prop · GY0397 · 2011-05-02 00:00:00 — avtalsdelen av konventionen. Därmed kommer avtalslagen, som har sin motsvarighet i de andra nordiska länderna, att fortsatt tillämpas när det gäller avtal mellan företag som har sina affärsställen i , , , eller . 6 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser Regeringens förslag: De nya bestämmelserna träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Övergångsbestämmelserna i inkorporeras med svensk rätt genom en ändring i lagen om internationella köp. Rapportens förslag överensstämmer med regeringens förslag i fråga om ikraftträdandet. I rapporten föreslås det en bestämmelse med inne- börden att äldre bestämmelser ska gälla i fråga om avtal som har ingåtts före ikraftträdandet. Remissinstanserna: anser att det inte är lämpligt att knyta an till när ett avtal har ingåtts som avgörande moment för om den nya lagen ska tillämpas. Skälen för regeringens förslag: Enligt artikel 97.4 i CISG träder åter- kallelsen av en reservation i kraft efter det att förflutit sedan depositarien, dvs. FN:s generalsekreterare, tog emot underrättelsen. Det är inte möjligt att nu säga när en återkallelse kan ske. Det bör därför överlämnas till regeringen att besluta om när lagändringarna ska träda i kraft. Enligt artikel 100.1 ska konventionen tillämpas på ingående av avtal endast då förslag om att sluta ett avtal lämnas på eller efter den dag då konventionen träder i kraft i förhållande till den eller de aktuella för- dragsslutande staterna. Denna övergångsbestämmelse gäller avtalsdelen av CISG, och av artikel 92.2 följer att inte är en fördragsslutande stat i fråga om denna del av konventionen. Enligt övergångsbestämmel- sen i artikel 100.2, som tar sikte på köpdelen av CISG, ska konventionen endast tillämpas på avtal som ingås som eller efter den dag då konventionen träder i kraft. När köpdelen av CISG inkorporerades konstaterades det att övergångs- bestämmelsen i artikel 100.2 överensstämde med svenska allmänna rätts- grundsatser, varför någon uttrycklig regel med detta innehåll inte behöv- des (prop. 1986/87:128 s. 93). Om regeringens förslag att återkalla reservationen mot avtalsdelen av CISG genomförs, blir det nödvändigt med en övergångsbestämmelse som beaktar att avtalsförhandlingar kan pågå vid lagens, och därmed avtalsdelens, ikraftträdande. Det är naturligt att konventionens över- gångsbestämmelse för denna situation i artikel 100.1 får gälla som svensk lag. För fullständighetens skull bör då även artikel 100.2 gälla som svensk lag. Regeringens bedömning: En återkallelse av reservationen minskar transaktionskostnaderna och förenklar för svenska företag vid interna- Rapportens bedömning: Rapporten innefattar inte någon samlad ana- lys av de ekonomiska eller praktiska konsekvenserna av förslaget men frågorna tas upp på olika ställen i rapporten. Remissinstanserna: , som tillstyrker förslaget, påpekar att det saknas en konsekvensutredning men gör ändå bedömningen att för- slaget inte medför några administrativa kostnader för företagen. Skälen för regeringens bedömning: De regeländringar som åter- kallelsen leder till kommer huvudsakligen att påverka företag som hand- I förlängningen kommer dock även domstolar och skiljenämnder att påverkas, eftersom det vid tvistlösning kommer att vara lättare att avgöra vilka regler som gäller. Förslaget bedöms inte ha några påtagligt negativa ekonomiska konse- kvenser vare sig för det allmänna eller för privata aktörer. en återkallelse av reservationen minska transaktionskostnaderna och för- enkla för svenska företag vid internationell handel. I ett initialskede inne- bär en återkallelse av reservationen naturligtvis en viss omställning, och Standardavtal kan behöva ses över och vissa utbild- ningsinsatser kan krävas i en del företag. Det finns dock redan en allmän förtrogenhet med innehållet i avtalsdelen av CISG. Dessa regler har näm- ligen tillämpats även av svenska företag i de fall inter- nationell privaträtt, trots den svenska reservationen, pekar ut ett annat CISG-anslutet lands lag. Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:822) om internatio- nella köp 1 § Artiklarna 188 och 100 i konvention angående avtal om internationella köp av varor ska i originaltexternas lydelse gälla som lag här i landet. Originaltexterna ska ha samma giltighet. Konventionens engelska och franska originaltexter finns tillsammans med en svensk översättning som en bilaga till denna lag. Texterna på övriga original- språk arabiska, kinesiska, ryska och spanska finns i överenskommel- ser med främmande makter (SÖ 1987:87). Enligt första stycket i paragrafen gäller de angivna artiklarna i CISG som Ändringen består till att börja med i att även artiklarna , dvs. avtalsdelen av konventionen, ska gälla som svensk lag. till att CISG, i dess materiella delar, gäller i sin helhet i . Artiklarna reglerar vad som anses utgöra ett anbud och när ett anbud eller ett svar på anbud blir bindande. av anbud och av svar samt verkan av att ett svar kommer för sent eller att Prop. 2010/11:97 det avviker från anbudet. Vid sådana internationella köp av varor som omfattas av CISG är det CISG och inte 1 kap. lagen (1915:218) om avtal och andra rättshand- lingar på förmögenhetsrättens område (avtalslagen) eller motsvarande lagstiftning i något annat land som reglerar en fråga om ett avtals Frågor som inte behandlas i CISG regleras av tillämplig nationell rätt. CISG innehåller inga regler om rättshandlingsförmåga eller om behörig- het och befogenhet. Enligt artikel 4 gäller konventionen inte heller frågor om giltigheten av ett avtal, om inte annat är uttryckligen föreskrivet i Utgångspunkten är alltså att nationell rätt hanterar frågor om giltig- heten av ett avtal. Även om konventionen utgår från att den inte ska tillämpas på giltigheten av avtal, kan man i det enskilda fallet behöva ta ställning till om en uppkommen situation som enligt nationell rätt anses som en fråga om giltighet i själva verket regleras av konventionen. Frågor av detta slag får lösas av rättstillämpningen, varvid det kan vara aktuellt att beakta artikel 7 och de tolkningsprinciper som anges där. Ändringen består vidare i att artikel 100, som innehåller konventionens övergångsbestämmelser, gäller som svensk lag. Enligt artikel 100.1 ska konventionen tillämpas på ingående av avtal endast då förslag om att sluta ett avtal lämnas på eller efter den dag då konventionen träder i kraft i förhållande till de aktuella fördragsslutande staterna. bestämmelse tar sikte på avtalsdelen av konventionen och på det för- hållandet att det kan vara aktuellt att ingå ett avtal vid ikraftträdandet. artikel 92.2 följer att en stat som har reserverat sig mot avtalsdelen inte är en fördragsslutande stat vad gäller frågor som regleras i den delen. artikel 100.2 ska konventionen endast tillämpas på avtal som ingås eller efter den dag då konventionen träder i kraft. övergångsbestämmelse gäller huvudsakligen köpdelen av konventionen. Artikel 100.1 talar om när ett förslag om att sluta ett avtal har läm- nats och inte om anbud. Konventionstexten ger således intryck av att hänföra sig till en tidigare tidpunkt än när ett anbud lämnas. också här överlämnas till rättstillämpningen att genom en tolkning av konventionen hantera de olika situationer som kan uppkomma när avtals- förhandlingar pågår vid lagens ikraftträdande. är dispositiva, kan parter som avser att föra avtalsförhandlingar vid lagens ikraftträdande själva reglera hur och när ett bindande avtal ska I andra stycket görs den ändringen att det upplyses om var texterna på arabiska, kinesiska, ryska och spanska finns. De finns i överens- kommelser med främmande makter. 2 § Lagen tillämpas inte om både säljaren och köparen har sina affärsställen i , , , eller . Om en part har mer än ett affärs- ställe, ska det ställe beaktas till vilket avtalet och dess fullgörande har sin när- Om en part inte har något affärsställe, ska avseende fästas vid I paragrafen, som innehåller ett undantag från lagens tillämpningsområde när det gäller köp mellan parter i , görs endast redaktionella juste- I och med att artiklarna , dvs. avtalsdelen av konventionen, Prop. 2010/11:97 inkorporeras med svensk rätt genom ändringen i 1 § utvidgas tillämp- ningsområdet för det undantag som denna paragraf innehåller. Avtals- delen av konventionen gäller alltså inte vid köp mellan parter i . Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Enligt artikel 97.4 i CISG träder återkallelsen av en reservation i kraft efter det att förflutit sedan deposita- rien tog emot underrättelsen. Det är inte möjligt att ange när en åter- kallelse kan ske. Det överlämnas därför till regeringen att besluta om när lagändringarna ska träda i kraft. Sammanfattning av rapporten internationella köp av varor (TemaNord 2009:507) om internationella köp Convention on Contracts for the International of Goods (CISG) antogs i 1980. I konven- tionen ges bestämmelser om ingående av avtal om internationella köp av varor, köparens och säljarens respektive skyldigheter, påföljder vid kon- traktsbrott och andra aspekter rörande sådana köp. Den har för svenskt vidkommande implementerats som lagen (1987:822) om internationella köp. I samband med sitt tillträde till konventionen förklarade , , och bl.a. att de inte skulle vara bundna av del II av CISG, dvs. den del som behandlar ingående av avtal. Reservationen gjordes i enlighet med artikel 92(1) CISG. tillträdde CISG i ett senare sammanhang utan att göra någon sådan reservation. Ingen annan av konventionsstaterna har reserverat sig på motsvarande sätt. Utredningens uppdrag har varit att utreda huruvida det finns skäl för , , och att ånyo överväga om de bör eller inte bör vara bundna av del II i CISG. Vi väljer att beskriva den princip som de nordiska reglerna för avtals- slut grundar sig på som löftesprincipen och de utgångspunkter som präg- lar de regler för avtalsslutande som följer av CISG som kontraktsprin- cipen. Som framgår av avsnitt 4 är detta emellertid en förenkling efter- som det finns andra principer för hur avtal kan ingås. Vidare innehåller båda de nämnda principerna en mängd undantag som neutraliserar de utgångspunkter som anses vara kännetecknande för de båda principerna. En jämförelse mellan den på löftesprincipen baserade utgångspunkt som nordisk avtalsrätt bygger på och den på kontraktsprincipen baserade utgångspunkt som i viss mån CISG bygger på visar därför att skillnader- na vare sig från teoretisk eller från praktisk utgångspunkt är särskilt stora mellan det nordiska synsättet och CISG. Det är därför knappast nackdelar med den klassiska löftesprincipen som starkt talar för att ta bort reserva- tionen utan att dess borttagande dels visar på en vilja att respektera CISG som en lämplig lösning för internationella varuköp, dels att lösningen utgör en kompromiss mellan olika synsätt som tycks ha accepterats mer generellt eftersom andra stater inte reserverat sig mot del II i CISG. Slut- ligen bygger CISG del II på praktiskt mer hanterbara objektiva kriterier än den teoretiskt mer djuplodande subjektiva metod som avtalslagen lagen (1915:218) om avtal och andra rättshandlingar på förmögenhets- rättens område utgår från. Med den utgångspunkten befanns det egentligen inte föreligga några avgörande rättstekniska fördelar för att övergå till ett CISG-baserat syn- sätt. CISG har en starkt tillitsbaserad utgångspunkt som tydligt väger upp de nackdelar som kunde anföras av att man inte alltid kan lita på ett avtalslöfte. Reformen är emellertid begränsad och tar huvudsakligen sikte på de internationella varuköpen, men det har ett betydande egen- värde att inte onödigtvis reservera sig mot en konvention som så tydligt blivit en internationell succé. En reservation kan vara ägnad att skapa misstro mot svenska domstolars och svenska skiljemäns vilja att tillämpa CISG i enlighet med den. Det bör således poängteras att det inte är tydliga nackdelar med löftes- principen utan de relativa fördelar som följer med att ta bort reserva- tionen avseende CISG del II som bör uppmärksammas och medföra bi- fall till önskemål om borttagandet av reservationen. Det är inte ett natio- nellt lagstiftningsbehov utan snarare ett misstag som gjordes när konven- tionen i övrigt antogs som bör rättas till. Man kan då särskilt tillfoga att det dessutom var osäkert hur stor framgången skulle bli med CISG. När vi kan iaktta konventionens segertåg bör den då förekommande överdrivna osäkerheten sättas in i sitt sammanhang. Med dagens kunskap är det helt enkelt mindre troligt att man skulle ha gjort en sådan reservation vid den aktuella tidpunkten. Fördjupad insikt om konventionens tekniska fördelar och det faktum att den måste ses som en helhet talar starkt för att tiden nu är mogen för att ta bort reservationen. Som ett än viktigare argument bör framhållas att en ratificering leder till att vi vad gäller internationell handel kommer att ha gemensamma regler med flertalet av alla handelsnationer vilket knappast kan ses som ett handelshinder för de nordiska länderna. Vidare är det så att del II av CISG inte förefaller ha förorsakat några större bekymmer i rättstillämpningen. Reglerna är anpassade till förhål- landena på det kommersiella området och är relativt överskådliga och lättbegripliga för aktörerna på marknaden och har endast vid ett fåtal tillfällen förorsakat tvister. Då är det snarare så att del III i CISG bjuder på betydligt större utmaningar, men dessa regler är vi sedan längre redan bundna av utan att detta tycks ha vållat något missnöje inom det svenska affärslivet. Sammantaget kan det sägas föreligga såväl fördelar och nackdelar med CISG i förhållande till avtalslagens bestämmelser men att fördelarna klart överväger. Till fördelarna med CISG hör att konventionen fått en bety- dande tyngd och också synes ha fungerat bra. Det är rent av den mest framgångsrika konventionen på den internationella köprättens område vad avser den globala viljan att ansluta sig till densamma. Den är vidare ett av de mest tydliga uttrycken för harmonisering på förmögenhets- rättens område och bidrar därmed till att minska transaktionskostnaderna inom den internationella handeln. En rent materiell fördel med CISG är att man slipper den s.k. haltande bundenhet som blir följden enligt avtalslagen och löftesprincipen vid s.k. legal acceptfrist. CISG ger uttryck för en slags likhetsprincip mellan parterna vad gäller frågan om när bundenheten uppstår, medan loku- tionen skälig betänketid som följer av föreskriften i 3 § avtalslagen, om ingen tid för svaret är utsatt i anbudet, innebär en otydlighet eftersom särskilt modern teknik möjliggör och ofta förutsätter snabba svar. Det kan visserligen mot detta anföras att den tillitsgrundsats i artikel 16(2)(b) som begränsar återkalleligheten enligt artikel 16(1) också innefattar viss otydlighet. Kanske kan här sägas att en jämförelse mellan just § 3 i av- talslagen och artikel 16(2)(b) visar att otydligheterna snarare är en indi- kation på att reglerna är tämligen besläktade, även om utgångspunkterna för bedömningen är olika. Slutligen är det onekligen vid en jämförelse så att vissa bevisbörde- rättsliga fördelar framträder till CISG:s förmån, t.ex. rörande när ett svar kan anses ha kommit fram till mottagaren. Som en nackdel med att upphäva reservationen kan anföras att man ersätter den relativt enkla löftesprincipen med den något vagare principen Emellertid synes slutresultatet av de två principerna vid avsak- nad av uttrycklig acceptfrist bli likartat. En möjlig nackdel är att perspektivet avseende vilken av parterna som skall vara mest skyddsvärd skiljer sig åt mellan CISG och de nordiska avtalslagarna; medan löftesprincipen är till fördel för en anbudsmottagare är kontraktsprincipen till fördel för anbudsgivaren som är of the Sammantaget får således fördelarna med ett borttagande av reserva- tionen avseende del II i CISG anses väga tyngre än nackdelarna. Om nu starka sakliga skäl talar för att CISG del II bör implementeras oaktat de inte i första hand kanske tar sikte på frågan om avtalsbunden- hetsmetodens överlägsenhet i sig utan respekten för CISG och dess bety- delse för internationell handel så måste frågan h u r detta skall ske över- För att undvika de komplikationer som finns till följd av de dubbla system för internationella köp av varor som finns i de fyra nordiska länder som reserverat sig mot del II i CISG vore det en mycket enkel lag- stiftningsåtgärd att återkalla reservationen. En sådan lösning löser inte alla problem vi skulle fortfarande ha två olika system för nationella och nordiska varuköp i förhållande till internationella köp av varor men det skulle vara en bra lösning på åtminstone ett problem som kan orsaka Att vi med en sådan ändring får ett dubbelt system vad gäller varuköp spelar i praktiken ingen större roll. Vi har redan i vårt rättssystem en mängd olika lösningar på olika typer av avtal inom olika rättsområden utan att det stör vårt rättshandlande i någon större omfattning ett ytter- ligare system måste därför anses sakna betydelse i relation till de fördelar som vi får genom att uppnå en likhet med våra handelspartners. Det samma gäller dessutom för en stor del av de länder som anslutit sig till konventionen, utan att några större problem synes ha uppstått till följd av dubbla system för avtalsslutande. Analysen visar entydigt att reservationen borde tas bort, att den var tveksam redan från början och att ett borttagande har ett symbolvärde som visar på att de nordiska länderna tagit till sig konventionens över- Några praktiska problem till följd av ett borttagande har inte utredningen iakttagit under arbetets gång och reservationen kan och bör genomföras utan förändringar av den nordiska avtalsrätten i övrigt.1 Skall man vara trogen det synsätt som ligger i konventionsåtagandet enligt artikel 7 bör man avstå från att skriva om konventionen och på ett sådant sätt transformera konventionen till nationell lag. svensk rätts del att lagen (1987:822) om internationella köp bör ersättas med en ny s.k. blankettlag med samma namn där det i 1 § anges att 1 Som utvecklas nedan har emellertid valt en annan metod för implementering av konventionen än övriga nordiska länder, vilket kan medföra en nationell komplikation vid ett eventuellt återtagande av reservationen. artiklarna 188 skall gälla som lag här i landet. Eftersom det knappast kan vara acceptabelt att låta CISG del II få retroaktiv effekt bör det i själva lagtexten tydligt anges att artiklarna endast skall tillämpas på avtal som slutits efter det att den nya lagen trätt i kraft. Det kan enligt vårt förmenande inte heller vara tillräckligt att endast föra in en sådan föreskrift i den förordning som regeringen utfärdar om lagens ikraft- trädande. För tydlighetens skull bör en ändring ske genom att en ny lag utfärdas och den gamla lagen upphävs. Förslag till lag (2009:000) om internationella köp 1 § Artiklarna 188 i konvention angående avtal om internationella köp av varor skall i originaltexternas lydelse gälla som lag här i landet. Originaltexterna skall ha samma giltig- het. Artiklarna tillämpas på avtal som ingåtts efter det att denna lag trätt i kraft. Konventionens engelska och franska originaltexter finns tillsammans med en svensk översättning intagna som en bilaga till denna lag. Texterna på övriga originalspråk, arabiska, kinesiska, ryska och spanska, skall kungöras på det sätt som regeringen bestämmer. 2 § Lagen tillämpas inte i fall då både säljaren och köparen har sina affärsställen i , , , eller . Om en part har mer än ett affärsställe, skall det ställe beaktas till vilket avtalet och dess fullgörande har sin närmaste anknytning. Om en part inte har något affärsställe, skall avseende fästas vid hans hemvist. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Genom den nya lagen upphävs lagen (1987:822) om internationella köp. I fråga om avtal som har ingåtts före ikraftträdandet gäller äldre föreskrifter. Efter remiss har yttrande över rapporten interna- köp av varor (TemaNord 2009:507) avgetts av , , , , Konkurrens- verket, , vid , Juridiska fakultetsstyrelsen vid , advokatsam- fund, , Företagarna, , , och . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitierådet , f.d. regeringsrådet och justitierådet . Slutande av avtal vid internationella köp av varor Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat att inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i lagen (1987:822) om internationella köp. Förslaget har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunnige . Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , Sabuni, Adelsohn , , , , , , , Hatt Regeringen beslutar proposition 2010/11:97 Slutande av avtal vid internationella köp av varor