genomförande. Förbundet anser att en för kort tidsplan för genomförandet kan medföra risker för att det nya bolaget får ägna tid och kraft åt att lösa interna problem. Organisationsfrågorna bör därför vara lösta innan verksamheten bolagiseras. Skälen för regeringens bedömning: Den av utredningen genomförda personalmässiga konsekvensanalysen utgår från att bolagisering av den aktuella verksamheten vid Lantmäteriet är att betrakta som övergång av verksamhet. Överföring av verksamhet till annan huvudman förutsätter förhand- lingar och överenskommelser med berörd huvudman. Vid övergång av verksamhet gäller de regler som anges i 6 b § lagen (1982:80) om an- ställningsskydd (LAS). har i sitt remissvar betonat vikten av ortens be- tydelse vid övergång av verksamhet. Anställda som väljer att inte följa med till bolaget på grund av anställningsort blir kvar hos Lantmäteriet och riskerar att där sägas upp på grund av arbetsbrist. I detta fall omfattas arbetstagaren av trygghetsavtalet vilket kan medföra kostnader för Lant- mäteriet, i synnerhet avseende pensionsersättningar. Dessa kostnader kommer i förekommande fall att påverka Lantmäteriets omställnings- kostnader för bolagiseringen. Regeringen avser att i propositionen om vårtilläggsbudget återkomma till med de omställ- ningskostnader som uppstår i samband med bolagiseringen (se vidare avsnitt 5). Den särskilda utredaren uppskattar i sitt betänkande (SOU 2010:3) att Lantmäteriets omställningskostnader kommer att uppgå till ca fördelat över 2011 2013 vilket belastar myn- dighetens anslag. Uppskattningen baseras på att bolagiseringen sker och är behäftad med osäkerhet eftersom gränsdragningen mellan vad som är omställningskostnad respektive investering i verksam- heten inte är entydig.