prop · GY03163 · 2011-08-30 00:00:00 — Genom denna proposition avsattes ytterligare 2009 respektive 2010 för genomförandet av den nationella planen för återhämtning av beståndet av ål. I samma proposition aviserade reger- ingen även 2009 respektive 2010 från havsmiljö- anslaget som nationell medfinansiering av det operativa programmet för fiskerinäringen i 20072013. I propositionen understryker reger- ingen särskilt att denna satsning ger förbättrade möjligheter för enskilda regionala aktörer att söka stöd för åtgärder som biotopförbättrande åt- gärder eller för åtgärder som underlättar för vandrande arter. I proposi- tionen lyfter regeringen även fram att vid restaureringsåtgärder behöver flera arters behov beaktas i större utsträckning. I skrivelsen Åtgärder för levande hav (skr. 2009/10:213) bedömde regeringen att en översyn behövs av hur behovet av omprövning av vattendomar ska kunna hanteras så att skadade vattensystem kan restaureras utifrån de krav som bl.a. ställs i ramdirektivet för vatten och för att uppnå den miljökvalitet som beskrivs i miljökvalitetsmålen som de totala kostnaderna minimeras och produktionen av vattenenergi garanteras. I skrivelsen aviserade regeringen en fortsättning av den satsning på förstärkning av det operativa programmet som gjordes i propositionen En sammanhållen svensk havspolitik. Detta innebar en förstärkning med . I samma skrivelse aviserade regeringen ett uppdrag till Havs- och vatten- myndigheten att utarbeta en nationell plan för hur restaureringsarbetet i kustområdena ska bedrivas så att arbetet med att återskapa olika arters nationella utbredning kan bedrivas med hänsyn till de enskilda huvud- vattensystemens särskilda förutsättningar på ett kostnadseffektivt sätt. I detta restaureringsarbete ingår bl.a. skapande av vandringsvägar i rinnande vatten och återställande av fysiska miljöer. fattade beslut om 15 nationella miljökvalitetsmål (prop. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183), bl.a. målet Levande sjöar och vattendrag. Till miljökvalitetsmålen beslutades av om ett antal delmål (prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36). För målet Levande sjöar och vatten- drag finns fyra delmål om åtgärdsprogram för natur- och kultur- miljöer samt för skyddsvärda vattendrag, vattenförsörjningsplaner och utsättning av djur och växter. Eftersom många skyddsvärda vattendrag eller potentiellt skyddsvärda vattendrag är påverkade av vattenverksamhet är det delmål 2 om åtgärdsprogram för skyddsvärda vattendrag som främst är relevant i detta sammanhang. Enligt delmålet ska berörda myndigheter ha identifierat och tagit fram åtgärdsprogram för restaurering av skyddsvärda vattendrag eller sådana vattendrag som efter åtgärder har förutsättningar att bli skyddsvärda. Senast skulle av de värdefulla och potentiellt skyddsvärda vattendragen ha restaurerats. och har uppskattat antalet nationellt värdefulla, nationellt särskilt värdefulla och potentiellt skydds- värda vattendrag med behov av restaurering till ca 680. Detta innebär att 170 vattendrag skulle ha varit restaurerade för att delmålet skulle ha uppnåtts till 2010. har gjort uppskattningen att mindre än hälften av de vattendrag som bedömdes vara i behov av restaurering hade restaurerats 2010. Regeringen konstaterade i propositionen Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155) att delmålet inte var möjligt att nå till 2010. Vidare lyfte regeringen fram de tids- och resurskrävande omprövningar av vattendomar som en stor utmaning i arbetet. beslutade bl.a. om en ny målstruktur för miljö- arbetet (prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Den nya målstrukturen innebär att miljöarbetet ska vara strukturerat med ett generationsmål, miljökvalitetsmål och etappmål. Delmålen kommer att ersättas med etappmål som ska vara steg på vägen för att nå ett eller flera miljökvalitetsmål och generationsmål. tog 2007 fram en nationell strategi för restaurering av skyddsvärda vattendrag (NV rapport 5746). Strategin anger de över- gripande riktlinjerna för arbetet med restaurering av vattendrag enligt miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag. I strategin pekar ut de anslag som vanligen används för restaurering och bland dessa återfinns kalkningsanslaget och Life-nature. Framtagandet av strategin följdes upp 2008 då och tog fram en manual för arbetet med restaurering av vatten- drag. I enlighet med vattenförvaltningsförordningen har delats in i fem i varje vattendistrikt har utsetts till vatten- myndighet med uppgift att samordna och lägga fast ramarna för vatten- förvaltningen i distriktet. Varje vattenmyndighet har en vattendelegation som beslutar om större frågor, t.ex. miljökvalitetsnormer, åtgärdsprogram och förvaltningsplaner. De fem länsstyrelser som är vattenmyndigheter har samordningsuppdrag att t.ex. ge samordnande instruktioner om underlag från kommuner och myndigheter inför rapportering till kom- missionen enligt direktivets angivna tidsintervall samt ta fram underlag till vattendelegationerna. Samordningen är kopplad till att alla 21 läns- styrelser enligt länsstyrelseinstruktionen har beredningssekretariat för vattenförvaltning som särskilt under uppbyggnadsskedet har stått för respektive läns samordning och kvalitetssäkring av underlagsmaterial för statusklassning, åtgärdsprogramarbete och miljöproblemsanalys m.m.. Samordningen och hela genomförandet förutsätter också att länsstyrelser (och kommuner samt andra myndigheter enligt åtgärdsprogrammet) prioriterar och genomför åtgärder i sina respektive verksamheter. Genom den kartläggning som har skett inom ramen för vattenförvalt- ningen har kunskapen om vatten tagit ett stort steg framåt. Det finns nu en klassificering genomförd vilken utgör grunden för det fort- satta arbetet med kvalitetssäkring samt fördjupad kartläggning och analys. I många fall saknas dock fortfarande data och kunskap om en- skilda vattenförekomster. Ett övergripande mål för vattenmyndigheterna är att alla vattenföre- komster som inte bedöms uppnå god status ska kunna verifieras med data, så att statusklassificeringarna uppnår en hög säkerhet oavsett om klassificeringen har gjorts med mätdata, modeller eller expertbedöm- ningar. Dessutom behövs särskilda insatser för att statusklassificera de vattenförekomster som skulle kunna utgöra kraftigt modifierade vatten eller konstgjorda vatten på grund av bl.a. vattenkraft och dammar. Vattenförvaltningsarbetet har identifierat fysisk påverkan, däribland vattenkraftens anläggningar och dammar, som en av de enskilt viktigaste faktorerna som förhindrar att god ekologisk status nås. Skälen är fram- förallt att de utgör vandringshinder och att hydrologisk och morfologisk påverkan allvarligt påverkar livsmiljöerna. Vattenmyndigheterna har i sina respektive åtgärdsprogram 20092015 pekat ut en rad åtgärder som behöver vidtas i syfte att nå god ekologisk status och god ekologisk potential. Vattenmyndigheternas åtgärdsprogram är bindande för myn- digheter och kommuner i deras arbete. Därför riktas åtgärderna mot myn- digheter och kommuner. Ett omfattande åtgärdsarbete för att förbättra situationen för vandrande fisk pågår dock redan genom vattenmyndig- heterna och länsstyrelserna bl.a. genom regionala fiskevårdsplaner, fiske- vårdsmedel och genom havsmiljöanslaget. En rad åtgärder i åtgärdsprogrammen är relevanta i detta sammanhang, bl.a. följande. Åtgärd 18 innebär att Kammarkollegiet ges i uppdrag att, efter samråd med , (Havs- och vattenmyndigheten ) och länsstyrelserna, ta fram underlag och strategier med syfte att åtgärda vand- ringshinder, regleringar, vattenhushållningsfrågor och andra fysiska ingrepp som påverkar vattenförekomster så att de inte uppnår, eller riskerar att inte uppnå, god ekologisk status eller god ekologisk potential. Exempel på åtgärder redovisade av vattenmyndigheterna är att ta fram underlag och strategier, Skr. 2010/11:163 fysiska förbättringsåtgärder i anslutning till dammar, ompröv- ning av vattendomar, strategier och planer för omprövning av vattendomar. Åtgärd 20 innebär att ges i uppdrag att, efter samråd med länsstyrelserna, ta fram underlag för vilka vattenmiljöer och vattenanläggningar som har särskilt stort kulturmiljövärde i, eller i anslutning till, befintliga vattenföre- komster där det behöver vidtas åtgärder i syfte att uppnå god ekologisk status eller god kemisk status. Exempel på åtgärder redovisade av vattenmyndigheterna är utredning/framtagande av underlag som belyser kulturmiljövärden vid vattenföre- komster. Åtgärd 28 innebär att länsstyrelserna ges i uppdrag att göra en översyn och vid behov verka för omprövning av befintliga tillståndspliktiga verksamheter, enligt 9 och 11 kap. miljöbal- ken, vilka kan ha en inverkan på vattenmiljön, särskilt i om- råden med vattenförekomster som inte uppnår, eller riskerar att inte uppnå, god ekologisk status eller god kemisk status. Exempel på åtgärder redovisade av vattenmyndigheterna är prövning med syfte att få till stånd åtgärder avseende för- bättrad kontinuitet, morfologi och hydrologi. Åtgärd 30 innebär att länsstyrelserna ges i uppdrag att upp- rätta en plan för sitt åtgärdsarbete med prioritering av av- rinningsområden med vattenförekomster som inte uppnår, eller riskerar att inte uppnå, god ekologisk status eller god kemisk status. Exempel på åtgärder redovisade av vattenmyn- digheterna är verifiering av fysiska förändringar i vattenföre- komster, upprättande av planer för att återställa flottleder, fysiska förbättringsåtgärder i kraftigt modifierade vatten och andra reglerade vatten. Samtliga berörda myndigheter och kommuner ska rapportera till vattenmyndigheterna vilka åtgärder som genomförts under föregående kalenderår i syfte att säkerställa att miljökvalitetsnormerna som föreskrivits för vattenförekomster inom myndighetens eller kommu- nens verksamhetsområde uppnås. Syftet med rapporteringen är bl.a. att kunna följa upp hur åtgärderna i åtgärdsprogrammet genomförs. Sam- manställning av den första rapporteringen pågår av vattenmyndigheterna. har haft ansvaret t.o.m. för den s.k. Åt- gärdsdatabasen till vilken åtgärder i vatten oavsett finansieringskälla och lagrum rapporterats. Därefter är Åtgärdsdatabasen vattenmyn- dighetens ansvar. Fram finns 4 500 åtgärder inlagda i åtgärdsdatabasen kopplade till över 2 700 projekt. Antalet åtgärder som rör fiskvägar uppgår till ca 400. När tillstånd för en vattenverksamhet meddelas beslutas det oftast om villkor som verksamhetsutövaren ska följa. Villkorens syfte är att minska de verkningar som verksamheten har på miljön. Vid prövning i miljödomstolen av vattenverksamheter enligt miljöbal- ken kan domstolen i vattendom föreskriva fiskeavgifter som kompen- sation för fiskeskada. Dessa s.k. särskilda fiskeavgifter kan användas för fiskevårdsåtgärder i det berörda vattenområdet eller i angränsande vatten- drag om inte annat anges i domen. Bestämmelser om fiskeavgiftsmedel finns i lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksam- het och förordningen (1998:928) om bygde- och fiskeavgifter. Totalt fanns /2011 särskilda fiskeavgiftsmedel om ca 70 mil- joner kronor för olika fiskevårdande åtgärder i ca 90 huvudavrinnings- områden fonderat hos Kammarkollegiet. Havs- och vattenmyndigheten eller fattar beslut om bidrag av medel. fastställde en plan för användning av fiskavgiftsmedel för perioden 20102013. Planen innehåller mål och kriterier för beviljande av fiskeavgiftsmedel inom fiskevården. 4.6Statligt anslag för fiskevården fiskevårdsmedel Utöver de anvisningar som framgår av förordningen (1998:1343) om stöd till fiskevården har regeringen från och med särskilt angett att anslaget ska främja åtgärder för att uppnå miljökvalitetsmålen. beslutar om statsbudgeten och anslagen som disponeras av myndigheterna. Av myndighetens regleringsbrev som beslutas av reger- ingen framgår att anslaget ska fördelas efter samråd med länsstyrelserna. Anslaget har använts dels för generella åtgärder för att främja van- dringsfisk, dels specifika åtgärder för att främja fiskvandring. I de gene- rella åtgärderna för att främja vandringsfisk ingår främst restaurering av biotoper, utsättning av vandringsfisk (t.ex. ål) samt kunskapsuppbyggnad och kunskapsöverföring. Åtgärderna är bl.a. inriktade mot vattenområden som har påverkats genom vattenkraftutbyggnad eller annan påverkan på vandringsfiskens vandringsvägar eller lek- och uppväxtbiotoper. I kost- naderna ingår även t.ex. planering, utredningar, miljökonsekvensbeskriv- ningar och tillstånd. I åtgärderna (se tabell nedan) för att specifikt främja fiskvandring ingår åtgärder som anläggande av fiskvandringsvägar, inlösen och utrivning av dammanläggningar och kraftverk, installation av fiskräknare och andra åtgärder för att följa upp resultatet. I kostnaderna ingår även t.ex. pla- nering, utredningar, miljökonsekvensbeskrivningar och tillstånd. Redovisningen över användningen av dessa medel är översiktlig efter- som projekt ofta inbegriper olika typer av åtgärder. Aktuella projekt är byggande av fiskvägar i Fyrisån, och samt åtgärder för förbättrad fiskvandring i Testeboån. Statligt anslag för fiskevården som använts för att 4.7Europeiska fiskerifonden och det svenska fiskeprogrammet Det operativa programmet för fiskerinäringen i 20072013 finansieras via Europeiska fiskerifonden (EFF) och nationella offentliga medel. Användning av EFF regleras av bestämmelserna i rådets för- ordning (EG) nr 1198/2006 av om Europeiska fiskeri- fonden och kommissionens förordning (EG) nr 498/2007 av om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1198/2006 om Europeiska fiskerifonden. Nationella regler finns i 4 kap. förordningen (1994:1716) om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen, där det anges vilken typ av åtgärder som medel får beviljas till. Under 20092012 har den nationella finansieringen stärkts genom havsmiljö- anslaget med (se även avsnitt 4.1). Inom pro- grammet finns åtgärdsområdet Skydd och utveckling av den akvatiska faunan och . Beslut om finansiering av dessa åtgärder fattas av länsstyrelserna. Värt att notera är att EFF inte får stödja åtgärder som redan är fastslagna t.ex. genom vattendom. Avsatta medel för hela den nuvarande programperioden 20072013 inom åtgärdsområdet Skydd och utveckling av den akvatiska faunan och är . I programmet anges att åtgärdens syfte är att förbättra de naturliga reproduktionsmöjligheterna för fiskarter av kommersiellt intresse för olika nyttjare och förvaltare av resursen och därigenom öka de naturliga populationerna av dessa arter. Särskilt nämns att en stor mängd vattendrag i är reglerade genom vattenkrafts- anläggningar eller andra verksamheter och att det behövs åtgärder för att underlätta passagen förbi vandringshinder. under nuvarande pro- gramperiod har totalt av EU-medel beviljats inom åtgärdsområdet varav ca har beviljats till 61 projekt som har direkt anknytning till vandringsvägar. Exempel på projekt som har finansierats med EFF-medel är återställning av vandringsvägar vid kraftverk i och i samt ut- rivning av damm i Hökesån. , 20002006, ingick liknande åt- gärder i det svenska programmet. beviljades totalt 42 mil- joner kronor av EU-medel inom åtgärdsområdet varav ca 15 miljoner kronor till 35 projekt som har direkt anknytning till vandringsvägar. Åtgärder inom nationella ålförvaltningsplan Skr. Den nationella ålförvaltningsplanen innehåller bl.a. åtgärder för att reducera dödligheten hos ål i turbiner vid passage av kraftverk. I en frivillig avsiktsförklaring har sex kraft- bolag och förklarat att man har för avsikt att inom en fem- årsperiod öka den nuvarande totala överlevnaden av ål vid kraftverks- passage till av den potentiella blankålsproduktionen i de delar av svenska vattendrag där utvandrande ålar behöver passera minst ett kraftverk. Åtgärderna finansieras av kraftbolagen och (Havs- och vattenmyndigheten fr.o.m. ) står för planering, prioritering och utvärdering. Ett tiotal vattendrag är utsedda som prio- riterade för dessa åtgärder. I fyra av dessa (, ström, och ) har vattenkraftsbolagen påbörjat åtgärder främst genom fångst och nedtransport av fångad blankål. Metodutveckling för förbiledning av utvandrande blankål sker i , och . Regeringen tillsatte en särskild utredare med uppdrag att dels utreda och föreslå de organisations- och författningsändringar som be- hövs för en ändrad instansordning för vissa mål och ärenden enligt miljö- balken och , dels utreda och föreslå organisations- och författningsändringar för en samordning av miljödomstolar och fastighetsdomstolar (dir. 2007:94). Utredningen antog namnet Miljöpro- cessutredningen (M 2007:04). beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till utred- ningen (dir. 2007:184). Av det framgår bl.a. att utredaren ska redovisa hur vanligt förekommande det är att vattenverksamhet saknar tillstånd, överväga om ett gemensamt kapitel för tillståndsprövning av miljöfarlig verksamhet och vattenverksamhet kan införas i balken, utreda behovet av regelförenklingar så att tillräckliga förutsättningar finns för att bl.a. om- pröva äldre vattendomar, utreda om tillämpande myndigheter har kompe- tens och resurser för att utöva en effektiv tillsyn och vid behov initiera Syftet med utredningens arbete var, sammanfatt- ningsvis, att de relevanta bestämmelserna om vattenverksamheterna och de tillstånd som gäller för verksamheterna skulle moderniseras så att de på ett enkelt, tydligt, ändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt lever upp till hänsynsregler och krav. lämnade sitt delbetänkande Vattenverksam- het (SOU 2009:42) (dnr M2009/2000/R). staterade utredningen att det finns en konflikt mellan främjandet av vattenkraften och motstående intressen och lämnade vissa förslag om ändringar i bl.a. . Utredningen konstaterade vidare att den nämnda konflikten hade lett utredningen in på svåra avvägningar, vilket bl.a. innebar att ett antal utredda förslag, efter närmare överväganden, inte kom att lämnas. Frågornas komplexitet när det gäller rättsverkan av äldre tillstånd och det tekniskt och förhållandevis detaljerat utformade systemet innebär att de förslag som lämnats av utredningen inte är så sammanhängande och Skr. 2010/11:163 effektiva att regeringens övergripande syfte med lagstiftningsärendet Regeringen gick därför inte vidare med förslagen. Det är fortfarande regeringens uppfattning att vattenverksamheter ska bedrivas enligt tillstånd som prövats enligt hänsynsregler och lever upp till krav. 4.10Programmet Vattenkraft miljöeffekter, åtgärder och kostnader i nu reglerade vatten har omfattande forskningsinsatser bedrivits inom programmet Vattenkraft miljöeffekter, åtgärder och kostnader i nu reg- lerade vatten, i tre etapper. Programmet har finansierats gemensamt av , , och Elforsk. Programmet har administrerats av Elforsk och letts av en styrelse. I etapp ett och två bedrevs en mängd forskningsprojekt som bl.a. omfattade flödesregimens effekt på laxens vandring, konsekvenser för vattendragets produktivitet och för samhällsnyttan av fiskvägar och flödesregimåtgärder i reglerade vatten, optimering av fisk- och plankton- produktion genom balanserad näringsanrikning vid restaurering av regleringsmagasin samt anordning för lockvattenströmmar (dvs. ett flöde för att locka och leda fisken på rätt väg) vid vattenkraftverk. Forsk- ningsprojekten fann bl.a. att möjligheter föreligger att öka andelen vild lax i och att åtgärder bör kunna vidtas för att minska utvand- ringsproblematik för smolt (vandringsfärdiga yngel med en längd av ). Resultaten från flera av projekten bedöms också kunna användas prak- tiskt då de ger möjlighet att genomföra om- eller tillbyggnation av vandringsleder på ett rationellt och ekonomiskt sätt med avseende på anläggningskostnad och driftskostnader. Inom ramen för etapp tre i forskningsprogrammet som har pågått 20062010 har ett flertal studier genomförts, bl.a. utvärdering av fiskens etablering, projekt i Ljusnan och , test av modeller och verktyg samt utformning av förbättrad passage för öring. Förutsättningarna för etapp tre har varit åtgärdsinriktat för att ge underlag för de åtgärder för att förbättra förhållandena i vattenförekomster som påverkas av vatten- kraftproduktionen som kan aktualiseras vid omprövningar, genomföran- det av ramdirektivet för vatten och i arbetet med att uppnå de av riks- dagen beslutade miljökvalitetsmålen. En förutsättning har även varit att vattenkraftsproduktion ska kunna bedrivas effektivt. 5Regeringens framtida satsningar på havs- och vattenmiljön Som har beskrivits i denna skrivelse har en rad åtgärder initierats och vidtagits i syfte att förbättra situationen för vandrande fisk i sjöar och Dessa åtgärder kommer att vara en viktig utgångspunkt och grund i det fortsatta arbetet. Regeringen avser att även fortsättningsvis Skr. 2010/11:163 hålla en hög ambitionsnivå i frågan. 5.1Regeringen satsar på ökad tillsyn Regeringens bedömning: Tillsynen av vattenverksamhet bör ges en högre prioritet. En särskild satsning bör göras när det gäller länsstyrel- sernas tillsyn av vattenverksamhet med fokus på kraftverk, dammar och vattenreglering . Skälen för regeringens bedömning: Länsstyrelserna är operativ till- synsmyndighet för vattenverksamhet. Den tillsyn som bedrivs på kraftverk, dammar och vattenreglering är generellt händelsestyrd. Att till- synen är begränsad till att vara händelsestyrd innebär att tillsynsmyndig- heten agerar i samband med att verksamhetsutövaren planerar ändringar i verksamheten eller efter klagomål. Behovet av att öka tillsynen har lyfts fram bl.a. av och Kammarkollegiet i rapporten av arbete med omprövning samt tillsyn av vattendomar och vattenföretag (dnr Jo/2007/1393/JFS) samt av i PM om aktuellt rättsläge samt hinder för att genomföra miljöförbättrande åtgärder med koppling till vattenverksamhet för uttag av vattenkraft (Ärendenr. Regeringen bedömer att det är nödvändigt att denna tillsyn ges högre prioritet och avser därför att som en särskild satsning tillföra länsstyrel- serna totalt för perioden 20112012 från anslaget 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö. Regeringen menar att denna för- stärkning kommer att ge större möjligheter för länsstyrelserna att bedriva sin tillsyn, inte bara händelsestyrd utan även förebyggande. 5.2 Havs- och vattenmyndigheten I syfte att kunna kraftsamla i arbetet för renare hav och vatten och uppnå en effektiv och ändamålsenlig havs- och vattenmiljöförvaltning har regeringen inrättat Havs- och vattenmyndigheten, som inledde sin Flertalet av de frågor som tidigare låg på har gått över till den nya myndigheten, liksom havs- och Havs- och vattenmyndigheten är förvaltningsmyndighet på miljöom- rådet för frågor om bevarande, restaurering och hållbart nyttjande av sjöar, vattendrag och hav. Myndigheten ska inom sitt ansvarsområde vara pådrivande, stödjande och samlande vid genomförandet av miljöpolitiken och verka för en hållbar förvaltning av fiskeresurserna. myndigheten ska vid behov föra talan i ansökningsmål enligt miljö- I förordningen (2011:619) med instruktion för Havs- och vatten- myndigheten lyfts särskilt fram att myndigheten ska delta i de prövningar som gäller frågor som är principiellt viktiga eller har stor betydelse för havs- och vattenmiljön eller fisket. Havs och vattenmyndigheten är även en av de myndigheter som har möjlighet att ansöka om återkallelse eller omprövning av tillstånd. Havs- och vattenmyndigheten ska inom sitt område särskilt samverka Skr. 2010/11:163 med , , , geologiska undersökning och länsstyrelserna i frågor som har betydelse för bevarande, restaurering och hållbart nyttjande av havs- och vattenmiljön och för vattenbruket. Myndigheten ansvarar för uppföljning och utvärdering av de statliga bidrag som omfattas av förordningen (1982:840) om statsbidrag till kalkning av sjöar och vattendrag, förord- ningen (2009:381) om statligt stöd till lokala vattenvårdsprojekt och för- ordningen (1998:1343) om stöd till fiskevården.