prop · GZ031d14 · 2011-09-20 00:00:00 — beräknas öka antalet anställda med omkring 4 personer som en följd av nya . Regeringen föreslår i denna proposition att medel avsätts för ytterligare platser inom arbetsmarknadspolitiken för personer som lämnar sjukförsäkringen. Inom ramen för denna satsning föreslås att i genomsnitt 1 400 personer får lönebidragsanställningar inom satsningen Kulturarvslyftet . Utöver att skapa sysselsättning för personer som lämnar sjukförsäkringen och som har någon typ av funktionsnedsättning beaktas inom satsningen sysselsättningsbehovet bland kulturarbetare och behovet av fortsatta insatser för att vårda och tillgängliggöra arkiv, museer och kulturmiljö. får i uppdrag att fördela bidrag för anställning av arbetsledare till de lönebidragsanställda. Bidraget för arbetsledare ska kunna fördelas till såväl statliga som regionala och lokala institutioner. Totalt beräknas satsningen i genomsnitt omfatta cirka 200 arbetsledare inom kulturområdet. Av dessa anställningar kommer en del att avse de statliga kulturarvsinstitutionerna. beräknas få ett tillskott med för att administrera satsningen, vilket bedöms möjliggöra en ökning med 3 årsarbetskrafter. inledde Myndigheten för kulturanalys sin verksamhet. Antalet anställda vid den nya myndigheten beräknas motsvara 5 heltidstjänster. Statens kulturråds förvaltningsanslag minskades med 2011, bl.a. som en följd av de organisationsförändringar som ägt rum inom kulturområdet och som inverkat på myndighetens uppgifter och ansvar. I enlighet med vad som aviserades i budgetpropositionen beräknas anslaget öka med 2 miljoner kronor för uppgifter som hänger samman med den nya kultursamverkansmodellen. I vilken omfattning detta kommer att påverka antalet anställda är svårt att överblicka. Regeringen menar att det är angeläget att förstärka stödet till såväl långtidsarbetslösa som till dem som riskerar långtidsarbetslöshet, samt öka uppföljningen av arbetssökande. För att genomföra detta krävs en ökad handläggartäthet på arbetsförmedlingarna. Regeringen föreslår att Arbetsförmedlingen, jämfört med vad som beräknades i budgetpropositionen , förstärks med 2012, 2013, 2014 och 2015. Det motsvarar en ökning av antalet anställda med cirka 1 500 personer 2012, 1 000 personer 2013, 800 personer 2014 och 200 personer 2015. bedöms antalet anställda 2012 minska med 800 personer jämfört med till följd av att de tillfälliga förstärkningarna nu upphör. () får ett utvidgat uppdrag för utvärdering av utbildningssystemet och resurserna ökas med 2012, 2013 och . Vilka personalkonsekvenser detta får kan inte överblickas. berörs av den förändring som redovisas ovan avseende . Därutöver får förslaget om en ökning av anslagsnivå med personella konsekvenser. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA kompetensförsörjning till regeringen. sker denna redovisning i myndigheternas årsredovisning. Myndigheterna ska i sin kompetensförsörjning säkerställa att relevant kompetens finns för att fullgöra de uppgifter som de är ålagda och för att tillgodose sina behov på både kort och lång sikt. Myndigheterna ska i sin strategiska kompetensförsörjning systematiskt analysera vilken kompetens som behövs för att de ska klara sina nuvarande och framtida uppgifter. var ca 235 000 personer anställda i den statliga sektorn, vilket är en ökning med knappt 400 . Uppföljningen av utvecklingen i staten redovisas efter den internationella klassifikationen COFOG2. Som framgår av tabell 3.1. finns flest anställda inom Utbildning och minst antal inom gruppen Fritidsverksamhet. Antalet anställda inom Näringslivsfrågor har minskat med . Minskningen beror främst på bolagiseringar, bl.a. har med ca 3 000 anställda brutits ut ur . Vissa justeringar har gjorts avseende några myndigheters COFOG-tillhörighet. Ansvaret för genomförandet av den statliga arbetsgivarpolitiken har till stor del delegerats till de statliga myndigheterna. Det innebär att myndigheterna, utifrån sina uppgifter, har en betydande frihet vad gäller bl.a. att utforma organisation, arbetsprocesser, lönebildning och kompetensförsörjning. För att regeringen ska kunna följa utvecklingen av kompetensförsörjningen redovisar myndigheterna sin 2 COFOG (Classification of the functions of the government) syftar till att redovisa sektorns uppgifter efter deras funktion eller ändamål. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Tabell 3.1 Antalet anställda och andelen kvinnor och män i procent 2009 och 2010 fördelade efter COFOG-grupper Fritidsverksamhet, kultur och religion 1Näringslivsfrågor, miljöskydd samt bostadsförsörjning och samhällsutveckling. 2Socialt skydd inklusive hälso- och sjukvård. Andelen visstidsanställda är oförändrad En knapp femtedel av statens anställda har visstidsanställning och av dessa är något fler kvinnor än män. Andelen visstidsanställda skiljer sig åt mellan olika myndigheter. , , fanns den högsta andelen visstidsanställda inom universitet och högskolor. Av tabell 3.2 framgår andelen kvinnor och män fördelat på olika kompetenskategorier 2010. Fördelningen överensstämmer i stort med 2009. återfinns fler män än kvinnor i gruppen ledningskompetens medan kvinnornas dominans i gruppen stödkompetens ökat. I gruppen kärnkompetens är det nu en helt jämn könsfördelning. Tabell 3.2 Andelen kvinnor och män fördelat på olika kompetenskategorier 2010 1Ledningskompetens: personal med formellt personalansvar som har till uppgift att planera och leda myndighetens verksamhet på olika nivåer, oavsett om uppgifterna avser kärn- eller stödkompetens. 2Kärnkompetens: personal med sakområdeskompetens inom myndighetens verksamhetsområde. 3Stödkompetens: personal med stödfunktion för lednings- och kärnkompetens, utan specifik sakområdeskompetens inom myndighetens verksamhetsområde. Fler äldre och färre yngre i staten Staten har en äldre personalstyrka än arbetsmarknaden i övrigt. var medelåldern för statligt anställda kvinnor och män . Åldersfördelningen i staten 2010 överensstämmer i stort med 2009, dvs. (28) av de statsanställda var eller äldre och 22 (21) procent var . På hela arbetsmarknaden var endast eller äldre, medan var yngre än 35 år3. Diagram 3.1 Åldersstrukturen i staten och på arbetsmarknaden totalt 2010, andel fast anställda av de sysselsatta i arbetskraften 3 Data är insamlade och skattas . Populationen skiljer sig något från den åldersstruktur som redovisas i diagram 5.6, avsnitt. Här redovisar läget per . I underlag ingår affärsverken. Dessa ingår inte i de siffror avseende staten som () redovisar. Fler tar ut ålderspension efter 65 Antalet nybeviljade ålderspensioner ökar återigen efter en minskning . Totalt uppgick antalet nybeviljade ålderspensioner 2010 till 5 441 stycken, dvs. en ökning med i förhållande till 2009. Ökningen var ungefär på samma nivå för kvinnor och män, nämligen ca 14 respektive ca 16 procent4. Andelen anställda som tar ut ålderspension först efter att de har fyllt har ökat med för både kvinnor och män . Antalet statsanställda med månadslön och som är eller äldre har fortsatt att öka och uppgick till 974 personer, att jämföra med 808 personer 2009 och drygt 30 personer 2002. Fördelningen efter kompetenskategori och kön framgår av tabell 3.3. Tabell 3.3 Antal anställda eller äldre fördelade efter kompetenskategori och kön Medianåldern för pensionsavgångar är fortsatt lika för kvinnor och män Medianåldern för de statsanställda som har gått i pension5 är fortsatt lika för kvinnor och män och uppgår även till . Av diagram 3.2 framgår utvecklingen 2010. finns det inga skillnader mellan könen vad gäller medianåldern vid pensionsavgångar. 4I antalet med nybeviljade ålderpensioner har inte de som har avgått med pensionsersättning eller sjukpension inräknats. 5Här ingår ålderspension, pensionsersättning, särskild pensionsersättning och sjukpension. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Diagram 3.2 Medianålder då statsanställda kvinnor och män lämnat sin anställning i pensioneringssyfte 19982010 Antalet nybeviljade delpensioner minskar ökade det totala antalet nybeviljade delpensioner med . efter införandet av avtalet om delpension var det fler män än kvinnor som beviljades delpension. har fler kvinnor beviljats förmånen. Av de individer i åldern som har haft möjlighet till delpension beviljades delpension. Andelen beviljade delpensioner av totalt antal möjliga har sjunkit . Som framgår av tabell 3.4 var det fortfarande fler män som beviljades en delpension med en omfattning på . Andelen kvinnor som beviljats delpension med en omfattning på eller mindre är fortfarande betydligt större än andelen män. Tabell 3.4 Beviljade delpensioner 2009 och 2010 Av tabell 3.5 framgår att nybeviljade delpensioner är vanligast hos anställda inom kompetenskategorin kärnkompetens och minst vanliga inom ledningskompetens. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Tabell 3.5 Andelen nybeviljade respektive löpande delpensioner hos anställda inom lednings-, stöd- och kärnkompetens Beviljade delpensioner står i relativ god proportion till kompetenskategoriernas relativa andel (se tabell 3.2). Jämn könsfördelning i staten Staten är den sektor som har jämnast könsfördelning på arbetsmarknaden. Andelen kvinnor bland de anställda har ökat . fanns det fler kvinnor än män bland de statsanställda (50,). var andelen kvinnor , dvs. samma nivå som 2009. Av tabell 3.1 framgår dock att könsfördelningen skiljer sig åt mellan COFOG-grupperna och därmed också mellan myndigheter och kompetenskategorier. Andel kvinnor och män med chefsuppgifter Andelen kvinnliga chefer ökar kraftigt i staten. Totalt finns nu ca 5 190 kvinnliga chefer, vilket motsvarar av alla chefer inom staten. var andelen och antalet 2 900. Fördelning av kvinnor och män bland myndighetschefer som regeringen anställt, m.m. anställde regeringen totalt 31 myndighetschefer, varav 16 var kvinnor. Bland myndighetscheferna var andelen kvinnor , vilket innebär en ökning . Som en följd av förändringar i myndighetsstrukturen och att ordförandena i och nuvarande (tidigare Regeringsrätten) inte längre ingår i denna krets, har det totala antalet myndighetschefer som regeringen anställer minskat från 205 till 202 . Tabell 3.6 Fördelningen av kvinnor och män bland myndighetschefer som regeringen anställt 1Regeringen utser rektorer vid statliga universitet och högskolor efter förslag från lärosätets styrelse. 2Här ingår museichefen vid . 3Häri ingår myndighetschefer med andra eller unika titlar såsom ombudsmän, direktörer, ordföranden samt rikspolischef, riksåklagare etc. 4Inklusive vikarierande myndighetschefer. 3.4 Den etniska och kulturella mångfalden Andelen anställda med utländsk bakgrund fortsätter att öka Andelen anställda med utländsk bakgrund i staten ökar stadigt och uppgick . Det är en ökning jämfört med och den högsta ökningen mellan under 2000talet. Totalt 30 400 statsanställda har utländsk bakgrund. Bland de nyanställda i staten har utländsk bakgrund, vilket är högre än andelen individer med utländsk bakgrund bland förvärvsarbetande på hela den svenska arbetsmarknaden, men lägre än andelen i befolkningen. Ökningen bland nyanställda är . I och med att andelen individer med utländsk bakgrund bland de nyanställda i staten, jämfört med övriga arbetsmarknaden, ökar så ökar även andelen anställda med utländsk bakgrund i staten snabbare än bland det totala antalet förvärvsarbetande. Andelen i staten har ökat . Bland de förvärvsarbetande på hela den svenska arbetsmarknaden var ökningen . Den senast tillgängliga uppgiften om förvärvsarbetande är då av de förvärvsarbetande hade utländsk bakgrund. Andelen kvinnor i statsförvaltningen med utländsk bakgrund var , och andelen män var 2010. Att andelen är lägre bland män hänger samman med strukturen i de tre mest mansdominerade verksamhetsinriktningarna, Försvar, Näringslivsfrågor m.m. samt Samhällsskydd och rättsskipning. Inom dessa verksamhetsinriktningar har mellan av de anställda utländsk bakgrund. De låga andelarna kan till viss del förklaras av en skev könsfördelning och det krav på svenskt medborgarskap som följer av lag bl.a. lagen (1994:260) om offentlig anställning, förkortad , eller av säkerhetsklassning som gäller för vissa arbetsuppgifter inom dessa verksamhetsinriktningar. Att en betydande andel av verksamheterna bedrivs i regioner med få i befolkningen med utländsk bakgrund kan också ha betydelse. Medelåldern är lägre bland personer med utländsk bakgrund. Den totala andelen anställda i åldrarna var 2010, medan andelen i gruppen anställda med utländsk bakgrund var . Andelen äldre är generellt lägre bland anställda med utländsk bakgrund. Bland samtliga anställda var 2010 andelen som var eller äldre , men bland anställda med utländsk bakgrund . Andelen med utländsk bakgrund varierar regionalt över . I stort sett följer fördelningen för statsanställda demografin i befolkningen och arbetsmarknaden i stort. Högst andel med utländsk bakgrund i staten finns i de tre storstadsområdena , och , där andelarna är 17,4, 2010. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Tabell 3.7 Andelen anställda med utländsk bakgrund inom staten samt för befolkningen i arbetsför ålder 2009 och 2010 1Avser personer med månadsavlönad anställning hos obligatoriska och frivilliga medlemmar i . Timanställda m.fl. ingår ej. 2Som nyanställda räknas individer som inte var anställda i staten föregående år samt individer som bytt anställningsmyndighet sedan föregående år. 3Källa: () registerbaserade arbetsmarknadsstatistik (RAMS). I RAMS ingår egna företagare och personer vars arbetstidsomfattning är . 4Källa: SCB:s befolkningsstatistik. Andelen anställda med utländsk bakgrund varierar mellan olika delar av statsförvaltningen eftersom verksamhetens karaktär har betydelse. Den högsta andelen anställda med utländsk bakgrund, , finns inom verksamhetsinriktningen Utbildning. Det är också denna grupp som har flest anställda i statlig sektor. Universitetens och högskolornas verksamhet karaktäriseras av internationellt samarbete inom både forskning och utbildning. För att knyta den bästa kompetensen till det egna eller högskolan sker rekryteringar ofta internationellt, vilket förklarar den relativt höga andelen anställda med utländsk bakgrund inom verksamhetsinriktningen. Nästan var tredje nyanställd har utländsk bakgrund inom verksamhetsinriktningen Utbildning. Verksamhetsinriktningen Socialt skydd m.m. har den näst högsta andelen anställda med utländsk bakgrund, . Övriga fem verksamhetsinriktningar har andelar under genomsnittet på . Gemensamt för alla grupper, utom Fritidsverksamhet, kultur och religion, är att andelen anställda med utländsk bakgrund ökat 20012010. Inom Fritidsverksamhet, kultur och 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA religion är andelen med utländsk bakgrund nu på samma nivå som den var 2001. Den lägsta andelen anställda med utländsk bakgrund finns inom verksamhetsinriktningen Försvar, där av de anställda har utländsk bakgrund. Inom Försvar har endast 90 av de 22 200 anställda, eller , annat medborgarskap än svenskt. Inom Samhällsskydd och rättsskipning är motsvarande antal 360 av 47 400 anställda, motsvarande . Inom den största gruppen Utbildning, som har drygt 65 000 anställda, har 7 800 personer utländskt medborgarskap, vilket motsvarar en andel på , att jämföra i statsförvaltningen och i befolkningen mellan . Tabell 3.8 Andelen anställda med utländsk bakgrund fördelade på COFOG-grupper och kompetenskategorier 2010 Fritidsverksamhet, kultur och Anm. Uppgifterna i tabellen baseras på alla anställda med månadsavlönad anställning hos samtliga medlemmar. Timavlönade m.fl. ingår inte. Mellan uppgick personalrörligheten6 i staten till . Det innebär att rörligheten minskat med en procentenhet i jämförelse med perioden september 2008september 2009. Med personal rörlighet avses här nyanställningar och avgångar vid myndigheterna oavsett om det skett inom 6 Personalrörlighet beräknas utifrån det lägsta av värdena för antalet nyanställda respektive de som slutat i förhållande till det genomsnittliga antalet anställda . staten eller i förhållande till andra arbetsmarknadssektorer. Högre rörlighet bland yngre än äldre I likhet var rörligheten totalt sett högre bland anställda , för att sedan avta med stigande ålder. Personalrörligheten var också högre inom kompetenskategorierna kärn och stödkompetens än inom kategorin ledningskompetens, framför allt i den yngsta åldersgruppen. Skillnaderna i personalrörligheten mellan kvinnor och män var marginella. Diagram 3.3 Personalrörlighet fördelad på kompetenskategorier och ålder 2009 och 2010 10,79,9 2,4 3,32,6 3.6 Antalet uppsägningar i staten bildades av parterna på den statliga arbetsmarknaden i samband med att de enades om för de statligt anställda. Stiftelsens uppgift är att administrera och genomföra de aktiviteter som uttrycks i . När en statsanställd blir uppsagd på grund av arbetsbrist är det uppgift att så långt som möjligt förhindra att han eller hon blir arbetslös. Detsamma gäller när någon till följd av omlokalisering väljer att inte följa med till den nya orten. Stödet till de uppsagda är individinriktat och utgår ifrån regeringens arbetslinje. Sedan starten av 1990 har cirka 90 000 personer omfattats av . Inflödet har varierat mellan 3 000 och 4 000 personer . Diagram 3.4 Totalt inflöde av uppsagda till Inflödet till uppgick till 2 520 personer. Det är färre än 2009, och det lägsta inflödet . Inflödet av tidsbegränsat anställda från universitet och högskolor har minskat något i jämförelse . ökade inflödet av tillsvidareanställda när Försvarsmakten sade upp ett större antal personer. Det har gjort att fördelningen mellan grupperna tidsbegränsat anställda och tillsvidareanställda i inflödet skiljer sig då det var nästan hälften tidsbegränsade och hälften som kom från tillsvidareanställning. Trots att andelen män ökade under slutet av året utgör kvinnorna av inflöde. Könsfördelningen har sett olika ut , men sammantaget under de som inflödet bestått av lika många kvinnor som män. Aktuella personer är de som ännu inte fått en permanent lösning av sin arbetssituation. Vid utgången av uppgick det totala antalet personer till 5 876, vilket är en minskning jämfört med föregående år. Av dessa har en lösning, men tillhör fortfarande . De allra flesta av dem har en tillfällig anställning, några är på praktik, inskolning, utbildning eller håller på att starta eget företag. lämnade 3 287 personer . Av de som avslutades var tidsbegränsat anställda. avslutades för att de fick en ny tillsvidareanställning eller hade startat eget företag, medan gick i någon typ av pension. Av dem som gick till en ny tillsvidareanställning var det andelsmässigt fler som gick 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA till en ny tjänst inom statlig sektor jämfört med . har 2010 haft den bästa lösningsgraden för tillsvidareanställda . Innan de uppsagda passerat uppsägningstidens slut var tillbaka i nytt arbete. Antalet personer som fått någon form av pensionsersättning uppgick till 350 och är en minskning med cirka 100 personer jämfört med . Minskningen gäller främst de som fått pensionsersättning. var andelen tillsvidareanställda som löst sin situation vid anställningens slut , vilket är färre än . Den huvudsakliga orsaken är med största sannolikhet den kraftigt försämrade arbetsmarknaden. Bland de som löst sin situation hade av kvinnorna fått nytt arbete eller startat företag, jämfört av männen. var denna andel för både kvinnor och män. För de som anmälts till efter att deras tidsbegränsade anställningar upphört mäts måluppfyllelsen efter det att anställningen tog slut. var andelen som då löst sin situation , vilket är en förbättring med jämfört med . Andelen som skaffat nytt arbete eller startat eget företag var för båda könen. Sjukfrånvaron i de statliga myndigheterna fortsatte att sjunka även . Jämfört med 2009 var sjukfrånvaron i genomsnitt lägre, vilket ger en total sjukfrånvaro på av den tillgängliga arbetstiden (se diagram 3.5). För såväl kvinnor och män som samtliga åldersgrupper minskade sjukfrånvaron jämfört med föregående år. Kvinnors sjukfrånvaro är fortfarande högre än männens och minskningstakten har avtagit något jämfört med . Sjukfrånvaron för anställda i åldersgrupperna respektive har fortsatt att sjunka stadigt, medan sjukfrånvaron i åldersgruppen i stort sett har varit oförändrad kring . Av 198 myndigheter var det 118 () som hade samma eller lägre sjukfrånvaro och 80 som hade högre sjukfrånvaro 2010 jämfört med 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Sjukfrånvaron minskade antalsmässigt mest i de stora myndigheterna. Hos 24 av 32 myndigheter med mer än 1 000 årsarbetskrafter minskade sjukfrånvaron jämfört med . Även de flesta medelstora myndigheterna uppvisar minskad sjukfrånvaro, 66 av 127, medan 54 har ökad sjukfrånvaro. Av myndigheter med färre än 50 årsarbetskrafter har 19 ökad sjukfrånvaro, medan 20 har minskad eller oförändrad sjukfrånvaro. Diagram 3.5 Sjukfrånvaro som andel av tillgänglig arbetstid dels totalt och dels uppdelat på kön och ålder 2009 och 2010 har sjukfrånvaron varit lägre i staten än i övriga arbetsmarknadssektorer. Under dessa har sjukfrånvaron i staten aldrig varit så låg som 2010. Att statsanställda i snitt är mindre sjuka än andra hänger samman med att staten har en större andel anställda med tjänstemannayrken än de andra arbetsmarknadssektorerna. Om man skulle jämföra enbart tjänstemannagrupper inom de olika sektorerna med varandra skulle skillnaderna bli mindre. Samtliga sektorer följer samma trend, dock nådde sjukfrånvaron inom staten, inte ens , upp till mer än lite . finns krav på att myndigheterna redovisar uppgifter om sjukfrånvaro i sin årsredovisning. Eftersom definitioner och mätmetoder är helt olika mellan sjukfrånvarouppgifterna i årsredovisningarna och SCB:s arbetskraftsundersökningar är dessa siffror inte jämförbara med de som visas i diagrammet nedan. Diagram 3.6 Sjukfrånvaro 19902010 enligt SCB:s Antalet statsanställda med nybeviljad sjukpension har minskat för såväl kvinnor som män (se tabell 3.9). Tabell 3.9 Anställda som har beviljats tillfällig sjukpension respektive sjukpension 2009 och 2010 Anm. I det redovisade antalet individer som beviljats sjukpension ingår även personer som tidigare beviljats tillfällig sjukpension. Av de statsanställda som 2010 beviljades sjukpension eller tillfällig sjukpension på heltid, enligt det statliga pensionsavtalet PA 03, var kvinnor. Detta är en minskning med en procentenhet jämfört med . För tillfällig sjukpension på deltid var andelen kvinnor (2009). Medianåldern för personer som 2010 beviljades sjukpension sjönk från 3 månader till 8 månader, vilket är en relativt stor förändring, mot bakgrund av att medianåldern steg . Medianåldern var och 6 månader för kvinnor (2009) och och 1 månad år för män (och 1 månad 2009). 3.8 Lönenivåerna och lönebildningen I diagram 3.7 redovisas den genomsnittliga månadslönen för olika sektorer på arbetsmarknaden . Den genomsnittliga månadslönen i staten uppgick till . Medellönen i samtliga sektorer vara 28 400 kronor7 Diagram 3.7 Genomsnittlig månadslön i olika sektorer på arbetsmarknaden 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Tabell 3.10 Nominell och real löneutveckling i statlig sektor, 19972010 -0,1 -0,3 1Förändringen är beräknad som förändring i årsmedeltal. 2RALS: Ramavtal om löner m.m. för arbetstagare i staten. träffar som arbetsgivarpart avtal på statens vägnar med de fackliga parterna (OFR/S, P, O), Akademikers (Saco-S) samt Facket för service och kommunikation (). Gällande ramavtal om löner m.m. för arbetstagare i staten avser perioden (RALS 20102012) vad gäller och /S, P,O. Avtalet med Saco-S (RALS 2010-T) är inte tidsbegränsat och gäller fr.o.m. tills vidare. har tagit fram uppgifter om den kollektiva löneutvecklingen 19972010 kopplat till årstakt, se tabell 3.10. Utvecklingen av genomsnittliga löner Löneutvecklingstakten inom det statliga området har förhållandevis väl följt utvecklingen på arbetsmarknaden i övrigt, enligt jämförande statistik från tiden efter ramanslagsreformen. uppgick löneutvecklingen inom landstingen till , inom den statliga sektorn till och inom den privata sektorn till .