prop · GY03129 · 2011-04-14 00:00:00 — Bestämmelserna i personupp- giftslagen (1998:204) om rättelse och skadestånd gäller vid behand- ling av personuppgifter enligt denna lag eller enligt föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med- delar ytterligare föreskrifter om samarbete enligt Prümrådsbeslutet när det gäller behandling av per- sonuppgifter samt bistånd vid större evenemang, katastrofer och allvarliga olyckor. Denna lag träder i kraft . Polisdatalagen (2010:361) gäller för polisens behandling av person- uppgifter vid internationellt polisiärt samarbete, om inte annat följer av denna lag eller föreskrifter som regeringen har meddelat i anslut- ning till denna. 2.5Förslag till lag om ändring i lagen (2000:343) om internationellt polisiärt samarbete Härigenom föreskrivs att 1 a, 18 och 19 §§ lagen (2000:343) om inter- nationellt polisiärt samarbete ska ha följande lydelse. Lydelse enligt lagförslag i av- Föreslagen lydelse snitt 2.4 Personuppgiftslagen (1998:204) och polisdatalagen (1998:622) gäller för polisens behandling av personuppgifter vid internationellt polisiärt samarbete, om inte annat följer av denna lag eller föreskrif- ter som regeringen har meddelat i anslutning till denna. Lagen (2005:787) om behandling av uppgifter i brotts- bekämpande verksamhet gäller för behandling av personupp- gifter vid internationellt polisiärt samarbete om inte annat följer av denna lag eller föreskrifter som regeringen har meddelat i anslutning till denna. Vid samarbete enligt Prümråds- Vid samarbete enligt Prümråds- beslutet får ett utländskt kontakt- beslutet får ett utländskt kontakt- referensuppgifter i svenska finger- referensuppgifter i svenska finger- avtrycksregister som förs med stöd avtrycksregister som förs med stöd av polisdatalagen (1998:622). av polisdatalagen (2010:361). I syfte att förebygga brottslig I syfte att förebygga brottslig verksamhet eller utreda brott får verksamhet eller utreda brott får det svenska kontaktstället i enskilda det svenska kontaktstället i enskilda fall genom direktåtkomst söka upp- gifter i en annan stats finger- uppgifter i en annan stats finger- handlas endast i den utsträckning handlas endast i den utsträckning den andra staten tillåter det och om den andra staten tillåter det och om hade varit tillåten i svenska finger- hade varit tillåten i svenska finger- avtrycksregister som förs med stöd avtrycksregister som förs med stöd av polisdatalagen (1998:622). av polisdatalagen (2010:361). Det svenska kontaktstället ansvarar för att kontrollera om det mottagna fingeravtrycket stämmer överens med det fingeravtryck sökningen avsåg. Denna lag träder i kraft . 2.6Förslag till lag om ändring i lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål dels att 2 kap. 4 § och 3 kap. 1 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 4 kap. 24 a och 24 b §§, samt närmast före 4 kap. 24 a och 24 b §§ nya rubriker av föl- jande lydelse. En ansökan om rättslig hjälp i enligt denna lag bör innehålla uppgift om den utländska domstol eller myndighet som handlägger ärendet, en beskrivning av det rättsliga förfarande som pågår, uppgift om den aktuella gärningen med tid och plats för denna, samt de bestämmelser som är tillämpliga i den ansökande staten, uppgift om vilken åtgärd som uppgift om vilken åtgärd som begärs och, i förekommande fall, i begärs och, i förekommande fall, i vilken egenskap en person skall vilken egenskap en person ska namn på och adress till de personer som är aktuella i ärendet. I 4 kap. 8, 11, 14, 25, 25 b, 25 c, I 4 kap. 8, 11, 14, 24 a, 25, 25 b, 26 a och 29 §§ finns särskilda bes- 25 c, 26 a och 29 §§ finns särskil- tämmelser om vad en ansökan da bestämmelser om vad en an- ytterligare skall innehålla vid vissa sökan ytterligare ska innehålla vid slag av åtgärder. vissa slag av åtgärder. Om ärendet är brådskande eller Om ärendet är brådskande eller om verkställighet önskas inom viss om verkställighet önskas inom viss tidsfrist skall detta samt skälen tidsfrist, ska detta anges och moti- En ansökan om rättslig hjälp En ansökan om rättslig hjälp ska skall göras skriftligen genom post, göras skriftligen genom post, bud bud eller telefax. Den får även, Den får även, efter efter överenskommelse i det en- överenskommelse i det enskilda skilda fallet, översändas på annat fallet, översändas på annat sätt. 1 Senaste lydelse 2005:491. Bestämmelserna i 2 kap. 4 § första och tredje styckena skall tillämpas vid ansökan om rättslig hjälp utomlands, om inte annat följer av en internationell överens- kommelse som är bindande för eller av krav från den mot- tagande staten. I 4 kap. 9, 10, 13, 26 och 26 c §§ finns särskilda bestämmelser om vad en ansökan ytterligare skall innehålla vid vissa slag av åtgärder. Bestämmelserna i 2 kap. 4 § första och tredje styckena ska tillämpas vid ansökan om rättslig hjälp utomlands, om inte annat följer av en internationell överens- kommelse som är bindande för eller av krav från den mot- tagande staten. I 4 kap. 9, 10, 13, 24 b, 26 och 26 c §§ finns särskilda bestäm- melser om vad en ansökan ytter- ligare ska innehålla vid vissa slag av åtgärder. Framtagande av DNA-profil för en person som vistas i På begäran av en annan stat ska rättslig hjälp ges med att ta prov för DNA-analys på en person som vistas i , analysera provet och ta fram en DNA-profil, om det av ansökan framgår 1. för vilket ändamål DNA- profilen behövs, 2. att DNA-profil för personen saknas i den ansökande staten, och 3. att det hade funnits förut- sättningar att vidta motsvarande åtgärder om personen hade vistats i den ansökande staten. Framtagande av DNA-profil för en person som vistas i utlandet Åklagare får ansöka hos en utländsk myndighet om rättslig hjälp med att ta prov för DNA- analys på en person som vistas i den staten, analysera provet och ta fram en DNA-profil, om 2 Senaste lydelse 2005:491. saknas i , och 2. det hade funnits förutsätt- ningar att vidta motsvarande åt- gärder om personen hade vistats i . En ansökan ska innehålla upp- gift om att villkoren i första stycket 1 och 2 är uppfyllda samt för vilket ändamål DNA-profilen behövs. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2001:558) om Härigenom föreskrivs att 5 och 8 §§ lagen (2001:558) om vägtrafik- register ska ha följande lydelse. I fråga om personuppgifter ska vägtrafikregistret ha till ändamål att till- handahålla uppgifter för 1.verksamhet, för vilken staten eller en kommun ansvarar enligt lag eller annan författning, i fråga om a) fordonsägare, b) den som ansöker om, har eller har haft behörighet att framföra for- don eller luftfartyg enligt körkortslagen (1998:488), yrkestrafiklagen (1998:490), luftfartslagen (2010:500) eller någon annan författning eller den som har rätt att utöva viss tjänst enligt luftfartslagen, c) annan person om det behövs för att underlätta handläggningen av ett körkorts-, förarbevis- eller yrkestrafikärende, d) den som ansöker om, har eller har haft tillstånd att bedriva yrkes- mässig trafik enligt yrkestrafiklagen eller någon annan författning eller biluthyrning enligt lagen (1998:492) om biluthyrning, e) den som ansöker om, har eller har haft färdskrivarkort som avses i rådets förordning (EEG) nr 3821/85 av om färdskrivare vid vägtransporter2, f) den som har eller har haft yrkeskompetens att utföra transporter en- ligt lagen (2007:1157) om yrkesförarkompetens eller genomgår utbild- ning för att få sådan kompetens, eller g) den som bedriver sådan förvärvsmässig transportverksamhet på väg, som omfattas av och rådets förordning (EG) nr 561/2006 av om harmonisering av viss sociallagstift- ning på vägtransportområdet och om ändring av rådets förordningar (EEG) nr 3821/85 och (EG) nr 2135/98 samt om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 3820/853 eller rådets förordning (EEG) nr 3821/85, 2.försäkringsgivning eller annan allmän eller enskild verksamhet där uppgifter om personer under 1 a), b) och d) utgör underlag för prövningar eller beslut, 3.information om fordonsägare för trafiksäkerhets- eller miljöändamål och för att i den allmänna omsättningen av fordon förebygga brott samt information om den som har behörighet att framföra fordon för att utreda trafikbrott i samband med automatisk trafiksäkerhetskontroll, 4.aktualisering, komplettering eller kontroll av information om for- donsägare som finns i kund- eller medlemsregister eller liknande register, 5. uttag av urval för direkt marknadsföring av information om 5. uttag av urval för direkt marknadsföring av information om 1Senaste lydelse 2010:503. 2EGT L 370, 31.12.1985, s. 8 (Celex 31985R3821). 3EUT L 102, , s. 1 (Celex 32006R0561). fordonsägare, dock med den begränsning som följer av 11 § personuppgiftslagen (1998:204), samt 6. fullgörande av sådan tillsyn som avses i 5 kap. 3 a § fordons- lagen (2002:574), i fråga om for- donsägare och den som är anställd som besiktningstekniker hos ett besiktningsorgan enligt fordons- lagen. Direktåtkomst till personupp- gifter får medges endast för sådana ändamål som anges i 5 § 13 i en- lighet med föreskrifter meddelade av regeringen. fordonsägare, dock med den begränsning som följer av 11 § personuppgiftslagen (1998:204), 6.fullgörande av sådan tillsyn som avses i 5 kap. 3 a § fordons- lagen (2002:574), i fråga om for- donsägare och den som är anställd som besiktningstekniker hos ett besiktningsorgan enligt fordons- lagen, och 7.en utländsk myndighets verk- samhet om tillhandahållandet föl- jer av en internationell överens- kommelse som efter riks- dagens godkännande har tillträtt eller av en EU-rättsakt. Direktåtkomst till personupp- gifter får medges endast för sådana ändamål som anges i 5 § 13 och 7 i enlighet med föreskrifter med- delade av regeringen. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning undertecknade , , , , Lux- emburg, och en konvention för att utveckla informationsutbytet inom hela Europeiska unionen (EU), framför allt vad gäller DNA-, fingeravtrycks- och fordonsuppgifter. Konventionen trädde i kraft . Det fanns en strävan att omvandla konventionens bestämmelser till ett eller flera EU-instrument. träffades en politisk överens- kommelse om ett utkast till rådsbeslut (det s.k. Prümrådsbeslutet). I propositionen Godkännande av Prümrådsbeslutet föreslog regeringen att skulle godkänna utkastet till rådsbeslut (prop. 2007/08:83). Några lagförslag presenterades inte. Däremot lämnades i anslutning till genomgången av innehållet i rådsbeslutet en beskrivning av på vilka sätt beslutet bedömdes kräva lagändringar. Utkastet har godkänts av riks- dagen (bet. 2007/08:JuU20, rskr. 2007/08:197). Rådet antog därefter ut- kastet till rådsbeslut (rådets beslut /615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet). antogs även rådets beslut /616/RIF om genomförande av beslut /615/RIF om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet (genomförandebes- lutet). Prümrådsbeslutet i dess lydelse på svenska finns i bilaga 1. En utredare har biträtt med att ta fram promemo- rian Genomförandet av delar av Prümrådsbeslutet (Ds 2009:8). Prome- innehåller förslag till författningsändringar som föranleds av de tvingande bestämmelserna i . Promemorians samman- fattning finns i bilaga 2 och lagförslagen i bilaga 3. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i Justitie- departementet (dnr Ju2009/2441/L4). Delar av promemorians lagförslag har redan genomförts genom propo- sition Genomförande av delar av Prümrådsbeslutet (prop. 2009/10:177, bet. 2009/10:JuU30, rskr. 2009/10:265, SFS 2010:378), se avsnitt 5.2. Övriga lagförslag behandlas i denna proposition. och Datainspektionen har under beredningen av ärendet beretts tillfälle att yttra sig över de delar som gäller medver- kan i uppgiftsutbyte enligt artiklarna 13 och 14 i rådsbeslutet. Datain- spektionen har inkommit med ett särskilt yttrande. Yttrandet finns till- gängligt i (dnr Ju2009/2441/L4). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de förslag som finns i bilaga 5. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. I förhållande till lagråds- remissen har viss språklig justering gjorts. Polisiärt samarbete inom EU Inom EU finns ett etablerat och väl fungerande polisiärt samarbete. I takt med den ökade rörligheten över gränserna, avskaffandet av gräns- kontroller och den allmänna internationaliseringen växer dock ständigt behovet av att finna nya samarbetsformer. En viktig drivkraft för att ut- veckla det polisiära samarbetet, bl.a. i fråga om gränsöverskridande in- formationsutbyte, är det ökade behovet av skydd mot terroristattacker och annan grov brottslighet. Attackerna i 2001, i och i har haft stor betydelse för att informationsutbytet mellan brottsbekämpande myndigheter har ökat. Det s.k. Haagprogrammet för stärkt frihet, säkerhet och rättvisa i Euro- peiska unionen, som antogs av 2004, är av grundläg- gande betydelse för det polisiära samarbetet. I Haagprogrammet slogs det fast att informationsutbytet efter bör styras av en s.k. tillgänglighetsprincip. Den innebär att tjänstemän vid en brottsbekäm- pande myndighet i en medlemsstat ska göra befintlig information till- gänglig för en motsvarande tjänsteman i en annan stat som behöver infor- mationen för att utföra sina uppgifter. I programmet konstateras också att metoderna för informationsutbyte bör bygga på användning av ny teknik och anpassas till varje typ av information, i förekommande fall genom ömsesidig tillgång till eller kompatibilitet med nationella databaser eller i annat fall genom direkt tillgång till befintliga centrala databaser i EU. Nya centraliserade databaser bör, enligt vad rådet uttalade, inrättas endast på grundval av studier som har visat deras mervärde. Sedan Haagprogrammet beslutades har ett flertal instrument som reg- lerar samarbetet mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndig- heter vuxit fram. Flera rättsakter rör informationsutbyte och påverkar bl.a. medlemsstaternas personuppgiftsbehandling i olika avseenden. Haagprogrammet löpte ut . antog det s.k. Stockholmsprogrammet Ett öppet och säkert i medborgarnas tjänst och för deras skydd, som gäller . Genom Lissabonfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen, som undertecknades och trädde i kraft , ändras stora delar av den nuvarande primärrätten. Det straffrätts- liga samarbetet och polissamarbetet kommer att bli föremål för gemen- samt beslutsfattande, vilket bl.a. innebär att beslutanderätten i dessa delar förs över till unionen och att medlemsstaternas genomförande av beslutade rättsakter kommer att omfattas av kommissionens kontroll- befogenheter. I och med Lissabonfördragets ikraftträdande skedde också två större förändringar när det gäller EU:s skydd för mänskliga rättig- heter. Dels blev stadgan om de grundläggande rättigheterna rättsligt bin- dande (se avsnitt 6.1.4), dels infördes en skyldighet för EU att ansluta sig till om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (se avsnitt 6.1.1). Inom ramen för EU-samarbetet har flera rambeslut och rådsbeslut som rör informationsutbyte förhandlats och antagits . Flertalet av dessa ger ökade möjligheter för brottsbekämpande myndig- heter att utbyta uppgifter inom sitt område. 4.2.1Rådsbeslutet om inrättandet av Europol Det fördjupade gränsöverskridande polisiära samarbetet och utbytet av information påverkas av utvecklingen av det polisiära samarbetet inom ramen för EU:s gemensamma polisbyrå, Europol. En av Europols viktigaste uppgifter är att samla in och bearbeta information om allvarlig gränsöverskridande brottslighet av visst slag och att förmedla denna vidare till medlemsstaterna. Europols verksamhet bygger på möjligheten att från medlemsstaterna hämta in och analysera underrättelseinformation om viss grov gränsöverskridande brottslighet och sedan återföra resul- tatet av analyserna till medlemsstaterna. Europols verksamhet byggde tidigare på Europolkonventionen. Rådet antog beslut /371/RIF om inrättande av Europeiska polisbyrån (Europol) som ersätter Europolkonventionen och dess änd- ringsprotokoll. Genom beslutet förändrades den rättsliga grunden för Europols verksamhet från ett mellanstatligt samarbete till att Europol blir ett EU-organ. Europol ges bl.a. möjlighet att upprätta och driva nya system för informationsbehandling, t.ex. när det gäller terrorismbekämp- ning. Rådsbeslutet innehåller också vissa nya dataskyddsbestämmelser, t.ex. inrättande av ett oberoende uppgiftsskyddsombud. Regeringen har i propositionen Godkännande av rådets beslut om inrättande av Europeiska polisbyrån (Europol) på ett övergripande plan övervägt vilka lagändringar som kan krävas (prop. 2008/09:14). Riks- dagen godkände utkastet till rådsbeslut (bet. 2008/09:JuU6, rskr. 2008/09:63). Regeringen har därefter i propositionen Immunitet och privilegier för Europol (prop. 2009/10:13) föreslagit en ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall när det gäller Europol. Ändringen trädde i kraft . Regeringen har också uppdragit åt Utredningen om informationsutbyte vid brottsbekämpning m.m. (dir. 2010:17, Ju 2010:02) att analysera om det finns behov av särskilda regler om Europolanställdas befattning med hemliga uppgifter för att ska leva upp till bestämmelserna i . Utred- ningen har i delbetänkandet Dataskydd vid europeiskt polisiärt och straff- rättsligt samarbete (SOU 2011:20) bl.a. presenterat ett förslag till lag om Europolanställda svenska medborgares befattning med hemliga upp- gifter. Enligt lagförslaget får en svensk medborgare inte obehörigen röja eller utnyttja en uppgift som han eller hon fått kännedom genom att delta i Europols verksamhet på grund av anställning vid Europol. Betänkandet bereds i . Rambeslutet om förenklat informations- och underrättelseutbyte det svenska initiativet Den tillgänglighetsprincip som slogs fast i Haagprogrammet är en av hörnstenarna i rådets rambeslut /960/RIF av om förenklat informations- och underrättelseutbyte mellan de brotts- bekämpande myndigheterna i unionens medlemsstater. Ram- beslutet kom till efter ett svenskt initiativ och innebär att brottsbekäm- pande myndigheter i medlemsstaterna redan på underrättelsestadiet, och över myndighetsgränserna, snabbt ska kunna utbyta befintlig information och befintliga underrättelser. Genom rambeslutet åtar sig medlems- staterna bl.a. dels att på begäran av en annan stat lämna viss information, dels att spontant lämna vissa uppgifter. Rambeslutet har genomförts i svensk rätt genom förordningen (2008:1396) om förenklat uppgiftsutbyte mellan brottsbekämpande myn- digheter i Europeiska unionen, som trädde i kraft . Förordningen, som bygger på förutsättningen att gällande svensk rätt redan medger utlämnande av sådana uppgifter som ska utbytas enligt rambeslutet, innehåller framför allt bestämmelser om förfarandet i sam- band med uppgiftsutbytet. 4.2.3Rådsbeslutet om tillgång till informationssystemet för viseringar Rådets beslut /512/EG om inrättande av Informationssystemet för viseringar (VIS) ledde till att VIS inrättades 2004 som ett system för ut- byte av viseringsuppgifter mellan medlemsstaterna. presen- terade kommissionen ett förslag till förordning om VIS och utbytet av uppgifter mellan medlemsstaterna om viseringar för kortare vistelser (VIS-förordningen). Ett reviderat förslag till VIS-förordning, Europa- parlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2008 av om informationssystemet för viseringar (VIS) och utbytet mellan med- lemsstaterna av uppgifter om viseringar för kortare vistelse, har senare antagits. VIS-förordningen kompletteras av rådets beslut /633/RIF av om åtkomst till informationssystemet för viseringar (VIS) för sökningar för medlemsstaternas utsedda myndigheter och för Europol i syfte att förhindra, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott. Enligt rådsbeslutet ska särskilt utsedda brottsbekämpande myndigheter i medlemsstaterna och Europol under vissa förutsättningar ges tillgång till uppgifter ur VIS i syfte att förhindra, upptäcka och utreda terrorist- brott och andra grova brott. Reglerna för hur myndigheterna får använda registret är restriktiva och uppgifter får endast lämnas ut under vissa speciella förutsättningar. Ett grundläggande krav för att en brottsbekäm- pande myndighet ska få tillgång till uppgifter ur VIS är att den lämnar en motiverad, skriftlig och elektronisk begäran till en central åtkomstpunkt som ska kontrollera att samtliga villkor för tillgång till VIS är uppfyllda. Vidare krävs bl.a. att sökningarna är nödvändiga för att förebygga, upp- täcka och utreda terroristbrott eller andra grova brott, att sökningarna krävs i ett specifikt ärende och att det finns rimliga skäl att anse att in- hämtandet av VIS-uppgifter väsentligen kommer att bidra till att brotten i Prop. 2010/11:129 fråga förebyggs, upptäcks eller utreds. Regeringen har i propositionen Godkännande av rådets beslut om åtkomst till informationssystemet för viseringar (VIS) i syfte att förhind- ra, upptäcka och utreda terroristbrott och andra grova brott (prop. 2007/08:132) på ett övergripande plan övervägt vilka lagändringar som kan bli nödvändiga med anledning av rådsbeslutet. godkände utkastet till rådsbeslut (bet. 2007/08:JuU27, rskr. 2007/08:250). Rådsbes- lutet har ännu inte genomförts i svensk rätt. 4.2.4Rambeslutet om utbyte av uppgifter ur kriminalregister Rambeslutet /315/RIF av om organisationen av medlemsstaternas utbyte av uppgifter ur kriminalregistret och upp- gifternas innehåll är främst av intresse för domstolar och åklagare men berör även polisens verksamhet. Syftet med rambeslutet är att förbättra och underlätta utbytet av uppgifter ur kriminalregister mellan EU:s med- lemsstater. Uppgifter om brottmålsdomar utbyts med stöd av europeiska konvention om inbördes rättslig hjälp i brottmål. Systemet har visat sig ha betydande brister och domstolar meddelar ofta dom enbart med beaktande av tidigare domar som finns i deras nationella register, utan kunskap om eventuella domar i andra medlemsstaters register. Enligt rambeslutet ska varje medlemsstat som meddelar en dom mot en medborgare i en annan medlemsstat informera medborgarstaten om domen. Medborgarstaten ska därefter lagra informationen. Rambes- lutet lägger också grunden för nästa steg i arbetet med att effektivisera informationsutbytet och möjliggöra elektronisk uppgiftsöverföring, som återspeglas i rådets beslut /316/RIF av om inrät- tande av det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris) i enlighet med art. 11 i rambeslut /315/RIF. I propositionen antagande av rambeslut om utbyte av upp- gifter i kriminalregister (prop. 2008/09:18) har regeringen översiktligt redovisat vilka lagstiftningsåtgärder som kan krävas. god- kände utkastet till rambeslut (bet. 2008/09:JuU11, rskr. 2008/09:33). En särskild utredare har fått i uppdrag att överväga hur rambeslutet och råds- beslutet lämpligast bör genomföras för svensk del. Utredaren ska lämna förslag till de författningsändringar som bedöms nödvändiga och lämp- liga (dnr Ju2010/2196/P). Uppdraget ska redovisas . Medlemsstaterna har enligt Prümrådsbeslutet för avsikt att fördjupa det gränsöverskridande polissamarbetet och det straffrättsliga samarbetet, särskilt i fråga om utbyte av information mellan myndigheter som är ansvariga för att förebygga och utreda brott. I beslutet finns i artiklarna 212 bestämmelser om att medlems- staternas myndigheter automatiskt ska ges tillgång till referensuppgifter i de andra medlemsstaternas DNA- och fingeravtrycksregister och till upp- gifter i deras fordonsregister.