prop · GY03165 · 2011-09-20 00:00:00 — beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att föreslå reformerade förfaranderegler på såväl det direkta som det indirekta beskattningsområdet (dir. 2005:129). Genom tilläggsdirektiv (dir. 2007:165) och (dir. 2008:126) fick utredaren ytterligare uppgifter och förlängd tid för uppdraget. Utredningen antog namnet Skatteförfarande- utredningen (Fi 2005:10). Utredningens direktiv gav den möjlighet att begära medverkan från . Utredningen har efter samråd med gett verket i uppdrag att ta fram underlag i följande frågor: fler elektroniska beslut, fastighetsskatten i preliminärskattesystemet, och snabbare omprövningsförfarande hos . Dessutom har på uppdrag av utredningen utvärderat skattekontosystemet och tagit fram underlag till utredningens konsekvensanalyser. Utredningen har haft en referensgrupp med företrädare från olika delar av näringslivet. Utredningen har i enlighet med direktiven samrått med dåvarande Verket för företagsutveckling (Verva) när det gäller elektronisk kommunikation mellan skattskyldiga och . Utredningens arbete med att analysera konsekvenserna av sina förslag har utförts i samråd med . Utredningen har i ett delbetänkande , Tyst godkännande ett nytt sätt att deklarera (SOU 2006:89), redovisat ett förenklat deklarationssystem. Betänkandet har remissbehandlats men inte lett till lagstiftning. lämnade utredningen sitt slutbetänkande Skatteförfarandet (SOU 2009:58). Betänkandet är självständigt i förhållande till delbetänkandet. En sammanfattning av slutbetänkandet finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbe- handlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftnings- ärendet (dnr Fi2009/4718). Inom har promemorian Artistskattens infogning i skattekontosystemet (dnr Fi2009/7634) upprättats. Promemorians huvudsakliga innehåll framgår av bilaga 4. Promemorians lagförslag finns i bilaga 5. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. En sammanställning av remiss- yttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet. Regeringens förslag i denna proposition bygger på de förslag som utredningen har lagt fram i sitt slutbetänkande och de förslag som finns i promemoria. Under arbetet med propositionen har det emellertid skett en hel del förändringar i lagstiftningen. De ändringar som har beslutats av har arbetats in i förslaget till en skatteförfarandelag. Vidare har inarbetats de förslag till lagändringar som har tagits in i propositioner som regeringen har fattat beslut om. skattebeslut i efterhand samt återföring av avdrag för avsättningar periodiseringsfonder (dnr Fi2006/2548) föreslagit bestämmelser som reglerar när inkomstbeskattningen ska ändras när mervärdesbeskatt- ningen eller beslut om arbetsgivaravgifter har ändrats i efterhand samt bestämmelser om ändringar av mervärdesbeskattningen eller beslut om arbetsgivaravgifter efter ändringar av inkomstbeskattningen i efterhand. Även har lämnat ett förslag om lagändring som rör sambandet mellan mervärdesbeskattningen och inkomstbeskattningen (promemoria , dnr Fi2002/2029). De frågor som fanns med i promemorior har beretts vidare inom och promemorian har remitterats. Promemorians lagförslag finns i bilaga 7 och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 8. En remissammanställning finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Fi2006/2548). Frågan om återföring av avdrag för avsättningar till periodiseringsfonder har redan lett till ändrad lagstiftning (prop. 2008/09:40, bet. 2008/09:SkU9, rskr. 2008/09:70, SFS 2008:1064). I denna proposition tar regeringen upp frågan om ändringar av skatte- eller avgiftsbeslut i efterhand (avsnitt 20.8). Anmälan till Europeiska kommissionen och I lagstiftningsärendet föreslås bl.a. att lagen (2007:592) om kassaregister m.m., benämnd kassaregisterlagen, ska upphöra att gälla och att bestämmelserna i den lagen i stället ska finnas i den nya skatteförfarandelagen och i viss utsträckning i förordning eller i myndighetsföreskrifter meddelade i anslutning till skatteförfarandelagen. Förslaget till kassaregisterlagen har anmälts dels till Europeiska kommissionen1 enligt förfarandet i direktiv /34/EG om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter2, dels till () sekretariat i enlighet med WTO:s avtal om tekniska handelshinder (). När det gäller och rådets direktiv /123/EG av om tjänster på den inre marknaden (tjänstedirektivet) har delar av kassaregisterlagen rapporterats till kommissionen. Regeringen bedömer att förslagen till ändringar som inte påverkar bestämmelsernas materiella innehåll inte är anmälningspliktiga enligt vare sig direktiv /34/EG, eller tjänstedirektivet. 1I och med Lissabonfördragets ikraftträdande bytte Europeiska gemenskapernas kommission namn till Europeiska kommissionen. 2Europaparlamentets och rådets direktiv /34/EG av om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster, ändrat genom och rådets direktiv /48/EG av . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 9. Lagrådets yttrande finns i bilaga Lagrådets synpunkter är till övervägande del av redaktionell och Vissa av Lagrådets synpunkter behandlas och bemöts i avsnitten 5.2, 10.4.5 och 12.1. Lagrådets synpunkter i övrigt behandlas i I förhållande till lagrådsremissen har också vissa ytterligare smärre ändringar av i huvudsakligen redaktionell och språklig karaktär gjorts i De bestämmelser som går under beteckningen skatteförfarandet finns i huvudsak i taxeringslagen (1990:324), förkortad TL, skatte- betalningslagen (1997:483), förkortad SBL, och lagen (2001:1227) om självdeklarationer och kontrolluppgifter, förkortad LSK (de tre stora lagarna). Taxeringslagen gäller vid fastställelse av underlaget för att ta ut skatt eller avgift. Som exempel kan nämnas underlaget för inkomstskatt. Till grund för besluten om underlag ligger bl.a. självdeklarationer och kontrolluppgifter, dvs. de uppgifter som enligt LSK lämnas till ledning för beskattningen. Skatten på fastställda underlag bestäms och betalas enligt skattebetalningslagen. Skattebetalningslagen gäller även vid bestämmande, debitering, redovisning och betalning av preliminär skatt, arbetsgivaravgifter, mervärdesskatt och punktskatt. I det fall mervärdes- skatt ska redovisas i självdeklarationen gäller taxeringslagen. På skatteförfarandeområdet finns även lagar som rör områdena särskilda anteckningsskyldigheter, tvångsåtgärder, ersättning för kostnader för ombud, biträde eller utredning samt ombud. 4.1.1 De tre stora lagarna Taxeringslagen gäller vid fastställelse av underlag för att ta ut skatt eller avgift (taxering) enligt 1.inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, 2.lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, 3.lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel i fall som avses i 2 § första stycket 14 och 68 nämnda lag, 4.lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader, 5.lagen (2007:1398) om fastighetsavgift, och 6.lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift. Dessutom gäller lagen för förfarandet för fastställelse av Prop. 2010/11:165 mervärdesskatt som ska redovisas i en självdeklaration. I 1 kap. 1 § TL föreskrivs även att lagen gäller vid handläggning av ärenden om särskilda avgifter (skattetillägg och förseningsavgift). Lagen gäller även vid handläggning av mål om taxering och särskilda avgifter i allmän förvaltningsdomstol. I taxeringslagen finns bestämmelser bl.a. om utredning i taxeringsärenden, särskilda avgifter, och Skattebetalningslagen gäller vid bestämmande, debitering, redovisning och betalning av 1.sådan skatt eller avgift som avses i 1 kap. 1 § första stycket TL, 2.avgift enligt socialavgiftslagen (2000:980), förkortad , 3.skatt enligt lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster, 4.begravningsavgift enligt begravningslagen (1990:1144), 5.skatt enligt mervärdesskattelagen (1994:200), förkortad ML, samt sådant belopp som avses i 1 kap. 1 § tredje stycket den lagen, 6.avgift enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, 7.avgift som avses i lagen (1999:291) om avgift till registrerat trossamfund, och Dessutom gäller lagen vid bestämmande, debitering och betalning av 1.skattetillägg och förseningsavgift i fråga om sådan skatt eller avgift som avses i 1 kap. 1 § SBL, 2.förseningsavgift enligt fastighetstaxeringslagen (1979:1152), 3.kontrollavgift enligt 15 kap. 9 § SBL, 4.kontrollavgift enligt lagen (1998:514) om särskild skattekontroll av torg- och marknadshandel m.m., benämnd torgkontrollagen, 5.kontrollavgift enligt lagen (2006:575) om särskild skattekontroll i vissa branscher, benämnd branschkontrollagen, 6.transporttillägg som avses i 4 kap. 9 a § lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter, benämnd punktskattekontrollagen, 3 Med punktskatt avses skatt enligt lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, lagen (1972:820) om skatt på spel, lagen (1984:409) om skatt på gödselmedel, lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel, 2 § första stycket 5 lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel, lagen (1990:1427) om särskild premieskatt för grupplivförsäkring, m.m., lagen (1991:1482) om lotteriskatt, lagen (1991:1483) om skatt på vinstsparande m.m., lagen (1994:1563) om tobaksskatt, lagen (1994:1564) om alkoholskatt, lagen (1994:1776) om skatt på energi, lagen (1995:1667) om skatt på naturgrus, lagen (1999:673) om skatt på avfall, lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer och lagen (2007:460) om skatt på trafikförsäkringspremie m.m. 7.kontrollavgift enligt lagen (2007:592) om kassaregister m.m., Prop. 2010/11:165 benämnd kassaregisterlagen, och 8.ränta på skatt, avgift, skattetillägg och transporttillägg. Från tillämpningsområdet undantas mervärdesskatt som ska tas ut vid import av varor och punktskatt som ska betalas till . Skattebetalningslagen gäller inte heller för punktskattepliktiga varor som är omhändertagna enligt punktskattekontrollagen eller omfattas av ett beslut om skatt enligt den lagen. Upphävs omhändertagandet eller skattebeslutet ska dock skattebetalningslagen anses ha varit tillämplig som om beslutet aldrig hade fattats. I skattebetalningslagen finns bestämmelser bl.a. om registrering och skattekonton, preliminär skatt och skattsedel på sådan skatt, skatteavdrag och beräkning av skatteavdrag, beräkning av F-skatt, särskild A-skatt och arbetsgivaravgifter, skyldighet att lämna deklaration, särskilda bestämmelser om mervärdesskatt för elektroniska tjänster, ansvar för skatt, befrielse från betalningsskyldighet, utredning i skatteärenden, särskilda avgifter (skattetillägg, förseningsavgift och kontroll- avgift), inbetalning av skatt och anstånd med inbetalning av skatt, återbetalning av skatt, omprövning och överklagande. I LSK finns bestämmelser om skyldighet att lämna självdeklarationer, särskilda uppgifter och kontrolluppgifter. I självdeklarationerna lämnas uppgifter till ledning för 1. egen taxering enligt taxeringslagen, 2. taxering enligt taxeringslagen av delägare i svenska handelsbolag och medlemmar i europeiska ekonomiska intressegrupperingar, 3. beslut om mervärdesskatt i fall som avses i 3 kap. 14 § LSK, 4. bestämmande av underlag för egenavgifter enligt 3 kap. , 5. bestämmande av underlag för skatt enligt lagen om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster, 6. bestämmande av underlag för avgift enligt lagen om allmän löneavgift, samt 7. beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt 59 kap. social- försäkringsbalken, I de särskilda uppgifterna lämnas uppgifter för 1. bedömning av stiftelsers och föreningars skattskyldighet enligt 2. taxering enligt taxeringslagen av delägare i svenska handelsbolag . 2010/11:165 och medlemmar i europeiska ekonomiska intressegrupperingar, 3.bestämmande av vilket fartområde ett fartyg går i, samt 4.kontroll av uppskovsbelopp enligt 47 kap. IL när ersättnings- bostaden är belägen utomlands. I kontrolluppgifterna lämnas uppgifter om andra än uppgiftslämnaren själv till ledning för 1.taxering enligt taxeringslagen, 2.bestämmande av underlag för egenavgifter enligt 3 kap. , 3.bestämmande av underlag för skatt enligt lagen om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster, 4.bestämmande av underlag för avgift enligt lagen om allmän löneavgift, 5.registrering av skatteavdrag enligt skattebetalningslagen, 6.beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt 59 kap. social- försäkringsbalken, 7.beskattning enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, samt Det kan noteras att självdeklarationer och kontrolluppgifter lämnas till ledning för i stort sett samma ändamål. Dessutom finns bestämmelser i om bl.a. deklarationsförfarandet, annan uppgiftsskyldighet, anstånd, förelägganden och undantag från uppgiftsskyldighet. De tre stora lagarna på skatteförfarandeområdet kompletteras av lagar på områdena särskilda anteckningsskyldigheter, tvångsåtgärder, ersättning för kostnader för ombud, biträde eller utredning samt ombud. För att öka kontrollmöjligheter, skydda seriösa företagare från illojal konkurrens från mindre seriösa företagare och för att öka legitimiteten för skattesystemet har särskilda anteckningsskyldigheter för dem som bedriver vissa typer av verksamhet införts. särskilda anteckningsskyldigheter och därtill hörande kontrollbefogen- heter för finns huvudsakligen i följande tre lagar: 1. torgkontrollagen, 2. branschkontrollagen, och 3. kassaregisterlagen. Torgkontrollagen innehåller bestämmelser om att den som upplåter en plats för torg- och marknadshandel ska anteckna uppgifter om den som platsen upplåts till och om dennes företrädare. att bevara uppgifterna och på begäran överlämna dem till . Om platsupplåtaren inte har fullgjort sina skyldigheter får påföra upplåtaren en kontrollavgift. får göra revision hos den som har eller kan antas ha upplåtit plats för torg- och marknadshandel för att kontrollera att denne har fullgjort sina får också göra kontrollbesök för att identifiera Prop. 2010/11:165 en person som bedriver eller kan antas bedriva torg- och I branschkontrollagen finns krav på att föra personalliggare för näringsidkare inom restaurang- och frisörbranscherna. får göra oanmälda kontrollbesök för att identifiera personer som är verksamma i en näringsverksamhet och stämma av uppgifterna i personalliggaren. Om näringsidkaren inte har fullgjort sina skyldigheter får ta ut en kontrollavgift. Enligt kassaregisterlagen ska en näringsidkare som säljer varor eller tjänster mot kontant betalning registrera all sin försäljning i certifierade kassaregister. har rätt att göra oanmälda kontrollbesök, som ger möjlighet att räkna kunder, kontrollera kvitton, inventera kassan och göra kontrollköp. Om näringsidkaren inte har fullgjort sina skyldigheter får ta ut en kontrollavgift. Bestämmelser om tvångsåtgärder finns i följande två lagar: 1.lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter, benämnd betalningssäkringslagen, och 2.lagen (1994:466) om särskilda tvångsåtgärder i beskattnings- förfarandet, benämnd tvångsåtgärdslagen. Det kan ta från det att en skattefordran aktualiseras fram till dess att skatten förfaller till betalning och kan drivas in. Betalningssäkringslagen gör det möjligt för att säkerställa betalning av skattefordringar. Lagen gäller i fråga om fordran på bl.a. skatt och tull samt skattetillägg, ränta, dröjsmålsavgift, förseningsavgift eller liknande avgift om den fordran som tillägget, räntan eller avgiften avser får betalningssäkras. Lagen gäller dessutom annan avgift till det allmänna som inte betecknas som skatt om det särskilt föreskrivs. gjorts när det gäller bl.a. arbetsgivaravgifter och egenavgifter enligt en särskild föreskrift i socialavgiftslagen. Förvaltningsrätten4 beslutar om betalningssäkring efter framställning av . Beslut om betalningssäkring får fattas om det finns en påtaglig risk att gäldenären försöker undandra sig att betala fordringen och den uppgår till betydande belopp. Revisionsreglerna i bl.a. taxeringslagen och skattebetalningslagen bygger på samverkan mellan och den reviderade. För det fall revisionen inte kan ske i samverkan med den reviderade kan tvångsåtgärdslagen aktualiseras. Tvångsåtgärdslagen är tillämplig vid revision och annan kontroll inom praktiskt taget hela skatte- och avgiftsområdet. En tvångsåtgärd ska normalt föregås av ett domstols- beslut. I lagen finns fyra typer av tvångsåtgärder: 1.revision i den reviderades verksamhetslokaler, 2.eftersökande och omhändertagande av handlingar, 4 Benämningen för de allmänna förvaltningsdomstolarna i första instans har ändrats från länsrätt till förvaltningsrätt (prop. 2008/09:165). 3. granskning utan föregående föreläggande om kontrolluppgift, och 4. försegling av lokal, förvaringsplats eller annat utrymme. Ersättning för kostnader för ombud, biträde eller utredning samt ombud Bestämmelser om ersättning för kostnader för ombud, biträde eller utredning samt ombud finns i följande tre lagar: 1.lagen (1989:479) om ersättning för kostnader i ärenden och mål om skatt, m.m., benämnd ersättningslagen, 2.lagen (2003:643) om allmänt ombud hos , och 3.lagen (2005:1117) om deklarationsombud. Enligt ersättningslagen kan den skattskyldige av allmänna medel ersättas för kostnader för bl.a. ombud och biträde. Lagen gäller för en skattskyldigs kostnader hos domstolar och andra myndigheter i ärenden och mål om skatter, tullar och avgifter samt taxering av fastighet. Lagen tillämpas även i mål enligt betalningssäkringslagen och i ärenden om förhandsbesked enligt lagen (1998:189) om förhandsbesked i skatte- frågor, om det allmänna ombudet hos har ansökt om förhandsbesked. Vidare tillämpas lagen i mål om företrädaransvar enligt 12 kap. 6 och 6 a § SBL. I samband med att skattemyndigheterna och avvecklades och inrättades infördes en ny funktion som allmänt ombud hos . Det allmänna ombudet har rätt att överklaga beslut och ansöka om förhandsbesked. Bestämmelserna om det allmänna ombudet finns i lagen om allmänt ombud hos . För att förenkla uppgiftslämnandet inom skatte- och avgiftsområdet samt för att minska de kostnader som är förenade med uppgifts- lämnandet, kan en skattedeklaration i vissa fall lämnas genom deklarationsombud enligt bestämmelserna i lagen om deklarations- ombud. Deklarationsombud kan endast användas om skattedeklarationen lämnas i form av ett elektroniskt dokument. Endast fysiska personer kan vara deklarationsombud. Regeringens övergripande mål med regelförenklingsarbetet är att åstadkomma en märkbar positiv förändring i företagens vardag. Som ett led i detta ingår målet att minska företagens administrativa kostnader till följd av statliga regler till år 2012.5 Förenklingsarbetet syftar i grunden till att utforma regler, processer och förfaranden så att de är bättre anpassade till företagens villkor och verklighet. Vänte- och handläggningstider liksom service och bemötande hos myndigheter utgör viktiga beståndsdelar i arbetet. Även för företagen irriterande regler omfattas av arbetet. 2010/11:1 utgiftsområde 24 s. 44 och 69. Regeringen har i skrivelsen Regelförenklingsarbetet 20062010 Prop. 2010/11:165 (skr. 2009/10:226) lämnat en samlad redogörelse för förenklingsarbetet Regeringens handlingsplan för regelförenklingsarbetet har varit ett aktivt pågående arbete under hela mandatperioden och den har uppdaterats . Arbetet har omfattat alla departement och ett stort antal myndigheter. Antalet myndigheter som har haft ett formellt förenklingsuppdrag har varierat mellan 53 och 39 . I tabell 4.2.1 nedan redogörs för de olika stegen i handlingsplanen . Tabell 4.2.1 Handlingsplanens olika steg Regeringsbeslut med uppdrag till alla departement och 53 myndigheter att ta fram underlag till regeringens handlingsplan för regelförenklings- Första steget i handlingsplanen presenteras med inriktningen för regelförenklingsarbetet 20072010. Regeringsbeslut med ett konkretiserat uppdrag till alla departement och 52 myndigheter till steg två av Andra steget i handlingsplanen redovisas i skrivelsen 2007/08:131) Sammanlagt 600 genomförda, pågående och planerade förenklingsåtgärder presenteras i handlingsplanen, varav 170 har genomförts under Det tredje förenklingsuppdraget till alla departement och 44 myndigheter, med uppdrag att uppdatera och ta fram ytterligare underlag till handlingsplanen.8 Tredje steget i handlingsplanen redovisas i skrivelsen 2008/09:206) Sammanlagt ca 940 genomförda, pågående och planerade förenklingsåtgärder presenteras handlingsplanen, varav drygt 460 har genomförts . 6Dnr N2006/10426/NL. 7Dnr N2007/5163/MK. 8Dnr N2008/4837/MK. Det fjärde förenklingsuppdraget till alla departement och 39 myndigheter, med uppdrag att uppdatera och ta fram ytterligare underlag till handlingsplanen.9 Fjärde steget i handlingsplanen redovisas i skrivelsen Regelförenklingsarbetet 20062010 (skr. 2009/10:- 226) till . Sammanlagt ca 1 150 genomförda, pågående och planerade förenklingsåtgärder presenteras i handlingsplanen, varav drygt 590 har genomförts under 20072009. De fyra förenklingsuppdragen till departementen och berörda myndigheter har tagit sikte på grundläggande områden för regelförenklingsarbetet. Huvudinriktningen har varit att identifiera förenklingsåtgärder på nationell och EU-nivå. Regeringen har angett att förenklingsarbetet ska fortsätta med oförminskad kraft genom att arbetet breddas, fördjupas och utvecklas. Ett nytt förenklingsprogram håller på att utarbetas inom . Ett antal åtgärder har redan vidtagits. För att kunna ta del av de förenklingar som beslutas på EU-nivå har målet om att minska företagens administrativa kostnader förlängts till utgången av . 4.2.2Regelförenkling ur ett internationellt perspektiv Regelförenkling i syfte att minska företagens administrativa kostnader och att skapa bra villkor för företagen har blivit en allt viktigare fråga i många länder som en del i ett större sammanhang där ekonomiers konkurrens- och innovationskraft måste stärkas för att kunna möta globaliseringens förändrade villkor. Välutformade regelverk har därmed blivit en viktig konkurrenskraftsfaktor. (och utveckling) bedriver ett arbete med inriktning på regelkvalitet och regelreformering. Detta arbete syftar bl.a. till att höja kvaliteten i regelgivningen genom att förbättra dess ändamålsenlighet, kostnads- effektivitet och rättsliga kvalitet. Den särskilda rekommendation till medlemsstaterna om förbättrad regelkvalitet som antog har haft ett stort inflytande på medlemsländernas arbete med regelreformering. Regelförenkling har även blivit en allt viktigare fråga på EU-nivå, framför allt sedan Lissabonprocessen inleddes . Regelförenkling är en viktig del av Lissabonstrategin för att nå ökad konkurrenskraft för . Europeiska kommissionen presenterade hösten sitt första rullande program för att stärka arbetet med regelförenkling 9 Dnr N2009/5847/MK. (KOM/2005/535, slutlig). Programmet uppdaterades genom nya initiativ Prop. 2010/11:165 . ett åtgärdsprogram för att minska företagens administrativa bördor (KOM/2007/23, slutlig). Åtgärdsprogrammet antogs av det . Rådet enades då också om målsättningen att företagens administrativa kostnader för att efterleva EU:s regelverk10 ska minska fram . En minskning av administrativa bördor ansågs som en angelägen åtgärd för att göra europeiska företag mer konkurrenskraftiga och för att stimulera ekonomi. Rådet uppmanade medlemsstaterna att sätta motsvarande ambitiösa mål på nationell nivå, vilket flertalet medlemsstater har hörsammat. 4.2.3Mätningar av företagens administrativa kostnader (tidigare Verket för näringslivsutveckling, ) har fått i uppdrag att mäta hur mycket det kostar de svenska företagen att följa de informationskrav som finns i lagstiftningen samt att uppdatera gjorda mätningar. För mätningarna används den s.k. standardkostnadsmodellen.