prop · GZ031d29 · 2011-09-20 00:00:00 — I det tidigare systemet för kvalitetsutvärdering av ämnen och program granskades först utbildningarna översiktligt för att ge en nationell bild av ämnet eller programmet. Efter den översiktliga granskningen beslutade att göra fördjupade granskningar av de ämnen eller program där kvaliteten bedömdes vara dålig eller där det fanns intressanta exempel ur kvalitetssynpunkt. genomfördes 39 sådana fördjupade granskningar, varav beslutade att 33 av de granskade utbildningarna hade godkänd kvalitet. Övriga sex utbildningar bedömdes inte uppfylla kvalitetskraven och de berörda lärosätena måste därför vidta åtgärder för att få behålla examenstillstånden. kommer att följa upp dessa utbildningar . Vidare genomfördes och uppföljningar av tidigare fördjupande granskningar som lett till ifrågasättanden av examenstillstånd. Uppföljningarna ledde till att tillståndet att utfärda examina återkallades för tre lärosäten. Som ytterligare en del i tidigare system för kvalitetssäkring genomfördes granskningar av lärosätenas kvalitetsarbete. avslutades granskningar av kvalitetsarbetet vid åtta lärosäten, vilka samtliga bedömdes ha ett godtagbart eller gott kvalitetsarbete. Prövning av tillstånd att utfärda examina har prövat och beslutat om betydligt fler examenstillstånd jämfört med . Ökningen beror främst på förändringar av lärar- och förskollärarutbildningarna som innebär att den tidigare lärarexamen ersattes med fyra nya examina; förskollärarexamen, grundlärarexamen, ämneslärarexamen och yrkeslärarexamen. ansökte 29 lärosäten om tillstånd att utfärda förskollärarexamen, grundlärarexamen, ämneslärarexamen eller yrkeslärarexamen. Av dessa beviljades av ansökningarna avseende förskollärarexamen eller grundlärarexamen, samt av ansökningarna om tillstånd att utfärda yrkeslärarexamen respektive ämneslärarexamen. fick lärosätena på nytt möjlighet att ansöka om tillstånd att utfärda någon av de nya lärarexamina. Merparten av de lärosäten som tidigare hade fått avslag på ansökan om tillstånd att utfärda förskollärarexamen eller grundlärarexamen ansökte på nytt. I fråga om ämneslärarexamen återkom lärosäten endast med ansökningar för knappt en tredjedel av de ämnen som de tidigare hade fått avslag för. Sammantaget tillstyrktes de flesta av ansökningarna. infördes ett nytt system som gav högskolor möjlighet att ansöka om tillstånd att utfärda examen för utbildning på forskarnivå inom ett område. Av de 20 prövade ansökningarna beviljades 16 tillstånd att utfärda generell doktorsexamen inom ett Därutöver beviljades tre av fem ansökningar om tillstånd att utfärda konstnärlig examen på forskarnivå. Totalt har kvalitetsutvärderingar, prövningar och kvalitetsgranskningar kostat ca . Av lärosätenas årsredovisningar framgår att flera universitet och högskolor har förändrat eller planerar att förändra sitt interna kvalitetsarbete med anledning av det nya nationella kvalitetsutvärderingssystemet. Till exempel har några lärosäten infört egna kvalitetsgranskningar av självständiga arbeten som en förberedelse inför granskningar av dessa. Vidare har flera lärosäten i större utsträckning börjat samarbeta, nationellt och internationellt, kring utveckling och kvalitetsgranskning av intern kvalitet och kvalitetsarbetssystem. 6.4Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Anslagen till universitet och högskolor för utbildning på grundnivå och avancerad nivå uppgick totalt till . Av dessa var avsatta för ersättning för helårsstudenter och helårsprestationer (takbelopp) och för särskilda åtaganden. Takbeloppet utgör den maximala ersättningen för redovisade helårsstudenter och helårsprestationer som ett universitet eller högskola kan erhålla för redovisade helårsstudenter och helårsprestationer. För de olika utbildningsområdena fastställer regeringen de ersättningsbelopp som ska tillämpas för helårsstudenter och helårsprestationer (se avsnitt 8.2 Anslag för universitets- och högskoleområdet). Om takbeloppet inte nås på grund av ett för lågt antal studenter, finns möjlighet att spara det utrymme i takbeloppet som lärosätet inte har utnyttjat, dock högst av takbeloppet. På samma sätt kan medel motsvarande fler studenter än vad som ryms inom takbeloppet ett visst år sparas till kommande år, dock högst 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 av takbeloppet även i detta fall. var det totala utfallet vilket motsvarar av takbeloppet. Nästan samtliga lärosäten hade en överproduktion (se vidare tabell 6.1 Antal helårsstudenter, takbelopp och forskningsanslag 2010). sökte totalt ca 374 000 personer till utbildningsprogram och kurser vid universitet och högskolor. Det är en ökning jämfört med . Könsfördelningen bland de sökande var densamma som 2009, dvs. av de sökande var kvinnor och var män. Av det totala antalet sökande utgjorde 19-åringarna . Det är den högsta andelen . Antalet sökande utan tidigare högskoleutbildning minskade med en procent jämfört med . Av de sökande utan tidigare högskoleutbildning var andelen 19- åringar , vilket är den högsta andelen . Antal sökande per utbildningsplats varierar kraftigt mellan olika utbildningar. För alla yrkesexamensprogram fanns det i genomsnitt 1,9 behöriga förstahandssökande per antagen. Högst söktryck bland yrkesexamensprogram, med över fem sökande per plats, hade utbildningarna till psykolog, läkare, veterinär, arkitekt och sjukgymnast. Utbildningar med drygt en sökande per plats var utbildningar inom naturvetenskap och lärarutbildningar. När det gäller lärarutbildningarna ökade andelen behöriga förstahandssökande jämfört med . har dock antalet behöriga förstahandssökande till lärarutbildningen minskat från 13 900 till 13 000. Under /10 fortsatte ökningen av antalet högskolenybörjare. Under läsåret påbörjade 109 000 personer högskolestudier 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 6.1 Antal helårsstudenter, takbelopp och forskningsanslag 2010 Anm.: I tabellen redovisas inte vissa mindre enskilda utbildningsanordnare. Vid dessa lärosäten fanns ca 4 200 helårsstudenter. * Försvarshögskolan och har inga takbelopp. Försvarshögskolan och de konstnärliga högskolorna ingår inte i omfördelningen av forskningsanslag. Det är nästan 15 000 fler än föregående läsår. Trots att antalet högskolenybörjare var rekordhögt /09 ökade antalet högskolenybörjare 2009/10 jämfört med föregående läsår. Till stor del beror den kraftiga ökningen förmodligen på den ekonomiska krisen och svårigheterna som de ungdomar som lämnar gymnasiet har att få ett arbete. Därutöver är årskullarna i åldern ovanligt stora och antalet 19- åringar i högskolan ökade jämfört med föregående läsår. har en stor del av ökningen av högskolenybörjare bestått av inresande studenter, men står de svenska högskolenybörjarna för merparten av ökningen (se avsnitt 6.4.1 Studenternas internationella rörlighet). I takt med att antalet unga studenter ökar, sjunker medianåldern för högskolenybörjarna. Exkluderas de inresande studenterna har medianåldern för högskolenybörjare sjunkit från till mellan läsåren 2003/04 och 2009/10. Andelen av en årskull som påbörjat högskoleutbildning har ökat kraftigt och uppgår till . har påbörjat högskolestudier. av de svenska högskolenybörjarna var /10. Denna andel har ökat . har antalet svenska högskolenybörjare ökat i åldersgruppen medan antalet har minskat i åldersgrupperna Nästan hälften av högskolenybörjarna läser enbart fristående kurser. Antalet högskolenybörjare på fristående kurs har ökat . En stor del av ökningen beror på ökningen av inresande studenter eftersom dessa framför allt läser fristående kurser. Exkluderas de inresande studenterna är ökningen av antalet högskolenybörjare på fristående kurser , vilket till stor del beror på det allt större intresset för distanskurser. Tabell 6.3 Antal studenter i högskoleutbildning 20082010 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 6.2 Högskolenybörjare efter inriktning /10, inklusive resp. exklusive inresande studenter Program mot generell examen Program mot generell examen fortsatte antalet helårsstudenter vid universitet och högskolor att öka och uppgick till drygt 315 000. Antalet helårsstudenter har ökat vid nästan alla lärosäten. Sammantaget ökade antalet helårsstudenter med 15 . Jämfört var antalet helårsstudenter nästan 60 000 fler. Drygt hälften av samtliga helårsstudenter läser kurser inom samhällsvetenskap och juridik. Området är det klart största för både män och kvinnor och företagsekonomi utgör det enskilt största ämnet. På andra plats för kvinnor kommer området humaniora och för männen teknikområdet. Medianåldern för samtliga studenter är . Om de inresande studenterna exkluderas har medianåldern bland studenterna varit lika hög . Studenterna i åldersgruppen har stått för den största ökningen i antal studenter. Antal registrerade studenter i grundutbildning, per hösttermin Anm.: Inklusive helårsstudenter vid , , i samt övriga enskilda utbildningsanordnare. * Student som är registrerad i svensk högskoleutbildning. Uppgifterna avser läsår. 2010 innebär /10. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Antalet studenter som är registrerade på fristående kurser fortsätter att öka. Andelen som läser fristående kurs av det totala antalet studenter ligger dock relativt stilla på . Utbildnings- och examensstrukturen med uppdelning av kurser efter utbildningsnivåerna grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå började tillämpas /08. /10 var drygt 98 000 studenter registrerade på kurser på avancerad nivå, vilket motsvarar av samtliga studenter. Högst andel studenter på avancerad nivå fanns inom områdena teknik och medicin/odontologi . Lägst andel på avancerad nivå hade området för humaniora . Av studenterna i utbildning på grundnivå och avancerad nivå utgör kvinnor och män . En del av förklaringen till den höga andelen kvinnor inom högskolan kan vara att kvinnor i större utsträckning än män söker sig till högskolan för att gå vissa yrkesutbildningar eftersom gymnasieskolans utbud av yrkesutbildningar i större utsträckning omfattar traditionellt manliga yrken. Ytterligare en förklaring kan vara kvinnors bättre studieresultat i gymnasieskolan. Skillnaderna är stora i andelen män och kvinnor inom olika ämnesområdena. Könsfördelningen är jämn endast inom humaniora, naturvetenskap och det konstnärliga området. Särskilt framträdande är den ojämna könsfördelningen inom ämnesområdena teknik, vård och medicin. Distansutbildningen inom högskolan fortsätter att öka. Under /10 uppgick antalet distansstudenter till ca 134 000, vilket är 15 000 fler än föregående läsår och nästan fyra gånger så många som . Det innebär att drygt var fjärde student /10 läste på distans eller kombinerade distansstudier med campusförlagda studier. Omräknat i helårsstudenter motsvarar det av det totala antalet helårsstudenter. Av distansstudenterna läste campuskurser. Jämfört med övriga studenter är drygt dubbelt så många distansstudenter och andelen kvinnor är högre. Flest antal studenter som enbart var registrerade på distanskurser /10 hade med ca 16 100 studenter och med ca 13 800 studenter. Det innebär att antalet distansstudenter vid nästan har fördubblats och vid har ökat med jämfört med föregående läsår. Högst andel studenter som enbart var registrerade på distanskurser /10 hade Högskolan på . Andra lärosäten med en hög andel studenter på enbart distanskurser var (), () och (). Antalet utländska studenter som påbörjar studier vid svenska universitet och högskolor har fortsatt att öka. /10 uppgick antalet inresande studenter till 41 900, av vilka var kvinnor och var män. Det är en ökning med 5 300 studenter jämfört med det föregående läsåret. De utländska studenternas andel av högskolenybörjare har ökat från //10. Totalt utgjorde de inresande studenterna av samtliga studenter i under /10. Motsvarande andel för föregående läsår var . Av de utländska studenterna kom 27 800 till som fritt inresande studenter utanför utbytesprogram (s.k. free mover-studenter) och 14 400 inom ramen för utbytesprogram. De fritt inresande studenterna har ökat med 4 100 jämfört med föregående läsår och studenterna inom utbytesprogram har ökat med 1 400. Könsfördelningen i högskolan påverkas av de inresande studenterna eftersom antalet inresande män har ökat mer än antalet inresande kvinnor. Även genomsnittsåldern bland de högskolestuderande påverkas av de inresande studenterna eftersom de ofta är äldre än de svenska nybörjarna. Detta beror bland annat på att de fritt inresande studenterna oftast har avslutat en utbildning på grundnivå innan de påbörjar studierna i . Av de utbytesstudenter som var nybörjare vid svenska högskolor 2009/10 kom från europeiska länder, från och från . av de fritt inresande studenterna /10 kom från länder i . Bland dessa kom flest från och . Jämfört med föregående läsår har antalet fritt inresande studenter från och ökat mycket. Från har antalet nästan tredubblats. Diagram 6.1 Antal in- och utresande studenter läsåren 1999/002009/10 Källa: SCB/ Under /10 studerade i stort sett samtliga utbytesstudenter på fristående kurser. Av de fritt inresande studenterna studerade på program och på fristående kurser under /10. av de fritt inresande studenter som studerade på program studerade på avancerad nivå, vilket är en ökning sedan läsåret innan då motsvarande siffra var . Inresande studenter studerar främst inom områdena teknik/tillverkning och naturvetenskap/matematik/data. /10 kom 14 400 inresande studenter till svenska högskolor via ett utbytesprogram. Av dessa deltog i ett EU- program, i bilaterala utbytes- och samarbetsavtal mellan lärosäten och inom Nordplusprogrammet. beslutade i enlighet med regeringens proposition Konkurrera med kvalitet studieavgifter för utländska studenter (prop. 2009/10:65, bet. 2009/10:UbU15, rskr. 2009/10:230). I enlighet med förslagen och bedömningarna i propositionen införs studieavgifter för studenter som inte är medborgare i länder inom det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i , s.k. tredjelandsstudenter. har universitet och högskolor arbetat intensivt med att förbereda införandet av studieavgifter för medborgare i länder i enlighet med ovan som söker till för att studera. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 och högskolor förhåller sig till studieavgifterna och rekrytering av avgiftsskyldiga studenter varierar stort. Vid lärosätena har det pågått ett arbete med att etablera en organisation för marknadsföring av de utbildningar man erbjuder på engelska, rekrytering och antagning av studenter, administrativa system för betalningshantering samt förberedelser för mottagandet av avgiftsskyldiga studenter. Arbetet med att besluta om avgiftsnivåer på utbildningar och kurser har varit omfattande för lärosätena. och högskolor gör om sina webbplatser och informationen på engelska ses över. Ett trettiotal svenska lärosäten deltar i Study Destination ett projekt som samordnas av . Inom ramen för samarbetet genomförs bland annat rekryteringsresor och kontakter etableras med rekryteringsagenter i olika länder. Inom projektet tas även fram en gemensam plattform för att informera om och svensk högre utbildning. Regeringen har i samband med studieavgifternas införande ökat tilldelningen till till för information om studier i . Universitet och högskolor har haft ett nära samarbete med Verket för högskoleservice vad gäller antagningsfrågor, administration av anmälningsavgift och bedömning av om en student är avgiftsskyldig eller ej. och högskolor har sett en dramatisk ökning av fritt inresande studenter från tredje land och drar slutsatsen att detta är en effekt av införandet av studieavgifter från och med . I enlighet med den bedömning som gjordes i propositionen Konkurrera med kvalitet avsätts från utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning till stipendier för studenter från tredje land. Summan ökar 2012 till 60 miljoner. Vidare avsätter regeringen sedan till stipendier från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd till studenter från länder med vilka har ett långsiktigt samarbete. Antalet svenskar som studerar utomlands ökar. Under /10 studerade 26 500 svenska studenter utomlands, vilket är en ökning med 2 100 studenter eller jämfört med 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Utlandsstudier inom utbytesprogram ökar mest. Av de utresande studenterna var utbytesstudenter och fritt utresande studenter. Nästan två tredjedelar av de utresande studerade i , även om allt fler väljer att studera i . Sex länder tog emot över två tredjedelar av de utresande svenska studenterna: . Bland de utresande studenterna var kvinnor och män. /10 studerade 5 700 svenska studenter utomlands via ett utbytesprogram. Av dessa var 3 300 kvinnor och 2 400 män. Bland de som studerade utomlands via utbytesprogram deltog i bilaterala utbytes- och samarbetsavtal mellan lärosäten, inom EU-program och inom Nordplusprogrammet. Av samtliga studenter som avlade examen i /10 hade studerat utomlands under sin utbildning. De flesta som har studerat utomlands återfinns bland personer med arkitektexamen och personer med juristexamen. Gruppen examinerade inom vård- och omsorgsområdet (exkl. läkare) samt undervisningsområdet har en mycket låg andel studenter som har studerat utomlands . Mobilitet förekommer i flera olika varianter förutom studentutbyten. Exempel på detta är fältstudier, Erasmuspraktik och verksamhetsförlagd utbildning inom lärarutbildningen. De konstnärliga högskolorna har ofta många olika sorters aktiviteter i portföljen internationalisering, såsom studieresor, projekt, workshops, utställningar och möjligheter för studenterna att arbeta i ateljéer utomlands. Antalet anställda vid landets universitet och högskolor 2010 var 70 100 personer. Det är det högsta antalet någonsin och en ökning jämfört med föregående år då antalet anställda uppgick till 66 300 personer. Av de anställda vid universitet och högskolor arbetade med undervisning och forskning. Av alla anställda vid universitet och högskolor var kvinnor och män 2010. Andelen kvinnor varierar dock mellan Bland den forskande och undervisande personalen var kvinnor och män, medan andelen kvinnor bland professorerna endast var och andelen män . Andelen disputerade lärare uppgick till . har andelen disputerade lärare ökat relativt kraftigt och uppgick av den forskande och undervisande personalen. Ökningen har skett både bland högskolorna som har gått från disputerade 2010 och bland universiteten som har ökat andelen disputerade från till 2010. Högst andel disputerade bland de statliga universitet och högskolorna hade . Bland högskolorna var det som hade den högsta andelen disputerade , vilket var en högre andel än flera universitet. Diagram 6.2 Andel disputerade lärare 20012010 Antalet professorer fortsätter att öka och uppgick till 5 300. Det är drygt 200 fler än föregående år. Andelen professorer som är kvinnor är dock fortfarande låg och uppgick . När regeringen införde mål för andelen professorer som är kvinnor var andelen . Det är stor skillnad mellan olika lärosäten och ämnen i hur stor andel av professorerna som är kvinnor. På de flesta lärosätena har dock andelen ökat , medan den för vissa lärosäten varit relativt . Bortsett från några konstnärliga högskolor med endast ett fåtal professorer, hade , och högst andel professorer som är kvinnor för samtliga. andel hade Gymnastik- och , och i med noll procent av professorerna som är kvinnor. har möjligheterna till kompletterande utbildningar för personer med utländsk examen ökat. Utbildningarna har gått från att vara allmänna till att bli specifika för olika yrkesgrupper. pågick vid flera lärosäten kompletteringsutbildningar enligt regeringsuppdrag för ca 30 jurister och 200 lärare. Dessutom anordnades kompletterande utbildningar för personer med avslutad läkar- och sjuksköterskeutbildning från tredjeland vid fyra lärosäten. påbörjades även kompletterande utbildning för personer med avslutad tandläkarutbildning från tredje land. har bara ett fåtal personer slutfört dessa kompletterande utbildningar, varför det är svårt att dra slutsatser om satsningen. Kostnaden för kompletterande utbildningar för utländska akademiker uppgick till ca . Bedömning av utländska utbildningsmeriter har i uppdrag att göra bedömningar av utländska utbildningsmeriter för att bidra till att personer med utländsk högre utbildning ska kunna integreras på den svenska arbetsmarknaden. Verket har även fram till varit ansvarig för utfärdandet av behörighetsbevis för lärare med utländsk utbildning. Antalet ärenden om bedömning av kunskaper för yrkesverksamhet har ökat jämfört med föregående år och uppgår till totalt 5 700 ansökningar. Bedömningarna gäller utbildningar från sammanlagt 139 länder. Ansökningarna från personer med irakisk utbildning har avtagit men utgör fortfarande den i särklass största gruppen följt av , , och . Störst ökning har skett för ansökningar med utbildningar från bl.a. , , , , och . Antalet ansökningar för lärarbehörighet ökade och har 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Prestationsgraden, dvs. kvoten mellan avklarade poäng och helårsstudenter, har minskat från till 2010. Minskningen gäller framför allt fristående kurser och generella program. En orsak till den minskade prestationsgraden är att en allt större andel av studenterna läser på distansutbildningar där prestationsgraden vanligen är låg. har dessutom antalet helårsstudenter ökat kraftigt. Eftersom det sker en viss eftersläpning i poängprestationen i förhållande till registreringarna är det normalt att prestationsgraden sjunker något under de år antalet helårsstudenter ökar kraftigt. Skillnaden i prestationsgrad är stor mellan olika studieformer. Prestationsgraden för program som leder till yrkesexamen var /09 och för fristående kurser . Den låga prestationsgraden för fristående kurser beror till stor del på att många studenter läser fristående kurser på distans. Program som ges som distansutbildning har dock en prestationsgrad liknande den campusförlagda utbildningen. Tabell 6.3 Prestationsgrad 20082010 Humaniora (inkl. teologi) Samhällsvetenskap (inkl. juridik) Vård (inkl. medicin, odontologi, farmaci) Konst (inkl. idrott, design, media) Utbildningsområdena undervisning, vård och konst har de högsta prestationsgraderna. Den höga prestationsgraden förklaras med att kurserna inom dessa områden ofta ingår i program och att examen behövs för att få legitimation att 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utöva t.ex. vissa vårdyrken. Lägst är prestationsgraden inom humaniora där en övervägande del av utbildningarna består av fristående kurser. Inom alla utbildningsområden har kvinnor en högre prestationsgrad än män. Skillnaderna i prestationsgrad är stor mellan olika universitet och högskolor. Nivån på prestationsgraden vid olika lärosäten avgörs i stort utsträckning av andelen studenter på fristående kurser i kombination med andelen studenter på distansutbildning Studenter som inte tar poäng En faktor som påverkar prestationsgraden är hur stor andel av studenterna som registrerar sig på en kurs eller program och som sedan inte tar några poäng. Beräkningar visar att bland studenter som var registrerade har av samtliga studenter inte tagit några poäng alls på de kurser där de har varit registrerade. Totalt rör det sig om ca 30 000 helårstudenter som var registrerade men som inte tog några poäng och , av vilka 3 700 var inresande studenter. Totalt uppgår ersättningen som utgår till universitet och högskolor för studenter som inte tar några poäng till motsvarande ca . Andelen studenter som inte tar poäng skiljer sig mellan olika utbildningsformer. Högst är andelen på fristående kurser på distans. Andelen studenter som inte tar några poäng skiljer sig också mellan olika universitet och högskolor. Lärosäten med en hög andel studenter på fristående kurser och distansutbildning har en högre andel studenter som inte tar några poäng än lärosäten med en stor andel av studenterna på program. Många studenter som inte tar poäng är dock registrerade på andra kurser där de har tagit poäng. Detta gäller för av samtliga studenter som inte har tagit några poäng.