prop · GY03105 · 2011-03-16 00:00:00 — Som en följd av biståndsministrarnas slutsatser inför beslutade att EU på årlig basis ska diskutera EU:s biståndsnivåer på grundval av en rapport från rådet. EU är fortsatt en av världens största givare av humanitärt bistånd. uppgick den totala budgeten för kommissionens humanitära kontor (ECHO) till . Över hälften av budgeten avsattes för insatser i . Insatser för att möta humanitära behov gjordes bl.a. i , , , , , , Sahel-området. Andra stöd gavs till det ockuperade palestinska territoriet, , , , och . För att kunna hantera de omfattade globala humanitära behoven tilldelades ECHO därutöver totalt av kommissionens katastrofreservmedel på totalt . har aktivt verkat för att öka fokus, kunskap och medvetenhet om humanitära principer och humanitärt arbete inom alla relevanta delar av rådsstrukturen. Genom inrättandet av rådsarbets- gruppen för humanitärt bistånd och livsmedelsbistånd (COHAFA) finns det ett forum för diskussion om humanitära kriser och policyfrågor. Inrättandet av denna innebär emellertid ingen formell samordning av medlemsstaternas positioner inför styrelsemöten i de humanitära organisationerna. Kommissionen presenterade ett meddelande om stärkandet av EU:s krisresponskapacitet med fokus på instrumenten för civilskydd/räddningstjänst och humanitära insatser. Rådsslutsatser om meddelandet antogs . kommer diskussionen att fortsätta på basis av konkreta förslag från kommissionen. har medverkat i arbetet med att ta fram en operativ och uppföljningsbar EU-handlingsplan om jämställdhet och utveckling baserad på rådsslutsatser . Rådet antog 2010 en förkortad version av kommissionens plan för 20102015 som bilaga till råds- slutsatserna om EU-positionen inför om millennie- målen. fick stöd för att planens genomförande ska vara föremål för årliga rapporter samt att en halvtidsöversyn av planen äger rum . Vidare underströk vikten av kvinnors politiska deltagande och inflytande, kvinnors ekonomiska aktörskap och arbetsvillkor, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) samt kvinnors säkerhet och bekämpning av alla former av könsrelaterat våld. Inför framtagandet av EU-positionen inför om millenniemålen tog kommissionen initiativ till att skapa en tydligare samordning och samstämmighet kring EU:s policy om global hälsa, framför allt avseende EU:s hälsobistånd. betonade starkt i arbetet med utkast till rådsslutsatser samstämmighetsfrågor samt vikten av att befästa hälsa som centralt för att uppnå jämlikhet, jämställdhet mellan könen, fattigdomsminskning samt hållbar utveckling. , till- sammans med likasinnade medlemsstater, agerade aktivt för att få in starkare texter om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) i enlighet med Luxemburg-deklarationen som antogs av EU 2005. SRHR är bl.a. centralt för att uppnå det mest eftersatta millenniemålet om minskad mödradödlighet. För att betona vikten av SRHR gjorde vid rådet för utrikes frågor en unilateral skriftlig deklaration. Denna deklaration underströk att rådsslutsatserna i de delar som avsåg SRHR skulle begränsas till slutsatserna om global hälsa. Vid rådsmötet deklarerade sitt fortsatta aktiva engagemang i frågan samt att kommer utnyttja möjligheten till ytterligare nationella uttalanden om SRHR vid behov. inleddes förberedelserna högnivåmöte om biståndseffektivitet i , . Som ordförande i den s.k. Nordic Plus gruppen (, , , , och ) har tillsammans med denna krets medlemsstater fått genomslag inom EU för att resultat, ansvarsutkrävande och transparens ska bli nyckelområden i den framtida internationella Transparens är en central fråga inom Att delge information om utvecklingssamarbetet är av yttersta vikt för biståndseffektivitet, ansvarsutkrävande och resultat. har inom EU arbetat för att uppmärksamma frågor om ömsesidigt ansvarsutkrävande och transparens i det operativa ramverk biståndseffektivitet som togs fram under det svenska EU- På svenskt initiativ diskuterade biståndsministrarna . 2010/11:105 också vikten av ökad transparens inom biståndet vid rådsmötet den 9 december och rådsslutsatser kunde antas. beslutade EU:s biståndsministrar att inleda en dialog i syfte att utarbeta en samordnad ansats till budgetstöd . Syftet med detta arbete är att förbättra budgetstödets resultat och hantera utmaningar och risker. Arbetet har pågått inom ramen för en expertgrupp ledd av kommissionen och har aktivt deltagit arbetet. instämmer med den majoritet av medlemsstater som anser att generellt budgetstöd ska knytas till respekt för underliggande principer om mänskliga rättigheter och demokrati och att dessa frågor ska diskuteras inom ramen för dialogen mellan givarna och samarbetslandet om budgetstödet. Arbetet med en samordnad ansats kommer att fortsätta med sikte på rådsslutsatser. Vidare presenterade kommissionen en grönbok om budget- stöd (KOM(2010) 586 slutlig). Syftet med grönboken är att inhämta syn- punkter från olika intressenter avseende EU:s budgetstöd, som ett led i arbetet med att vidareutveckla denna biståndsform. tar bl.a. upp principer om vilka länder som bör få budgetstöd och hur budgetstöd ska utformas och hanteras på bästa sätt. Regeringen välkomnar samråds- processen. 9.7Framtiden för EU:s utvecklingspolicy Kommissionen presenterade en grönbok om EU:s utveck- lingspolitik till stöd för en socialt integrerande tillväxt och en hållbar utveckling. Syftet är att lansera en bred debatt om EU:s framtida utveck- lingspolitik. Innehållet i grönboken diskuterades av biståndsministrarna vid rådsmötet . När den breda konsultationen är klar avser kommissionen att komma med olika meddelanden, bl.a. om en modernisering av EU:s utvecklingspolitik. Att fortsatt delta i detta arbete kommer att vara en mycket viktig fråga för regeringen . EU-samarbetet med länder i , och (AVS) De förhandlingar om en andra revidering av det s.k. som inletts och drivits under det svenska EU-ordförandeskapet kunde avslutas reglerar samarbetet mellan EU och de s.k. AVS-länderna (ett 70-tal utvecklingsländer i , och Stilla Det nya reviderade avtalet reflekterar viktiga politiska för- ändringar sedan översynen 2005. Avtalet ska nu ratificeras av samtliga återinträdde i Cotonou-samarbetet. Europeiska utvecklingsfonden () är det viktigaste instrumentet för stöd till utvecklingssamarbetet med AVS-länderna och de utomeuropeiska länderna och territorierna. Den tionde för perioden Skr. 2010/11:105 20082013 uppgår till ca . Förhandlingar om ekonomiska partnerskapsavtal (EPA) med sju AVS- regioner har fortsatt . Det förs nu en diskussion om hur EU och AVS-länderna gemensamt kan gå vidare i processen. Den höga representanten har uttryckt önskemål om att få diskutera land- och regionala situationer med biståndsministrarna på mer kontinuerlig basis. Regeringen ser positivt på detta i syfte att bidra till en mer samstämmig utrikespolitik inom EU. Sådana diskussioner har t.ex. förts om och . 10 EU:s bilaterala och regionala förbindelser EU har gemensamma intressen med länderna utanför EU. Genom goda förbindelser befrämjas det ekonomiska, politiska, sociala och kulturella utbytet. EU bidrar med hanteringen av ett stort antal konflikter i hela världen. 10.1Samarbetet mellan EU och EFTA-länderna Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) omfattar EU och , och . I grunden innebär EES- avtalet att EU:s inre marknad utsträcks till dessa EFTA-länder. Till stora delar är även det fjärde EFTA-landet , genom separata avtal med EU, delaktig i den inre marknaden. Samtliga EFTA-länder deltar också i olika program inom unionen. Företrädare för och /, och signerade avtal om EES finansiella mekanism och finansiella mekanism för perioden 20092014. Avtalen tillämpas provisoriskt fram till ikraftträdandet och det sistnämnda avtalet innebär ett väsentligen höjt bidrag jämfört med föregående period. Framför allt de nya medlemsstaterna i unionen är mottagare av stödet, vars syfte är att främja social och ekonomisk utveckling inom EU och EES. Avtal mellan och paraferades om lättnader i handeln med jordbruksprodukter (artikel 19). antogs rådsslutsatser om EU:s relationer med de fyra EFTA-länderna. I slutsatserna anges de viktigaste samarbetsområdena och områden där det finns utrymme för fördjupat samarbete. Nordliga dimensionen och EU:s deltagande i regionalt samarbete i norra Nordliga dimensionen (ND) är en mellan EU, , och gemensam politik. Under värdskap av hölls det andra på utrikesministernivå. ND har som gått sedan det första ministermötet utvecklats till ett väl fungerande ramverk för konstruktivt och resultatorienterat regionalt samarbete i en rad sektorer. För det konkreta samarbetet har fyra partnerskap bildats. Kommissionen deltar i alla fyra. Inom Nordliga dimensionens miljöpartnerskap (NDEP) godkändes fem nya projekt för finansiering i nordvästra . Dessutom avsattes medel för tre vattenreningsprojekt i på vissa villkor. Det viktigaste projektet, i , genomförs som planerat. Stora framsteg har skett i en för särskilt viktig insats, reningsverket i , där byggandet påbörjats och förefaller framskrida väl. har bidragit till för insatser i både och . Kommissionen deltar även som full medlem i Östersjöstaternas råd () och (). har ordförandeskapet i 20092011. De arktiska frågorna tilldrar sig ett ständigt ökat intresse. över- tar ordförandeskapet i . Kommissionen, , , och har ansökt om permanent observatörsstatus i . stod värd för den åttonde Arktiska parlamentarikerkonferensen. Konferensen antog ett detaljerat uttalande som riktades till de europeiska institutionerna, de arktiska staternas nationella parlament och regeringar samt till . Förhandlingar om ett nytt grundläggande avtal mellan och inleddes . har fem förhandlingsrundor genomförts. ansökte om medlemskap i . nåddes en bilateral överenskommelse med EU om villkoren för anslutning, där bland annat den viktiga frågan om ryska exporttullar på virke fick en lösning som efter omständigheterna är tillfredsställande för svensk industri. Två toppmöten genomfördes , det ena i Rostov-na-Donu och det andra i . Vid mötet i Rostov-na-Donu antogs en deklaration om det så kallade partnerskapet för modernisering, det långsiktiga målet om viseringsfritt resande mellan och EU diskuterades, och ett avtal om skydd för sekretessbelagd information undertecknades, vilket underlättat samarbete inom det rättsliga området. Diskussionerna under toppmötet i dominerades av tre frågor: Skr. 2010/11:105 världshandelsorganisationen (i ljuset av det förra toppmötet uppnådda överenskommelsen om villkoren för WTO-anslutning), partnerskapet för modernisering (där en första fram- stegsrapport kunde presenteras) och viseringsdialogen (där EU och enades om att ta fram en uppsättning gemensamma steg, dvs. åtgärder som parterna måste vidta för att skapa de tekniska förutsättning- arna för framtida viseringsfrihet). I enlighet med Partnerskaps- och samarbetsavtalet, genomförde EU och möten på ministernivå om utrikes- och säkerhetspolitik, rättsliga och inrikes frågor samt energi. Parterna genomförde också två konsultationsrundor på hög tjänstemannanivå om mänskliga rättigheter. tog EU och ytterligare steg mot en fördjupad relation bl.a. inom ramen för Östliga partnerskapet. EU har givit stöd till reformagenda och fortsatta framsteg har gjorts i förhandlingar- na om ett associeringsavtal. Avtalet omfattar politiska frågor och samarbete inom ett stort antal sektorer, med syfte att fördjupa samarbetet och anpassa regelverk till EU:s. En huvudkomponent i avtalet utgörs av ett s.k. fördjupat frihandelsområde. Den associeringsagenda, som antogs och som utgör en operativ handlingsplan inför associeringsavtalets ikraftträdande, har visat sig vara ett värdefullt och praktiskt verktyg för att strukturera dialogen om nödvändiga reformer. Det årliga toppmötet mellan och hölls i . Det inrikespolitiska läget i , fortsatta EU- närmande samt energifrågor stod högt på agendan. nåddes en överenskommelse om att viseringsdialogen mellan och skulle gå in i en operativ fas på basis av en handlingsplan. Planen presenterades vid toppmötet och syftar till viseringsfrihet som långsiktigt mål. undertecknade protokollet för anslutning till Energigemenskapen. Undertecknandet och den förestående anslutningen välkomnades av EU som ett viktigt steg mot ukrainsk EU-integration på energiområdet. Med inledande fokus på och fjärrvärmesektorn lanserades ett svenskt EU-initiativ för stärkt samarbete kring finansiering av större investeringar på energieffektiviserings- och miljöområdet i . Arbetet med initiativet har gått vidare i positiv riktning och ett första officiellt möte väntas äga rum . Inom ramen för det Östliga partnerskapet, har relationerna mellan och tagit flera viktiga steg framåt. Betydande framsteg har nåtts i förhandlingarna om ett associeringsavtal mellan och som inleddes . kommissionen rekommendationer avseende vilka åtgärder behöver genomföra för att möjliggöra inledande av förhandlingar om ett Skr. 2010/11:105 fördjupat frihandelsavtal, som en integrerad del av associeringsavtalet. maj blev fullvärdig medlem av Energigemenskapen. Efter beslut vid samarbetsrådet mellan och påbörjades även en viseringsdialog. Genom beslut av EU:s utrikesministrar fastslogs att denna ska övergå i en operativ fas så snart möjligt på basis av en handlingsplan syftande till viseringsfrihet som långsiktigt mål som ska presenteras för . EU:s gränsövervakningsinsats (EUBAM) som verkar på gränsen mellan och har fått sitt mandat förlängt med . Den moldaviska regeringen har, med stöd från EU, verkat för dialog med de facto-myndigheterna i utbrytarregionen och aktiviteten gällande förtroendeskapande åtgärder har ökat. EU verkar för att de formella förhandlingarna i 5+2-formatet ska kunna återupptas i syfte att ta ytterligare steg i riktning mot en lösning på konflikten. EU:s särskilda representant () har fått förlängt mandat till . EU har hållit fast vid engagemangspolitiken gentemot . har EU fortsatt att tydligt kritisera brister vad gäller demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. förlängdes de restriktiva åtgärder som varit i kraft till för ett antal vitryska företrädare (reserestriktioner och frysning av tillgångar). förlängdes suspenderingen av tillämpningen av reserestriktionerna för merparten av de berörda, i syfte att uppmuntra reformframsteg. Förutsättningarna för EU:s politik i för- hållande till påverkades dock radikalt i och med president- valet och den efterföljande repressionen mot före- trädare för opposition, oberoende massmedia och det civila samhället. På grund av bristande demokratiska förhållanden har inte någon kontraaktuell relation med EU, men landet omfattas av Östliga partnerskapets multilaterala del. EU har uttalat en vilja att uppgradera relationen till förutsatt att landet gör framsteg inom demokrati, mänskliga rättigheter samt vad gäller ökad rättssäkerhet. har diskussioner förts inom EU om framtagande av en gemensam interimistisk plan för reformer. EU har även påbörjat interna diskussioner avseende antagandet av ett förhandlingsdirektiv för viseringsförenklings- och återtagandeavtal för att förenkla resande för främst vanliga vitryska medborgare. En översyn av EU:s politik har inletts mot bakgrund av den förändrade situationen efter presidentvalet . påbörjades arbetet med att skärpa sanktionerna mot . Reformsamarbetet med , och intensifierades , inom ramen för Östliga partnerskapet. inleddes förhandlingar med de tre länderna om associeringsavtal med EU. Arbetet med att inleda förhandlingar med och om fördjupade frihandelsområden har fortsatt . Avtal mellan och om viseringsförenkling skrevs under och ett avtal om återtagande undertecknades . De båda avtalen förväntas träda i kraft . Förhandlingsdirektiv för viseringsförenklings- och återtagandeavtal med och förbereds. Genomförandet av mobilitetspartnerskapet mellan och har fortsatt och ett liknande partnerskap förbereds mellan och . Frågorna om demokrati, mediefrihet och respekt för mänskliga rättigheter i regionen ägnades fortsatt betydande uppmärksamhet, inte minst efter parlamentsvalen i . Nya underkommittéer inrättades inom ramen för de existerande partnerskaps- och samarbetsavtalen mellan de tre länderna och EU. EU:s civila observatörsmission EUMM, som tillkom efter den väpnade konflikten mellan och , fortsatte att övervaka eldupphöravtalets genomförande. Insatsens mandat förlängdes med till . De internationella samtalen i om säkerheten i fortsatte men några större framsteg har inte nåtts. EU genomförde möten på utrikesministernivå, så kallade samarbetsråd, med och , och dialoger om mänskliga rättigheter med , och . Ett möte på utrikesministernivå mellan EU och de fem centralasiatiska länderna ägde rum . besökte president , för diskussioner med bland andra ordförandena för kommissionen och samt talman. Genomförandet av för fortsatte på områdena mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatlighet; utbildning; ekonomi, handel och investeringar; energi och transport; miljö och vatten samt gemensamma hot och utmaningar. Med anledning av oroligheterna i , medverkade EU:s särskilde representant för till att samordna EU:s, FN:s och insatser till stöd för en stabilisering av den politiska situationen i landet. Kommissionen och ett antal medlemsstater, däribland , bidrog till en oberoende kommission, som ska utreda sommarens händelser. Inom stödde EU aktivt en insatsgrupp, bestående av internationella rådgivare, som ska bidra till en reformering av det kirgiziska polisväsendet. Rådet för utrikes frågor antog slutsatser, som inbjöd kommissionen att hjälpa med sina politiska reformer, och uppmanade att vidta åtgärder för att skydda sin befolkning mot ytterligare våld och garantera mänskliga rättigheter och rätts- Skr. 2010/11:105 säkerhet. antog rådet slutsatser om om det fortsatta behovet av framsteg rörande mänskliga rättigheter för att relationen med EU ska nå sin fulla potential. 10.3.7Östliga partnerskapet och den Europeiska grannskapspolitiken har arbetet med att fördjupa och utveckla Östliga Partner- skapet fortsatt. Genom partnerskapet har EU:s politik gentemot de östliga grannländerna stärkts. På det bilaterala området har flera framsteg gjorts. Bland dessa åter- finns inledandet av förhandlingar om associeringsavtal med , , och , liksom framsteg gällande mobilitet och mellanfolkliga kontakter. omfattas f.n. endast av partnerskapets multilaterala del. Partnerskapets multilaterala samarbete har konsoliderats ytterligare och ett antal expertpaneler och samarbetsprojekt har lanserats, t.ex. avseende förvaltningsreform och korruptionsbekämpning. Arbetet inom Östliga Partnerskapets forum för det civila samhället har fortsatt och det andra mötet för dess representanter hölls i . genomfördes det andra utrikes- ministermötet inom ramen för Östliga Partnerskapet. initierades en översyn av Europeiska grannskapspolitiken (ENP) av den höga representanten och kommissionären . Samtliga medlemsstater, och de länder som omfattas av ENP, uppmanades att reflektera över den fortsatta genomförandet av politiken samt diskutera hur de framtida relationerna till grannländerna i öst och syd bör se ut. Översynen ska resultera i ett meddelande från kommissionen som förväntas presenteras . Europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (ENPI) lanserades och syftar till att främja samarbete och integration mellan EU och dess partnerländer i och , särskilt genom att stärka genomförandet av de handlingsplaner som upp- rättats som en del av den europeiska grannskapspolitiken ENP. Partner- länder i är , , , , , och . har ingen handlingsplan för grannskapspolitikens genom- förande och har därför tilldelats mycket begränsade medel. tillhör inte ENP-länderna men omfattas av ENPI på grundval av dess så kallade strategiska partnerskap med EU. Finansieringen av ENPI uppgår 20072013 till . En tredjedel är avsatt för samarbete i och finansierar till största delen stöd för ekonomiska och demokratiska reformer. I kommissionens förslag till ENPI-finansiering 20102013 öronmärks 350 meuro till Östliga partnerskapet. effektiviserings- och miljöinitiativet för (E5P) finansieras del- vis från ENPI och medlen belastar där Ukraina-landramen. Med ENPI Skr. 2010/11:105 har biståndet till grannskapet i stor utsträckning övergått från projekt- till har i genomförandekommittén för ENPI och genom det egna bilaterala utvecklingssamarbetet drivit en närmare koppling mellan ENPI och grannskapspolitiken, transparens och effektivitet i användningen av budgetstöd samt givarkoordinering mellan kommissionen, och andra EU-medlemsländer. I samband med inrättandet av en investerings- facilitet (NIF), som använder ENPI-medel och bilateralt bistånd i projekt tillsammans med internationella finansieringsinstitutioner, har drivit frågan om transparenta urvalskriterier och en tydlig koppling till ENP:s handlingsplaner. bidrar även finansiellt till NIF. Den israelisk-palestinska fredsprocessen är fortsatt en prioriterad fråga för EU. De uppmärksammade rådsslutsatser som antogs av rådet för utrikes frågor har legat till grund för EU:s mellanösternpolitik. De amerikanska ansträngningarna att skapa förutsättningar för för- handlingar mellan och palestinierna gav resultat i form av indirekta samtal mellan parterna. Samtalen övergick i direkta samtal. Förhoppningarna om hållbara förhandlingar gick dock om intet då beslöt att inte förlänga det långa bosättningsmoratoriet på . Palestinierna, som kräver ett fullständigt bosättningsstopp, även i , beslöt sig då för att avbryta förhandlingarna. Den amerikanska administrationen har försökt hitta en kompromisslösning acceptabel för båda parter. har fört en aktiv mellanösternpolitik för att stödja de amerikanska ansträngningarna och stärka EU:s politiska roll. På basis av skrivningen i rådsslutsatserna om som en framtida huvudstad för både israeler och palestinier har EU behållit ett tydligt fokus på den oroande utvecklingen i . EU ger fortsatt omfattande stöd till palestinskt statsbyggande under premiärminister ledning och är den största givaren till den palestinska myndigheten som vidtagit viktiga reformer. deltar aktivt i EU:s civilpolisinsats EUPOL COPPS, ledd av en svensk chef, vilken har gjort betydande insatser för att stärka den palestinska säkerhets- och rättssektorn. har också bidragit till gränsmissionen EUBAM Rafah, vars verksamhet vid gränsen mellan och dock legat nere alltsedan Hamas maktöver- tagande i . Den humanitära situationen i är fortsatt svår. Det uppmärk- sammades bland annat i samband med den humanitära fartygskonvojen Ship to . beslöt att lätta på restriktionerna för införsel av förnödenheter till , vilket välkomnades av EU men bedömdes som otillräckligt för att tillåta en långsiktig återuppbyggnad. EU har där- Skr. 2010/11:105 för fortsatt verkat för att förbättra tillträdet till för humanitär hjälp, personer och handelsvaror. Det är angeläget att palestinska företag tillåts exportera varor från . Utan export kan inte ekonomin återhämta sig. EU avser att fortsätta stödja parterna och de amerikanska ansträng- ningarna att få till stånd återupptagna resultatinriktade fredsförhandlingar och har beredskap att bidra för att underlätta genomförandet av en framtida överenskommelse. 10.4.1Fördjupning av EU:s relationer med det södra grannskapet har en process pågått att fördjupa EU:s relationer med partnerländerna i syd, inklusive framtagandet av nya handlingsplaner inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken (ENP). EU har kontraktsmässiga relationer i form av associeringsavtal med i princip samtliga Medelhavsländer. Då handlingsplanerna mellan EU och partnerländerna började löpa ut () och 2010 (, , Palestinska myndig- heten och ) och flera partnerländer (, , , och ) indikerat intresse av att fördjupa relationerna med EU har förhandlingar inletts om nya handlingsplaner medan vissa förlängts. Denna process har följt grannskapspolitikens princip om differentiering, dvs. att bedöma varje partnerland på egna meriter. var det första av länderna med vilket fördjupade relationer överenskoms.