prop · GZ039 · 2011-09-20 00:00:00 — Till de 34 sjuksköterskor som fått svensk sjuksköterskelegitimation mellan och ska det läggas 146 sökande med utbildning från tredjeland, som fått avslag på sin prövning.257 Enligt handläggare på beror avslag på att prövningen visat att den sökande inte har en sjuksköterskeutbildning som till nivå, längd och innehåll överensstämmer med den svenska utbildningen, alternativt att den sökande har en direktutbildning till barnmorska eller ett sjuksköterskeyrke som i kräver specialistutbildning258. Kompletteringsprogrammet för sjuksköterskor består av svenska, medicinskt kunskapsprov, kurs i samhälls- och författningskunskap, minst tre månaders praktik och minst två veckors så kallad hospitering259 på vårdcentral. Det medicinska kunskapsprovet ges vid fyra tillfällen (februari, maj, ). En sökande kan bli godkänd på delar av provet, och får då göra om enbart de delar han eller hon blivit underkänd på. 256Till denna grupp ska också läggas två sökande vars villkor för legitimation består av krav på språkkunskaper och författningskursen. Dessa sökande har troligen verkat i svensk sjukvård inom ramen för ett eller flera förordnanden, något som kan räkna som motsvarande provtjänstgöring. 257Riksrevisionens registerbeställning från . 258Sådana yrken får i endast utövas av personer som efter sjuksköterskeutbildning vidareutbildat sig till barnmorska eller t.ex. narkossjuksköterska. 259Hospiteringen sker i primärvården och syftar till att den sökande ska få insyn i verksamheten. Genomförd hospitering intygas av den sökandes handledare. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning De allra flesta (26 av 28 sökande som gör praktik, ) får göra tre månaders praktik. Praktiken fördelas på två månaders medicinsk eller kirurgisk avdelning, samt en månad på geriatrisk avdelning. I två fall har beslutat om fem månaders praktik. I dessa fall har de sökande gjort vardera på medicinsk och kirurgisk avdelning, samt en månad på geriatrisk avdelning. I den mån praktiken visar på att ytterligare praktik behövs, kan fatta beslut om sådan. Det har bara skett i två fall.260 Tid för legitimationsfasen för läkare med utländsk utbildning Legitimationsfasen är densamma oavsett om den sökande är utbildad i tredjeland eller inom EU/EES/. Legitimationsfasen går snabbare för sökande med utbildning från tredjeland (se tabell V). Skillnaden i tidsutfall har förklarats av vakanser bland de handläggare som arbetar med ansökningar från sökande utbildade i EU/EES/Schweiz261. Tabell V. Tid för legitimationsfasen för läkare med utländsk utbildning (antal kalenderdagar) Källa: registerbeställning av 457 akter för läkare utbildade i tredjeland och 2 269 akter för läkare utbildade i EU/EES/. Den första delen av legitimationsfasen räknas från att ansökan om legitimation inkommer till att har fattat beslut om legitimation. Den andra delen räknas från beslut om legitimation till att beslutet har Uppgift 0 ska utläsas som att ärendet hanteras som det inkommer, alternativt hanteras inom ett delmoment inom en och . 260Riksrevisionens granskning av 34 akter för sjuksköterskor utbildade i tredjeland. 261Intervju med företrädare för ledning . Enligt uppgift har bemanningen ändrats fr.o.m. , varför tiderna för legitimationsfasen för sökande från EU/EES/ numera är kortare. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Tid för legitimationsfasen för sjuksköterskor med utländsk utbildning Legitimationsfasen är densamma oavsett om den sökande har en sjuksköterskeutbildning från tredjeland eller från EU/EES/. Av tabell VI framgår att den totala legitimationsfasen går något snabbare för sökande med en utbildning från tredjeland än för sökande från EU/EES/. Att sökande från EU/EES/får vänta något längre på beslut beror på antal ärenden i förhållande till tillgängliga handläggare.262 Tid för legitimationsfasen för sjuksköterskor med utländsk utbildning (antal kalenderdagar) Källa: registerbeställning av 34 akter för sjuksköterskor utbildade i tredjeland och 554 akter för sjuksköterskor utbildade i EU/EES/. Den första delen av legitimationsfasen räknas från att ansökan om legitimation inkommer till att har fattat beslut om legitimation. Den andra delen räknas från beslut om legitimation till att beslutet har expedierats. Uppgift 0 ska utläsas som att ärendet hanteras som det inkommer, alternativt hanteras inom ett delmoment inom en och . 262 Intervjuer med företrädare för ledning . Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Utöver vad som framgår av uppdrag i regleringsbrev (se avsnitt 4.1) anordnar de nio lärosäten som ingår i enkätundersökning även följande kompletterande utbildningar för vilka finansiering via anslag i regleringsbrev inte ges: : Kompletterande utbildning för utländska psykologer, utbildning för arbetslösa utländska ekonomer (). : Svenska som andraspråk för utländska akademiker med inriktning mot samhälle och arbetsliv (60 högskolepoäng), Svenska för utländska akademiker samt Projekt ().263 : Aspirantutbildning med allmän inriktning (60 högskolepoäng). : Aspirantutbildning allmän inriktning och förvaltningsinriktning (30-120 högskolepoäng beroende på studentens behov). : Högre praktisk förvaltningskunskap för invandrade akademiker (60 högskolepoäng). 263 Uppdragsutbildning som även anordnas på vissa andra lärosäten. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Vissa utbildningar anordnas enligt särskilda regeringsuppdrag bedrevs vid 13 lärosäten en så kallad aspirantutbildning för arbetslösa akademiker med utländsk bakgrund med finansiering för cirka 1 250 utbildningsplatser per år.264 fattade regeringen återigen ett beslut om att genomföra aspirantutbildningar. fick och uppdraget, och efter en särskild ansökan även lärosäten bedriver fortfarande aspirantutbildningar men numera utan särskilt regeringsuppdrag och särskilda medel. I stället bedrivs dessa utbildningar med den ersättning som lärosätena får enligt det ordinarie resurstilldelningssystemet.266 konstaterar i en utvärdering av aspirantutbildningarna, även den , att det är ställt utom tvivel att det är inom den högre utbildningen och högskolan som invandrade akademiker bäst finner vägarna till den svenska arbetsmarknaden. Till rekommendationer hör bland annat att göra de kompletterande utbildningarna till en reguljär verksamhet inom högskolan, samt att ändra reglerna för studiefinansiering så att invandrade akademiker får realistiska förutsättningar för att bedriva kompletterande utbildning.267 Kompletterande högskoleutbildningar kan finansieras på olika sätt Det förekommer att kompletterande högskoleutbildningar finansieras på andra sätt än genom uppdrag i regleringsbrev. Ett exempel är Högre kurs i praktisk förvaltningskunskap (60 högskolepoäng) för utländska akademiker, som anordnas på eget initiativ och med egen finansiering av . Utbildningen, som startades tillfördes dock, efter särskilt yrkande, i regleringsbreven . Syftet med utbildningen är att öka möjligheterna för akademiker med utländsk bakgrund 264Med stöd av förordningen (1995:889) om en särskild teoretisk och praktisk utbildning vid universitet och högskolor. Av platserna förfogade över 600 och över 200 medan övriga lärosäten, däribland , förfogade över 100 platser vardera. Invandrarakademi och aspirantutbildning erfarenheter av kompletterande utbildning för invandrade akademiker (Rapport 2006:35 R), s. 9. 266Malmö högskola har tre olika inriktningar (allmän inriktning, förvaltningsinriktning och lärarinriktning, 60 högskolepoäng). I finns en allmän inriktning (60 högskolepoäng) och i en inriktning mot svenska som andraspråk för akademiker med inriktning mot samhälle och arbetsliv (60 högskolepoäng). Invandrarakademi och aspirantutbildning erfarenheter av kompletterande utbildning för invandrade akademiker (Rapport 2006:35 R), s. 6. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning att arbeta som kvalificerade handläggare inom statlig förvaltning.268 och har tidigare haft en liknande utbildning som avslutades när regeringens särskilda finansiering 2006 - 2007 upphörde. Ett annat exempel är Tilläggsutbildningen för utländska veterinärer från länder utanför EES-området (). anordnas av SLU i på uppdrag av , som är behörig myndighet för utfärdande av svensk veterinärlegitimation.269 Enskilda utbildningsanordnare och andra aktörer Även vissa enskilda utbildningsanordnare och andra aktörer anordnar kompletterande utbildningar eller motsvarande för utländska akademiker. Dessa är ofta en kombination av högskole- och arbetsmarknadsutbildningar (uppdragsutbildningar) som upphandlas av Arbetsförmedlingen, och de omfattas vanligtvis inte av förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning. Ett exempel är Projekt , som drivs av i med finansiering från Arbetsförmedlingen och Svenska ESF-rådet.270 268För att kunna söka till utbildningen, som berättigar till studiemedel, krävs det att man har en avslutad utländsk högskoleutbildning, har läst kurs/kurser motsvarande minst 30 högskolepoäng på svenska på ett svenskt lärosäte och har invandrat och är folkbokförd i . 269SLU, och hälsa (HMH), . Regeringen beslutade att anvisa till för vidare fördelning till SLU. Nuvarande Landsbygdsdepartementet är ansvarigt departement för denna utbildning. 270I projektet ingår bl.a. Arbetsförmedlingen, , lärosäten, kommuner, landsting och regioner i . Den sammanlagda projektbudgeten uppgår till varav Svenska () bidrar med - 2012. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Bilaga 6 Kalkylresultat för fem yrkeskategorier I denna bilaga presenteras kalkylresultat för de fem yrkeskategorier som ingår i den redovisning av skattade samhällsekonomiska och offentligfinansiella effekter av en snabbare etablering på arbetsmarknaden för akademiker med utländsk utbildning som presenteras i kapitel 7. Bilagan inleds med en kortfattad redogörelse för effektivitetsbegreppets innebörd. Analysen, som har genomförts av () vid Linnéuniversitetet i på uppdrag av , utgår ifrån bearbetningar av registerdata från och . Se kapitel 7 för en beskrivning av metod och resultat. Med begreppet effektivitet avses här att på bästa sätt utnyttja de möjligheter som finns att på bästa sätt utnyttja de resurser som en verksamhet har tillgång till för att nå sina mål. En effektivitetsanalys av statliga insatser inom utbildningsområdet för att tillvarata kompetensen hos akademiker med utländsk utbildning innebär alltså ett studium av alternativa sätt att genomföra dessa insatser i förhållande till målen för insatserna. Om en åtgärd som innebär en övergång från ett handlingsalternativ till ett annat ger större fördelar än nackdelar, det vill säga om åtgärden är förknippad med större positiva än negativa effekter för direkt och indirekt berörda, så innebär åtgärden att verksamhetens resurser utnyttjas på ett bättre sätt den ger ökad effektivitet. De tidsförkortningar som de genomförda kalkylerna bygger på antas kunna uppnås genom förändrade arbetssätt inom ramen för redan tillgängliga resurser. Kalkylerna belyser därmed ekonomiska konsekvenser av att till givna kostnader uppnå bättre resultat av att genom ändrade arbetsmetoder nå en högre kostnadseffektivitet. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Räkneexempel för fem yrkeskategorier Nedan redovisas resultaten av räkneexempel när det gäller ekonomiska effekter av förkortade arbetslöshetstider fram till anställningar inom kvalificerade yrken för akademiker med utländsk utbildning som lärare, läkare, sjuksköterska, företagsekonom respektive civilingenjör. Exemplen avser effekter av att individernas arbetslöshetstider förkortas med , () respektive 1 månad (21,)271. I exemplen antas genomsnittslönen för berörda individer motsvara genomsnittslöner enligt SCB för lärare, läkare, sjuksköterskor samt för personer med utbildning som företagsekonom respektive civilingenjör. Ekonomisk vinst vid förkortning av arbetslöshetstiden för lärare 2009 (kronor) Därav: Vinst för Källa: Delander & (2010). Snabbare etablering på arbetsmarknaden för invandrade akademiker och offentligfinansiella effekter. Räkneexemplet är baserat på 215 ärenden med positivt avslut, dvs. som har resulterat i ett lärarbehörighetsbevis från , för akademiker med utländsk lärarutbildning. Tre alternativ redovisas: 1 dags, 1 veckas och 1 månads reduktion av etableringstiden för av berörda individer. Ekonomisk vinst vid förkortning av arbetslöshetstiden för läkare 2009 (kronor) Därav: Vinst för Källa: Delander & (2010). Snabbare etablering på arbetsmarknaden för invandrade akademiker och offentligfinansiella effekter. Räkneexemplet är baserat på 198 ärenden med positiva avslut, dvs. som har resulterat i en läkarlegitimation utfärdad av , för akademiker med utländsk läkarutbildning från tredjeland. Tre alternativ redovisas: 1 dags, 1 veckas och 1 månads reduktion av etableringstiden för av berörda individer. 271 I exemplen har räknats med 1 dags sjukfrånvaro vid 1 månads arbetslöshetstidsförkortning. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Ekonomisk vinst vid förkortning av arbetslöshetstiden för sjuksköterskor 2009 (kronor) Därav: Vinst för Källa: Delander & (2010). Snabbare etablering på arbetsmarknaden för invandrade akademiker och offentligfinansiella effekter. Räkneexemplet är baserat på 11 ärenden med positiva avslut, dvs. som har resulterat i en sjuksköterskelegitimation utfärdad av , för akademiker med utländsk sjuksköterskeutbildning från tredjeland. Tre alternativ redovisas: 1 dags, 1 veckas och 1 månads reduktion av etableringstiden för av berörda individer. Ekonomisk vinst vid förkortning av arbetslöshetstiden för företagsekonomer 2009 (kronor) Därav: Vinst för Källa: Delander & (2010). Snabbare etablering på arbetsmarknaden för invandrade akademiker och offentligfinansiella effekter. Räkneexemplet är baserat på 391 ärenden med positiva avslut, dvs. som har resulterat i ett utlåtande från , för akademiker med utländsk företagsekonomutbildning. Tre alternativ redovisas: 1 dags, 1 veckas och 1 månads reduktion av etableringstiden för av berörda individer. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Ekonomisk vinst vid förkortning av arbetslöshetstiden för civilingenjörer 2009 (kronor) Därav: Vinst för Källa: Delander & (2010). Snabbare etablering på arbetsmarknaden för invandrade akademiker och offentligfinansiella effekter. Räkneexemplet är baserat på 180 ärenden med positiva avslut, dvs. som har resulterat i ett utlåtande från , för akademiker med utländsk utbildning motsvarande civilingenjör. Tre alternativ redovisas: 1 dags, 1 veckas och 1 månads reduktion av etableringstiden för av berörda individer. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Styrning inom arbetsmarknadspolitiken mål, styrkort och Från många till en sammanslagningar av myndigheter Klassificering av kurser vid universitet och högskolor regeringens styrning och uppföljning Arbetsförmedlingens arbete med arbetsgivarkontakter Inställda huvudförhandlingar i brottmål Hanteringen av mängdbrott en kärnuppgift för polis och åklagare Säkerheten i statens betalningar Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. i tider av kraftiga värdeförändringar. En granskning av åtta statligt bildade stiftelser och regeringen Informationsutbyte mellan myndigheter med ansvar för trygghetssystem har möjligheter till effektivisering utnyttjats? Den nordiska stridsgruppen 2008 - en del av EU:s Statliga stöd i alkoholpolitiken Påverkas ungas alkoholkonsumtion? Underhållsstödet för barnens bästa? Polisens brottsförebyggande arbete har ambitionerna uppnåtts? skatteavtal med andra länder effekterna av regeringens Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning 2010:25 Kostnadskontroll i stora väginvesteringar? 2010:26 Statens insatser för att komma åt vinster från brottslig verksamhet ett bättre samarbete ger högre utbyte 2010:27 Förvaltningen av samhällsekonomiska metoder inom infrastrukturområdet 2011 2011:1 Säsongsarbetslösa och arbetslöshetsförsäkringen omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? 2011:2 Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor 2011:3 Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor 2011:4 IT inom statsförvaltningen har myndigheterna på ett rimligt sätt prövat frågan om outsourcing bidrar till ökad effektivitet? 2011:5 Statliga IT-projekt som överskrider budget 2011:6 Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? 2011:7 Trafikverkens produktivitet hur mycket infrastruktur för pengarna? 2011:8 Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter 2011:9 Myndigheternas insatser för finansiell stabilitet Lärdomar i ljuset av utvecklingen i 20052007 2011:10 Biodrivmedel för bättre klimat Hur används skattebefrielsen? 2011:11 Tydlighet och transparens i budgetpropositionen ? Redovisningen av finans- och sysselsättningspolitiska ramverk 2011:12 Statens stöd till studieförbunden En granskning av försvarets internationella materielsamarbeten 2011:14 Svenska bidrag till internationella insatser 2011:15 Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning har granskat statliga insatser inom utbildningsområdet som syftar till att tillvarata kompetensen hos akademiker med utländsk utbildning. Utgångspunkten för granskningen har varit att undersöka om insatserna är ändamålsenliga och effektiva i syfte att möjliggöra att akademiker med utländsk utbildning kan etablera sig på arbetsmarknaden i ett yrke som motsvarar utbildningsnivån. I granskningen framkommer att det nuvarande systemet kan göras mer ändamålsenligt och effektivt. Det finns behov av tidigare och tydligare information. Det tar generellt att få utländska högskoleutbildningar bedömda som grund för utlåtanden, lärarbehörighetsbevis respektive legitimation. Regeringen har inte säkerställt att de medel som anslås till kompletterande högskoleutbildningar motsvarar efterfrågan hos akademiker med utländsk utbildning. Granskningen visar även att det finns samhällsekonomiska vinster att göra av att korta handläggningstiderna. rekommenderar regeringen att samordna myndigheternas insatser och följa upp länsstyrelsernas ansvar att samordna den målgruppsanpassade undervisningen i svenska i länets kommuner. Vidare bör berörda myndigheter samordna sin information så att den tydligt och tidigt når akademiker med utländsk utbildning. 114 90 [] Tfn Förteckning över remissinstanser avseende insatser för akademiker med utländsk utbildning (RiR 2011:16) Efter remiss har yttrande över betänkandet avgetts av , , , , , , , , , , , , i , i , i , i , i , i . har beretts tillfälle att avge yttrande men har avstått från att yttra sig. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , Adelsohn , , , , , , , , , Hatt Regeringen beslutar skrivelse 2011/12:9 om statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning. tryckeriexpedition, 100 12 Tel: , Fax: