prop · GZ039 · 2011-09-20 00:00:00 — studier för att i stället göra det medicinska kunskapsprovet inom ramen för kompletteringsprogram (se kapitel 6). 130Med prestationsgrad menas i vilken omfattning studenterna klarar de högskolepoäng de varit registrerade för. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Utländska lärares vidareutbildning () är en kompletterande högskoleutbildning för akademiker med avslutad utländsk lärarexamen, som antingen vill få en svensk lärarexamen eller ett behörighetsbevis (utfärdat av , se kapitel 2) för att kunna arbeta som tillsvidareanställd lärare i . Utbildningen kan som mest omfatta 120 högskolepoäng och ges på helfart, halvfart och på distans av sex lärosäten131 med som nationell samordnare. Till och med hade drygt 1 500 personer med lärarexamina från ett 80-tal länder sökt, och 740 antagits, till utbildningen. Utbildningen anordnas enligt ett särskilt regeringsuppdrag - 2011. 4.3Resurser till kompletterande högskoleutbildningar 4.3.1Anslagna medel används inte fullt ut För beslutade att anvisa medel till kompletterande högskoleutbildningar. Av medlen under anslaget bemyndigades regeringen att fördela till berörda lärosäten för detta ändamål.132 Av denna summa har regeringen, enligt vad som framgår av bilaga 36 till regleringsbrevet för universitet och högskolor, gett berörda lärosäten i uppdrag att anordna kompletterande högskoleutbildning motsvarande 415 utbildningsplatser för helårsstudenter. Det motsvarar i sin tur, enligt den sammanräkning som har gjort, . Regeringen har således inte gett lärosätena i uppdrag att anordna kompletterande högskoleutbildningar för resterande av anslagsposten genom att ange utbildningsplatser för vilka ersättning ska ges. Enligt företrädare för har utfallet av utbetalade medel fram blivit , vilket innebär att av anslagsposten på totalt inte har använts. Inte heller har de anslagna medlen använts fullt ut. användes drygt 44 av medan motsvarande var drygt 34,8 av . 131Göteborgs universitet, , , , och . Gemensamt för är bl.a. ett gemensamt antagningsförfarande, en nationell ledningsgrupp och en nationell webbplats. Helfart, halvfart och distans finns inte på alla berörda lärosäten och för alla studiegångar. 2009/10:1, utg.omr. 16, bet. 2009/10/UbU1, rskr. 2009/10:126. Regleringsbrev för universitet och högskolor m.m. för . Bilaga 36 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m., ramanslag 2:54, anslagspost 15 Integrationssatsningar. (U2010/6639/UH, ). Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning att regeringen - 2010 inte har utnyttjat drygt 125 miljoner kronor133 av anslagna medel för avsedda ändamål.134 Av regleringsbreven framgår att regeringen avsåg att under respektive år återkomma angående fördelning av resterande medel. Enligt företrädare för har så inte skett vare sig eller . Att tillgängliga medel inte har kunnat fördelas fullt ut beror, enligt företrädare för , bland annat på att berörda lärosäten har haft svårigheter med att öka antalet studenter i undervisningsgrupperna och därför inte har kunnat anta fler studenter.135 4.3.2Högre ersättning för kompletterande högskoleutbildningar Lärosätenas ersättning för att bedriva kompletterande högskoleutbildningar är i regel högre än den ersättning som de får för att bedriva reguljära ordinarie utbildningar inom samma utbildningsområde. i kronor per helårsstudent enligt regleringsbrev för universitet och högskolor: 40 494 149 592136 (inkl ALF-ersättning)137 133Enligt företrädare för har av anslagna har av anslagna använts medan regeringen fram till och med december hade använt av de som anslagits . Intervju med företrädare för . 134Summan skulle, med utgångspunkt från den ersättning per helårsstudent (hst) som anges regleringsbrev, exempelvis räcka till drygt 530 fler utbildningsplatser på den kompletterande läkarutbildningen (/hst) eller drygt 1 500 fler utbildningsplatser på den kompletterande lärarutbildningen (/hst). 135Antalet helårsstudenter för vilka ersättning gavs i regleringsbreven till universitet och högskolor uppgick till 442 , 382 och 415 . 136Beroende på inriktning. Den lägsta summan avser samhällsvetenskapliga ämnen och den högsta idrott. 137Ersättning för vissa landstings medverkan i läkarutbildning och medicinsk forskning. 138I tillägg till regleringsbrev för universitet och högskolor m.m. (beslutat ) har denna ersättning höjts till för den kompletterande tandläkarutbildningen. 139Beroende på val av praktiklösning. Vissa lärosäten får ersättning enligt det så kallade . Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning För ordinarie utbildningar består prislappen av ersättning för dels antalet helårsstudenter, dels antalet helårsprestationer. För flertalet av de ovanstående kompletterande högskoleutbildningarna består prislappen av ersättning utifrån antalet helårsstudenter, oavsett vad dessa har presterat. Vidare berättigar helårsstudenterna (och helårsprestationerna) inte lärosätena till ersättning inom ordinarie så kallat takbelopp.140 4.3.3Tilldelade medel utnyttjas fullt ut av sju av nio lärosäten Sju av nio lärosäten har, enligt enkätundersökning, fullt ut utnyttjat de medel som regeringen har tilldelat dem för kompletterande högskoleutbildningar . Övriga två lärosäten har delvis gjort det. Att tillgängliga medel inte har kunnat utnyttjas fullt ut beror vanligtvis på att antalet befintliga utbildningsplatser inte har kunnat fyllas. 4.3.4 Hälften av lärosätena anser att ersättningen inte täcker kostnaderna Hälften (fyra av åtta) av de lärosäten som har regeringens uppdrag att anordna kompletterande högskoleutbildning anser, enligt enkätundersökning, att den ersättning som erhålls per helårsstudent inte täcker de kostnader som lärosätet har för att bedriva den kompletterande utbildningen.141 Ökad grad av individualisering, språkinsatser och mer lärarledd undervisning är exempel på insatser som lärosätena anser att de inte får full kostnadstäckning för. Till exempel anser de lärosäten som bedriver kompletterande utbildning för läkare och sjuksköterskor att kostnader för ökad grad av individualisering av utbildningen och verksamhetsförlagd utbildning eller klinisk praktik inte täcks av ersättningen.142 Denna bedömning görs även av de lärosäten som bedriver kompletterande utbildning för lärare. 140Anslaget Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. disponeras av Kammarkollegiet varifrån medel till lärosätena betalas ut för detta ändamål. Med takbelopp avses den maximala ersättning som varje lärosäte kan få från regeringen för sina studenter och deras avklarade poäng. 1417 av 14 utbildningsanordnare, som anordnar kompletterande högskoleutbildningar för vilka ersättning ges enligt uppdrag i regleringsbrev, på dessa åtta lärosäten anser att ersättningen inte täcker kostnaderna. Kompletterande tandläkarutbildningar är inte medräknade då dessa utbildningar startade först . 142Detta påpekas även i bl.a. årsredovisning , s. 25. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning 4.4Dimensionering av kompletterande högskoleutbildningar Dimensioneringen av kompletterande högskoleutbildningar bör, enligt de berörda utbildningsanordnarna143, styras av behovet av utbildade inom områden där det, enligt arbetsmarknadsprognoser, råder stor brist på arbetskraft. Även målgruppens efterfrågan bör vara styrande och det är angeläget att möjlighet till komplettering finns för olika grupper av akademiker. Företrädare för Integrations- och jämställdhetsdepartementet gör en liknande bedömning och menar att dimensioneringen kan bestämmas av olika faktorer, till exempel antalet utlandsfödda med en viss högskoleutbildning eller arbetsmarknadens efterfrågan.144 4.4.1Regeringen bedömer att det finns behov av fler utbildningar Av regeringens redovisning till framgår att det finns ett stort behov av kompletterande högskoleutbildningar och att ytterligare yrkesgrupper därför bör beredas plats inom motsvarande utbildningar under 2011.145 Som exempel nämns kompletterande utbildningar för personer med examen inom andra reglerade hälso- och sjukvårdsyrken än de tre (läkare, sjuksköterskor och tandläkare) för vilka det finns motsvarande utbildningar.146 Regeringen gjorde bedömningen att uppdraget till lärosätena borde utökas till att omfatta kompletterande högskoleutbildningar inom 19 av de 21 hälso- och sjukvårdsyrken som är behörig myndighet för.147 Trots att regeringen samma år148 gav ett antal lärosäten i uppdrag att anordna kompletterande högskoleutbildningar för tredjelandsutbildade läkare, sjuksköterskor och tandläkare kom inga av dessa utbildningar i gång förrän till . Den kompletterande tandläkarutbildningen försenades och kom i gång först till . Enligt företrädare för beror detta bland annat på att det har varit svårt att komma överens med lärosätena om vilken ersättning per helårsstudent som ska ges.149 Enligt lärosätena är en bidragande orsak till detta att uppdraget kom först , vilket var för sent för att möjliggöra antagning under detta år.150 143Med utbildningsanordnare avses de institutioner eller motsvarande som inom respektive berört lärosäte ansvarar för anordnandet av kompletterande högskoleutbildningar inom sitt utbildningsområde. 144Intervju med företrädare för Integrations- och jämställdhetsdepartementet . 2010/11:1 utg.omr. 16 s. 75. 2010/11:1 utg.omr. 16 s. 232. 2008/09:175 Gränslös kunskap s. 79. 148Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor m.m., bilaga 36. Uppdraget att anordna kompletterande tandläkarutbildning försvann i regleringsbrevet men återkom i regleringsbrevet . 149Intervju med företrädare för . 150Göteborgs universitets årsredovisning 2009, s. 16, universitets årsredovisning 2009, s. 20. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning 4.4.2 Även lärosätena ser behov av utbildningar inom andra områden Flera utbildningsanordnare anser att det förutom de kompletterande högskoleutbildningar som framgår enligt uppdrag i regleringsbrev till universitet och högskolor även finns behov av liknande kompletterande utbildningar inom andra utbildnings- och yrkesområden. Enligt är det upp till lärosätena att bestämma om de vill anordna utbildningar även inom områden som det inte ges finansiering för.151 4.4.3En tredjedel av utbildningsanordnarna anser att de befintliga utbildningsplatserna inte räcker enkätundersökning visar att drygt en tredjedel av utbildningsanordnarna anser att utländska akademikers efterfrågan på kompletterande högskoleutbildningar generellt är större än utbudet av utbildningsplatser. framgår av underlag som Institutet152 har lämnat till att inga av de kompletterande hälso- och sjukvårdsutbildningarna har nått upp till det maxantal helårsstudenter som anges i regleringsbrevet till universitet och högskolor för 2010.153 Efterfrågan på kompletterande hälso- och sjukvårdsutbildningar varierar dock stort mellan olika lärosäten. För har medverkande lärosäten nått upp till maxantalet 200 helårsstudenter.154 Exempelvis har (som antar av alla ULV-studenter) kunnat anta alla behöriga sökande. 4.4.4Flertalet utbildningsanordnare anser att ett till är en tillräckligt lång utbildningstid Två tredjedelar av utbildningsanordnarna anser att den kompletterande utbildningens omfattning (som enligt förordning får vara max 120 högskolepoäng) generellt är tillräcklig för att studenternas tidigare utbildning ska kunna anpassas till kraven på den svenska arbetsmarknaden. Enligt de kompletterande läkar- och sjuksköterskeutbildningarna har studenterna redan merparten av de kunskaper som krävs för respektive yrke när de påbörjar den kompletterande utbildningen. Det de behöver hjälp med är att få kunskaper om hur svensk hälso- och sjukvård är organiserad, bland annat genom klinisk 151Intervju med företrädare för . 152Karolinska Institutet ska, enligt uppdrag i regleringsbrev, samordna utbildningsinsatserna vid de lärosäten som anordnar kompletterande högskoleutbildning för läkare, sjuksköterskor och tandläkare och redovisa antalet registrerade helårsstudenter vid respektive utbildning och lärosäte. , dnr: 5862/2010-309, . 153För läkare redovisas 51 registrerade helårsstudenter av maximalt 75, för sjuksköterskor 42 av 80 och för tandläkare 28 av 30. 154Stockholms universitet (), dnr SU 121-2585-10, . Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Även om förordningen ger utrymme för att anordna utbildning motsvarande 120 högskolepoäng omfattar samtliga kompletterande hälso- och sjukvårdsutbildningar i endast 60 högskolepoäng (motsvarande heltidsstudier). Av detta utgör verksamhetsförlagd utbildning (VFU) drygt hälften av utbildningstiden för vissa av dessa utbildningar.155 Flera av ULV-anordnarna anser emellertid inte att är en tillräcklig kompletteringstid. Exempelvis kan vissa studenter inom ramen för 120 högskolepoäng inte skaffa sig en svensk lärarexamen på samma nivå som i utbildningslandet utan måste i stället välja en kortare utbildning. förekommer till exempel att utländska gymnasielärare inom i stället skaffar sig en förskollärarexamen. En bidragande orsak till att det kan ta för en del studenter att slutföra utbildningen är att det i många länder bara finns ett ämne i lärarexamen samt att ämneskunskaperna i vissa länder anses vara grundare än i . 4.5Lärosätenas information och marknadsföring 4.5.1Informationen når inte fram till målgruppen Endast 4 av 20 utbildningsanordnare, på de nio lärosäten som ingår i enkätundersökning, anser att kännedomen hos akademiker med utländsk utbildning om möjligheterna att gå en kompletterande högskoleutbildning generellt är god. Till dem som inte anser det hör bland annat utbildningsanordnare inom hälso- och sjukvårdsområdet, som menar att det tidigare fanns en direkt informationskanal till de läkare, sjuksköterskor och tandläkare med utländsk utbildning som läste en särskild kurs i sjukvårdssvenska.156 , när målgruppen läser svenska hos en rad olika utbildningsanordnare, är det enligt dessa utbildningsanordnare svårare att nå ut med information. Vidare anses de olika utbildningsalternativ som finns för utländska sjuksköterskor (kompletterande utbildningar på olika lärosäten samt kompletteringsprogram) göra det svårt för den sökande att få en övergripande helhetsbild. Lärosätena informerar om och marknadsför sina kompletterande högskoleutbildningar på många olika sätt. Till de vanligaste hör information på webbplatser, annonser i dagstidningar och tidskrifter samt information till lärare och studievägledare inom sfi eller vuxenutbildning. 155Exempelvis på där 30 av 60 högskolepoäng på läkarutbildningen utgörs av VFU medan motsvarande på sjuksköterskeutbildningen är 22,5 av 60 högskolepoäng. 156Anordnades tidigare av . Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Information till modersmålslärare och mun-till-mun - metoden, anses av utbildningsanordnarna vara andra effektiva informationskanaler till utländska lärare.157 Ett annat exempel är de kompletterande sjuksköterskeutbildningarna som informerar presumtiva studenter bland annat genom direktutskick av särskilda informationsblad med hjälp av adresslistor från . Information om lämnas bland annat av till den sökande i samband med beslut om komplettering för att få ett lärarbehörighetsbevis Enligt på tar det tid att sprida information om de möjligheter som finns eftersom det har saknats information om tydliga vägar för kompletterande lärarutbildning. 4.5.2Behov av att se över lärosätenas information till sökande Av enkätundersökning framgår att det i lärosätenas information till studenter inom oreglerade yrkesområden (det vill säga inte till exempel lärare, läkare och sjuksköterskor) ibland rekommenderas att de ska få sin utbildning bedömd av innan de skickar in sin ansökan (se kapitel 2). Även om ingen av utbildningsanordnarna uppger att de ställer det som krav för antagning, svarar aspirantutbildningen på att de rekommenderar alla studenter att först få ett utlåtande från innan de söker till utbildningen. Även den kompletterande juristutbildningen på ser det som positivt om studenten kan skicka med ett utlåtande från i sin ansökan. Syftet med ett utlåtande från är i första hand att underlätta för sökande som vill etablera sig på arbetsmarknaden och är inte ett krav för att bli antagen till en kompletterande högskoleutbildning. 4.6Hinder för snabb genomströmning Med genomströmning avses den tid det tar för en student att genomföra utbildningen med godkänt resultat inom ramen för de 120 högskolepoäng (motsvarande heltidsstudier) som framgår av förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning. 157Ett av de mer originella sätten att marknadsföra en utbildning är aspirantutbildningen på som, enligt uppgift, har använt en reklamfilm som har visats i mataffärer för att nå akademiker med utländsk utbildning. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning 4.6.1Den genomsnittliga utbildningstiden varierar stort beroende på utbildning Den genomsnittliga tid som studenterna behöver för att genomföra utbildningen varierar stort mellan olika utbildningar. För behöver studenterna i genomsnitt 90 högskolepoäng för att nå lärarexamen. Den kompletterande juristutbildningen på gör bedömningen att genomsnittstiden för att klara av utbildningen (som omfattar 120 högskolepoäng) är . Även juristutbildningen i anser att det är få studenter som klarar utbildningen men att den inte bör förlängas utan att det i stället bör satsas på kurser i akademisk svenska innan utbildningen påbörjas och på mer individuellt stöd under utbildningen. Få utbildningsanordnare gör dock själva bedömningen att utbildningarna skulle kunna genomföras effektivare och snabbare än vad som är fallet . Till de möjliga insatser som nämns i detta avseende hör bland annat att få studenterna att studera på helfart i stället för halvfart, anordna sommarkurser och öka graden av individualisering av utbildningen. Bristande kunskaper i svenska språket hos dem som ansöker och antas till kompletterande högskoleutbildningar är något som en majoritet av utbildningsanordnarna nämner som det största hindret för att studenterna ska kunna genomföra utbildningen med godkänt resultat inom utsatt tid. Hälften av utbildningsanordnarna anser att språkkunskaperna är otillräckliga Hälften av de tillfrågade utbildningsanordnarna (10 av 20) anser inte att studenterna i samband med antagning generellt har tillräckliga kunskaper i svenska språket för att kunna tillgodogöra sig den kompletterande utbildningen. Ytterligare två utbildningar anser att även om studenterna formellt har de språkkunskaper som krävs för antagning så har många trots detta svårt att tillgodogöra sig studierna. Samtliga kompletterande läkar- och sjuksköterskeutbildningar anger bristande förkunskaper i svenska språket som det huvudsakliga hindret. Bland annat anses många studenter sakna den kommunikativa färdighet som krävs för att kunna kommunicera med patienter i en vårdsituation. Det har till exempel framförts att nuvarande krav på godkänt betyg i Svenska B inte anses vara tillräckligt. Även inom anses studenternas kunskaper i svenska ibland vara otillräckliga. Enligt förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning är det lärosätena själva som avgör vilka behörighetskrav som ska ställas på studenterna. Det innebär till exempel att ett lärosäte kan ställa högre krav än godkänt betyg i Svenska B. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Vanligt att lärosätena erbjuder någon form av språkstöd Det är vanligt förekommande att lärosätena erbjuder någon form av språkstöd eller förberedande språkkurser för akademiker med utländsk utbildning. Behovet av detta bedöms som stort både i form av förberedande kurser och av språkkurser inom ramen för de kompletterande utbildningarna. Språkkurser ingår inom ramen för vissa utbildningar, bland annat . är dock en kostnadsfråga för många institutioner. Konsekvenserna för de studenter som av språkmässiga skäl har svårt att tillgodogöra sig utbildningen är att de antingen får tentera om , blir underkända eller själva väljer att avbryta studierna. Språkmässigt anses examensarbetet och den verksamhetsförlagda utbildningen av många utbildningsanordnare vara särskilt svåra moment för många studenter. För att korta studietiden har studenterna, på bland annat de lärosäten som anordnar , i regel möjligheter att inom ramen för den kompletterande utbildningen läsa kurser parallellt (såväl språkkurser i svenska som ämneskurser). På de kompletterande läkar- och sjuksköterskeutbildningarna saknas i regel sådana möjligheter, men i vissa fall ingår kurser i sjukvårdsvenska i utbildningen. 4.6.3 Flera hinder för ökad genomströmning Förutom studenternas bristande förkunskaper i svenska språket anser utbildningsanordnarna även att studenternas familjesituation och arbete vid sidan av studierna är vanliga hinder för deras genomförande av utbildningen inom utsatt tid. Däremot anser de inte att bristande motivation hos studenterna att genomföra utbildningen är något hinder. Ett annat hinder anses vara att studenter som har en äldre utbildning eller som inte har arbetat i yrket generellt har svårare att klara av utbildningen. menar att det är viktigt att sjuksköterskor inom 2 - efter sin utbildning kommer i gång med en kompletterande utbildning så att inte kunskaperna och yrkeserfarenheterna från utbildningslandet faller i glömska. Det förekommer också att studenter väljer att avbryta sin utbildning på grund av att de har fått ett arbete, speciellt på vissa utbildningar (särskilt vanligt på den kompletterande lärarutbildningen, ULV158, och aspirantutbildningen). Svårigheten att hitta praktikplatser begränsar utbudet Även om praktik eller verksamhetsförlagd utbildning (VFU) ingår i de flesta kompletterande utbildningar, med undantag för utbildningarna i juridik och förvaltning, bedömer flera utbildningsanordnare att det är svårt 158Flertalet av dem som avbryter inom återkommer senare till utbildningen och återupptar sina studier. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning att hitta platser. Medan inte anser sig ha några problem med att hitta praktikplatser åt studenterna svarar samtliga kompletterande läkar- och sjuksköterskeutbildningar att detta är den huvudsakliga begränsningen för hur många studenter som kan antas. menar att de hade kunnat anta fler studenter om de hade haft tillgång till fler och handledare. Enligt beror svårigheterna att hitta praktikplatser bland annat på att det saknas ett avtal mellan lärosätet och , som reglerar tillgång och efterfrågan på praktikplatser, liknande det som finns för de ordinarie utbildningarna. Att avtal saknas för de kompletterande utbildningarna beror, enligt , på att dessa inte är en permanent satsning utan planeras på årsbasis. menar att det råder stor brist på praktikplatser även inom det reguljära sjuksköterskeprogrammet och att detta bland annat beror på att antalet vårdplatser på svenska sjukhus har minskat . Studiefinansieringen kan vara ett hinder för vissa studenter Drygt hälften av utbildningsanordnarna uppger att studenternas studiefinansiering i stor eller viss utsträckning är ett hinder för dem att genomföra utbildningen. Studenter på kompletterande utbildningar är ofta äldre och många har barn, vilket innebär ett större försörjningsansvar. Vilka kompletterande högskoleutbildningar som berättigar studenterna till studiemedel varierar. Medan hälso- och sjukvårdsutbildningarna gör det finansierar studenter på aspirantutbildningen sina studier genom bland annat aktivitetsstöd från Arbetsförmedlingen. Det förekommer dock att studenter arbetar parallellt för att kunna finansiera sina studier, vilket, enligt vissa utbildningsanordnare, gör att de har svårt att följa med i undervisningen och studera tillräckligt för att klara av sina studier. Ett annat hinder anses vara de nuvarande reglerna om att ekonomiskt stöd till vidareutbildning endast kan ges inom det arbete eller yrke som man har haft i .