prop · GY03101 · 2011-04-14 00:00:00 — Försvarsmak- tens ökade kostnader för varor beror i huvudsak på en korrigering av värderingspriset för en viss typ av ammunition mellan åren med 2 882 mil- joner kronor. ökade kostnader för varor består till stor del av ökade kostnader för krigsmateriel inom flygområdet. Försvarets ma- terielverks kostnader för materielförsörjnings- tjänster har ökat. Polisens driftskostnader har ökat främst på grund av fler anställda poliser, vilket medfört ökade kostnader för bl.a. drivmedel för motor- fordon. Även kostnader för tjänster i form av datatjänster har ökat jämfört med föregående år. har aktiverat något mer än före- gående år för investeringar i anläggningstill- gångar i egen regi. De ökade aktiveringarna avser järnvägsanläggningar, produktionsanläggningar samt väganläggningar. Aktiveringarna för Tra- fikverket innebär att kostnader för köp av varor och tjänster avseende produktion av väg- och bananläggningar förs bort från resultaträkningen och tas upp som investering i balansräkningen. Aktiveringarna hos myndigheter i försvarssek- torn har minskat något jämfört med föregående år. Försvarsmaktens avskrivningar avser främst be- redskapsinventarier som stridsfordon, självgå- ende pjäser, fartyg och båtar. Avskrivningarna har ökat med nära . avskrivningar har minskat med , vilket beror på att tagit över flygplatsverksamheten och därmed vissa byggnader samt fält- och elan- läggningar. Resultat från andelar i dotter- och intresseföretag Resultat från andelar i dotterföretag (AB Swedcarrier) Övriga dotterföretag inom Kammarkolle- Summa resultat från andelar i Resultat från andelar i intresseföretag Summa resultat från andelar i Resultat från andelar i dotter- och Resultat från andelar i dotterföretag Resultat från andelar i intresseföretag avses företag där statens ägarandel överstiger . avses företag där statens ägarandel uppgår till högst 50 och lägst . Det resultat som redovisas ovan baseras på det redovisade nettoresultatet hos bolagen enligt årsbokslut , utom i några fall då ett tidigare delårsbokslut använts. Resultatande- larna har ökat med . resultat har minskat med . Positiva effekter av ökade produktionsvolymer och kostnadsbesparingar utjämnas av ökade nedskrivningar av goodwill relaterad till verksamhet i utlandet på . Resultatet för har förbättrats med , vilket främst förklaras av ökade intäkter på grund av högre priser och vo- lymer för järnmalm. Resultatet inkluderar kost- nader på relaterade till på- verkan av gruvbrytning på samhällena . kronor, vilket inkluderar realisa- tionsvinst avseende försäljning av dotterbolag på . ingick under föregående år i koncernen turering. AB har förbättrat resul- tatet med . Bland annat ingår realiserad vinst på från för- säljning av aktieinnehav i . De ore- aliserade värdeförändringarna på finansiella till- gångar har försämrats med . Akademiska hus AB visar högre resultat än föregående år. Värdeföränd- ringarna på fastigheter är åter positiva, vilket förbättrat resultatet med . Bostadsfinansieringsaktiebolag () har försämrat resultatet med 0,4 miljar- der kronor, vilket främst beror på försämrat re- sultat av finansiella poster, främst värdering av värdepapper till verkligt värde och värdeföränd- ring i säkrade poster i säkringsredovisning. har ökat resul- tatet med främst hänförligt till att värdeförändring på förvaltningsfastigheter åter är positivt. Resultatet från har för- sämrats med . Föregående års resultat inkluderar vinstandelar och realisa- tionsresultat vid försäljning av andelar i ett bel- giskt bolag på . har förbättrat resultatet med , främst avseende positiva värdeförändringar på fastigheter. har ökat resultatet med . Förbättringen avser främst värdeförändringar på fastigheter. redovisar en förlust på , vilket dock inte redovisas som resultat- andel så länge det egna kapitalet är negativt. Resultatet i behandlas inte som resultat från andelar utan redovisas som skatteintäkt i samband med utdelning till staten. Resultatandelen från Systembolaget har mins- kat med . Andelen har redu- cerats med respektive års betalda utdelning på respektive , som istället betraktas som skatteintäkt. Resultatet före denna omföring har oförändrat varit . Resultatet från har ökat med 0,9 miljarder till . Den främsta förklaringen utgörs av förbättrat resultat från engångsposter, som bl.a. innefattar realise- rade vinster vid avyttring av bolag och nedskriv- ning av goodwill. Nordiska Investeringsbanken (NIB) har för- sämrat sitt resultat med . Det är främst resultatet från finansiella instru- ment som försämrats. Årets resultat avser sep- tember t.o.m. augusti och jämförelseårets resul- tat avser endast januari t.o.m. augusti. SAS har minskat sitt förlustresultat med . Förändringen förklaras främst av ett förbättrat rörelseresultat genom kostnadsbesparingar, men även bättre finans- netto och resultat från avvecklade verksamheter har bidragit. Finansiella intäkter för förvaltning av Ränteintäkter avseende upplåning i Ränteintäkter avseende upplåning i Intäktsförda, preskriberade obligationer Överkurs vid emission (netto) Orealiserade valutavinster (netto) Summa finansiella intäkter för förvalt- Finansiella kostnader för förvaltning Räntekostnader avseende upplåning i Räntekostnader avseende upplåning i Realiserade kursförluster (netto) Realiserade valutaförluster (netto) Provisioner till banker m.fl. Summa finansiella kostnader för Nettokostnad för förvaltning av Finansiella intäkter och kostnader för förvalt- ning av statsskulden redovisas av Riksgäldskon- toret. De innefattar även intäkter respektive kostnader för skuldskötselåtgärder. uppgick nettokostnaden för statsskulden (räntor, över- och underkurser och valutakursförändringar m.m.) till , vilket innebär att nettokostnaden ökat med . Intäkterna minskade med vilket i huvudsak beror på att de orealiserade va- lutavinsterna minskat med och att ränteintäkterna i utländsk valuta minskat med . Kostnaderna minskade med 4 miljarder kro- nor. De realiserade kursförlusterna ökade med . Detta uppvägs dock nästen helt av att de realiserade valutaförlusterna mins- kade med . har rän- tekostnader avseende upplåning i utländsk valuta minskat med . lån i i euro och dollar har medfört ökade ränteintäkter i ut- ländsk valuta med och motsvarande högre räntekostnader. De finansiella intäkterna och kostnaderna för förvaltning av statsskulden redovisas i not 12 Nettokostnader för statsskulden. Finansiella intäkter redovisade av Kammar- kollegiet avser inlevererade över- skott på samt avseende utdelning från . Centrala finansiella in- täkter avser bl.a. räntor på studielån. Kärnavfallsfondens intäkter omfattar huvud- sakligen ränteintäkter för nominella placeringar. redovisar räntor i skattekontosy- stemet. Minskningen beror på lägre räntesats på skattekontot. redovisar utdelning från Nordeaaktierna som ingår i stabilitetsfonden med . Vidare redovisar Riks- gäldskontoret intäkter kopplade till repor i in- sättningsgarantin. Sida redovisar bl.a. överskott från det äldre sy- stemet för U-krediter som levererats mot in- komsttitel (0,). () redovisade föregå- ende år en realisationsvinst i samband med bola- gisering av produktion och konsult. De finansiella intäkterna hos utgörs bl.a. av ränteintäkter på långfristiga vär- depappersinnehav samt på leasingtillgångar (lok, färjor och fordon i egen förvaltning). Aktivering av finansiella kostnader finansiella kostnader av- ser huvudsakligen kursdifferenser och beräknade kursförluster för . kostnader avser huvudsakligen finansiella avgifter för . Kärnavfallsfonden redovisar realisationsför- luster vid avyttring av bostadsobligationer. finansiella kostnader avser ränteandel av pensionskostnader. I noten redovisas finansiella kostnader brutto. Några myndigheter har aktiverat räntekostnader i samband med anläggningsprojekt, eftersom räntan är en del av de utgifter för att bygga an- läggningen som tas upp som tillgång. Balanserade utgifter för utveckling Under posten Balanserade utgifter för utveck- ling redovisas främst egenutvecklade IT-system och program. balanserade utgifter avser utveckling av IT-system. De största posterna ut- görs av IT-stöd för pensionssystem och följd- reformer till dessa, IT-stöd för ärendehantering inom andra försäkringsområden samt ny infra- struktur för IT. har kvar IT- systemen för pensionshantering i sin balansräk- ning även efter bildande och vidareutvecklar dessa samt hanterar nyut- veckling enligt uppdrag från Pensionsmyndig- heten. myndigheten för de avskrivningar som avser dessa investeringar. Försvarsmaktens post avser i huvudsak ut- veckling av ett integrerat resurs- och ekonomi- ledningssystem (PRIO), där införande 1-2 avser personaladministration och strategisk personal- planering. infördes delar av systemet innefattande bland annat tidsredovisning och re- seadministration. Vidare startade förberedelserna för av införande av stöd till materiel- och förnö- denhetsförsörjning. Parallellt pågår ett arbete med att utveckla en IT-infrastruktur som kan hantera information klassad upp t.o.m. H/R (Hemlig/Restricted). post avser utgifter för utveck- ling av IT-system. färdigställdes och sattes flera stora utvecklingsprojekt i drift för bl.a. taxeringsförnyelse och folkbokföring. Un- der 2010 har utvecklingsinsatserna dragits ned och har satsat på att vidareutveckla sitt interna taxeringssystem, . Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar Myndigheten för samhällsskydd och Under posten Rättigheter och andra immateri- ella anläggningstillgångar redovisas i första hand köpta IT-system och program. Tillgångarna hos Myndigheten för samhälls- skydd och beredskap avser främst investeringar i växlar och licenser för det nationella radiokom- munikationssystemet . Ökningen mellan åren beror på att myndigheten har investerat i en ny växelplats för etapp 1 , samt att tilläggsinvesteringar har gjorts i övriga etappers växelplatser. Posterna för Transportstyrelsen, Försäkrings- kassan och Polisen består till största delen av li- censer inom IT-verksamheten. ökning mellan åren beror på att myndigheten tecknat ett nytt avtal gällande ka- pacitetsutnyttjande av stordatorn som medfört en investering på . Avtalet sträcker sig . Svenska kraftnäts post består av markrättigheter i form av servitut och lednings- rätter samt nyttjanderättigheter för optoförbin- delser. Förskott avseende immateriella anläggningstillgångar förekommer förskott i samband med investeringar i immateriella anläggnings- tillgångar endast redovisade hos Svenska insti- tutet och avser arbete med ett nytt ärendehan- teringssystem. redovisar investeringar i statliga väganläggningar. Redovisade belopp är nettovär- den efter avskrivning och avskrivningstiden är normalt . Väganläggningar har invärderats som färdigställda till ett värde . har fem ob- jekt med en kostnad vardera öppnats för trafik, bl.a. mellan och samt motorväg E18 Dessa objekt repre- senterar en investeringsvolym på sammanlagt . redovisar investeringar i järnvägs- anläggningar. Anskaffningskostnad för mark för järnvägsändamål ingår också i redovisat värde för järnvägsanläggningen. tillämpar differentierade avskrivningstider på samtliga järnvägsanläggningar, dvs. Värdet av järnvägsanläggningar som färdig- ställts uppgår till 17 612 miljoner kro- nor. Anskaffningsvärdet för uppgår till . Pågående större investeringsprojekt avser bl.a. , , och . Byggnader, mark och annan fast egendom förvaltar den del av statens fasta egendom som regeringen bestämmer. Större delen av fastigheterna tillhör det natio- nella kulturarvet. Exempel på fastigheter är de kungliga slotten, ett trettiotal fästningar, natio- nalteatrarna, museerna, regeringens byggnader, landshövdingarnas residens och ambassadbygg- nader i utlandet. De markegendomar som redo- visas av består till stora delar av markområden väster om odlingsgränsen i och samt ren- betesfjällen i . I mellersta och förvaltas ett antal kungsgårdar som av kulturhistoriska skäl ägs av staten. Årets inve- steringar uppgår till . Om- och tillbyggnader har genomförts till ett värde av , där de största projekten av- ser om- och tillbyggnad av Loen (del av reger- ingskvarteren) och ombyggnad av gamla Riksar- kivet i . förvaltar fastigheter av- sedda för försvarsändamål. Utgifter för inve- steringar avseende ny- och ombyggnader samt markinköp uppgick till . Jämfört med 2009 har nybyggnadernas andel av utgifterna ökat. Detta beror bl.a. på start av större byggprojekt, t.ex. motorskola i och beredskapsbyggnad i . redovisar främst national- parker och naturreservat. Dessa är dock i många fall upptagna till ett lågt värde. har värdet av marken ökat med , vilket främst avser investeringar i markinköp för bildande av naturreservat och nationalparker. förvaltar riksdags- byggnaderna och ombyggnader och förbätt- ringar är förhållandevis små. delades och de flygplatser som staten äger med byggnader, fältanläggningar, elanläggningar och teleanlägg- ningar, som var de viktigaste delarna som Luft- fartsverket redovisade, övergick då till det nya bolaget . verksam- het är nu helt inriktad på flygtrafiktjänst. Det som återstår är i huvudsak teleutrustning. Förbättringsutgifter på annans fastighet Förbättringsutgifter på annans fastighet avser sådana utgifter som myndigheten har haft för att anpassa hyrda lokaler till den egna verksamheten, exempelvis om- och tillbyggnationer, kabeldrag- ningar för nätverk, larmanordningar samt repa- rationer och underhåll om utgifterna uppgått till väsentliga belopp. Polisens förbättringsutgifter avser diverse om- och tillbyggnationer av polislokaler runt om i landet. Maskiner, inventarier, installationer m. m. Myndigheten för samhällsskydd och Datorer och kringutrustning, möbler, maskiner, installationer, bilar, fartyg, flyg och andra trans- portmedel är exempel på tillgångar som redovi- sas under denna post. Även tillgångar som inne- has genom finansiell leasing ingår. tillgångar har ökat med . fattar i huvudsak två större kombinationsfartyg som togs i produktion . Fartygen är byggda särskilt för storskalig oljeupptagning, brandbekämpning och nödbogsering till sjöss och det ena av fartygen är dessutom byggt för kemikaliehantering. Myndigheten för samhällsskydd och bered- skap (MSB) bildades och övertog då till- gångar från bl.a. och Kris- beredskapsmyndigheten. har det skett en ökning av tillgångarna med som beror på att investeringar i bassta- tioner och övrig materiell radiokommunika- tionsutrustning avseende inneburit att etapp 6 och 7 driftsatts. är natio- nella kommunikationssystem för samverkan och ledning vars syfte är att bl.a. stärka samhällets krishanteringsförmåga. Minskningen för beror på att en enhet inom dåvarande , , ombildades och bildade det statliga bolaget som även tog över anläggningstillgångar. Svenska kraftnäts tillgångar består till största delen av ställverksutrustningar, kraftledningar, sjökablar, kontrollanläggningsdelar, optoverk- samhet och tele- och informationssystem. Luftfartsverkets anläggningstillgångar har till viss del tagits över av i och med att bolagiserade sina flygplatser un- der 2010. Det förklarar att posten minskat med jämfört med . Myndigheten för samhällsskydd och pågående större investeringspro- jekt omfattar bl.a. utbyggnad av och station, i , för- bifart , E20 , ny järnväg förbi , projekten avseende Mo- tala - samt Väst, och Parti- hallsförbindelsen. Kriminalvårdens pågående större investerings- projekt avser säkerhetsinstallationer. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, räddningstjänst- och var- Beredskapstillgångar avser tillgångar både för ci- vil och militär beredskap. Posten omfattar främst Försvarsmaktens till- gångar för militär beredskap. Tillgångar för civil beredskap omfattar t.ex. läkemedel, fordon samt medicinsk utrustning. FM delar in sina beredskapstillgångar i dels beredskapsinventarier, dels beredskapsvaror, vilka redovisas som anläggningstillgångar. Bered- skapsinventarierna uppgår till och utgörs av t.ex. flygplan, fartyg och stridsvagnar. Beredskapsvaror som t.ex. ammu- nition, reservmateriel och beklädnadsmateriel uppgår till . Nyanskaffning av militära beredskapsinventa- rier uppgår till och av- och nedskrivningar uppgår till . Anskaffningen innefattar bl.a. mo- difiering av och kringutrustning till JAS 39 Gri- pen. har försäljningar och utrange- ringar genomförts för . Be- redskapslagrets värde har varit i stort sett oför- ändrat . Myndigheten för samhällsskydd och bered- skap har beredskapstillgångar bestående av mate- riel för räddningstjänst, andningsskydd och an- läggningar för varningssignaler. beredskapstillgångar avser lä- kemedel och sjukvårdsförnödenheter. Förskott avseende materiella anläggningstillgångar Under denna post redovisas förskott som myn- digheten lämnat vid anskaffning av materiella anläggningstillgångar. post avser förskott vid byggan- det av järnvägsanläggningar och väganläggningar. post avser förskott för försvarsmateriel till bl.a. FMS (Foreign Mili- tary ) och till . Det senare förskottet är också anledningen till ök- ningen mellan åren. post avser förskott för fartygsprojekt. Minskningen mellan åren beror på att två större kombinationsfartyg har tagits i bruk och därmed aktiverats som an- läggningstillgång. Andelar i dotter- och intresseföretag (AB Swedcarrier) (omstrukturering AB) SweRoad (Swedish National Road Con- avses företag där statens ägarandel överstiger . Andelsvärdet ovan är baserat på det justerade egna kapitalet hos företagen enligt bokslut per , utom i några fall då senaste delårs- Minskningen av andelsvärdet för ringen utgörs främst av negativa omräknings- differenser för verksamhet i utlandet på , som delvis har utjämnats av positiv påverkan från valutasäkring av utländskt eget kapital på . Omräkningsdifferenserna har uppstått när balansräkningar i utländska dotterbolag räknats om till svenska kronor. Dessutom har utdelning av och kassaflödessäkring på minskat värdet. Kassaflö- dessäkringen avser huvudsakligen orealiserade värdeförändringar av el-derivat som används för prissäkring av framtida försäljning. Årets resultat har medfört en positiv påverkan med 13,0 mil- jarder kronor. resultat för året uppgår till , vilket bidragit till andels- värdets ökning med . Kassa- flödessäkringar och marknadsvärdering av finan- siella instrument har minskat värdet med . Utdelning av har reducerat värdet. Andelsvärdet för har ökat med mellan åren. Årets resultat på har utjämnats av betald utdelning av . Andelsvärdet för har ökat med . Förändringen förklaras av årets resultat på 2,1 miljarder minskat med ut- delning till staten av . har minskat med , vilket främst förklaras av årets resultat på delvis ut- jämnat av negativ påverkan från omvärdering av finansiella tillgångar med samt utdelning till staten av . Posten har delat ut 0,9 miljarder kro- nor till staten vilket förklarar minskningen av kapitalandelen med samma belopp. Andelen i årets resultat uppgår till vil- ket utjämnats av negativa omräkningsdifferenser på . har ökat i värde med 0,6 miljarder kro- nor, främst som en följd av årets resultat. har ökat med , vil- från och i samband därmed er- hållit ett andelsvärde på . är under bildande och har fått ett aktiekapital på och motsvarande andelsvärde. Verksamheten i bolaget har ännu inte inletts i linje med riksda- gens ställningstagande i Hösttilläggsbudgeten (bet. 2010/11:FiU11). har delats ut till staten från Apoteksgruppen i och an- delsvärdet uppgår till . Årets resultat har påverkat andelsvärdet positivt med . Apoteksgruppen i har minskat med . Främsta för- är utdelningen till staten dels av och dels aktierna i som medfört en minskning av kapitalet med . Årets resultat har påverkat andelsvärdet positivt med . har ökat med 0,4 miljarder kro- nor, vilket beror på årets resultat på samt utdelning av . har erhållit ett aktieägartillskott på , vilket utjämnats av årets resultat på -0,1 miljarder kro- nor. Innehavet i har skrivits ned till noll i enlighet med kapitalandelsmetoden eftersom egna kapital uppgår till minus . Efter övergång till redovisning enligt IFRS täcks moderbolaget förlust av balanserade vinstmedel och bolaget behöver därför inte något aktieägar- tillskott. bokförs till värdet av aktie- kapital och reservfond (värdet uppgår till som i tabellen avrundats till noll ). Resultatet tillförs som skatte- intäkt när utdelning betalas till staten. Nordiska Investeringsbanken (NIB) avses företag där statens ägarandel uppgår till högst 50 och lägst . Andelar i intresseföretag är lägre än föregående år främst på grund av att an- delen i TeliaSonera minskat i värde med . Utdelning av till staten har minskat värdet med mot- svarande belopp. Andelsvärdet i TeliaSonera har påverkats positivt med av årets resultat och negativt av kronor i valutakursdifferenser. Marknadsvärdet på statens aktier i uppgick till . Nordiska Investeringsbanken har minskat med främst av en negativ påverkan på hänförligt till lägre valutakurs för redovisningsvalutan mot svenska kronor. Periodens resultat uppgår till . SAS har ökat i värde med till , vilket till största delen beror på i nyemission samt minskning med avseende periodens resultatandel. Marknadsvärdet på sta- tens aktier i uppgick till . har minskat med , främst avseende för- säljning av aktier i . Andelar i dotter- och intresseföretag totalt Summa andelar i dotterföretag Summa andelar i intresseföretag Förutom de ovan nämnda förändringarna är postens totala förändring en följd av föränd- ringar i företagens justerade egna kapital, utbe- talda utdelningar samt förvärv och avyttringar. Den största förändringen av värdepappersinne- haven avser Kärnavfallsfonden, som ytterligare ökat andelen fondmedel placerade i bostadsobli- gationer. Statens aktier i redovisas dels av Kammarkollegiet som en del av statens aktieför- valtning med , dels av Riks- gäldskontoret som deltog i Nordeas nyemission under föregående år genom stabilitetsfonden med . Staten sålde 255 miljoner av de aktier som redovisades av Kammarkollegiet för , vilket medförde en rea- vinst på . Statens ägarandel i Nordea minskade därmed från till . innehav av obligatio- ner har ökat med . Som ett led i garantiverksamheten placerar erhållna i olika finansiella till- gångar och har ökat innehavet av ob- ligationer i utländska valutor. Innehavet utgör en del av likvid buffert för riskexponering och ba- lanserande innehav för åtaganden i respektive valuta. innehav avser till största delen nollkupongobligationer i syfte att möta betalningsströmmar vid förfall av leasing- och leaseholdkontrakt för anläggningstillgångar uthyrda till och . - Återförsäkrares andel av () redovisar försäk- ringstekniskt beräknat nettovärde på skadeford- ringar. Fordringarna utgår från de skadebelopp som betalats ut. Avdrag görs för återvunna eller avskrivna belopp. Till detta läggs kapitaliserade räntor samt förfallna, obetalda och upplupna, ej förfallna avtalsräntor. Värderingen av EKN:s fordringar görs utifrån olika kriterier. En ut- gångspunkt vid bedömning av fordringar på andra länder är det aktuella landets skuldsättning och inkomstnivå samt hur landet skött sina skuldbetalningar. Detta kompletteras med det allmänna riskläget på landet vad gäller krediter och på den återstående löptiden av EKN:s ute- stående fordran. Riskexponeringen på företag i har mer än fördubblats och uppgick vid års- skiftet till totalt . Den mycket stora ökningen beror på de rörelse- kreditgarantier till stora svenska företag som EKN ställt ut . Rörelsekreditgaranti- erna innebär att EKN delar risk med utlånande bank på stora svenska exportföretag med hög kreditvärdighet. Nytt för året är att företag i svarar för den näst största riskexpone- ringen. I likhet är och bland de allra största länderna med anledning av en mycket stor affär i respektive land. Värdet före reservering av förlustrisker m.m. på EKN:s fordringar uppgår till . Reserveringen uppgår till . De största fordringarna finns på Nord- korea, , , och .