prop · GY0388 · 2011-03-17 00:00:00 — Regeringens proposition 2010/11:88 Ramavtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å den andra Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att godkänner ramavtalet om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan. Förhandlingarna med avslutades och undertecknades av båda parter . Genom avtalet om partnerskap och samarbete med inrättas ett modernt ramverk för de bilaterala förbindelserna mellan parterna, vilka styrs av . Som grund för samarbetet har ramavtalet de demokratiska principerna, de mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna och rättsstatsprincipen. Avtalet innehåller ett rättsligt bindande åtagande från sida om respekt för mänskliga rättigheter samt skyldigheter i fråga om terroristbekämpning och massförstörelsevapen som grundar sig på internationellt godtagna normer. Genom avtalet åtar sig också att ansluta sig till Romstadgan för den (). Avtalet berör samarbete på ett brett spektrum av områden, såsom miljö och klimatförändring, energi, vetenskap och teknik, luft- och sjöfart samt kultur och utbildning. Avtalet omfattar även frågor om migration, människosmuggling och penningtvätt samt ekonomiska frågor som handel och investeringar. Avtalet utgör ramen för förhandlingar om frihandelsavtal med ASEAN-länder, vilket innebär att det kommer att krävas att avtal om partnerskap och samarbete ingås med respektive land innan ett frihandelsavtal kan ingås. Politiskt utgör avtalet med ett riktmärke för motsvarande avtal med andra länder i regionen. Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Ärendet och dess beredning.............................................................. Utvecklingen i Republiken ............................................. Avtalets art och räckvidd ................................................... Samarbete i regionala och internationella organisationer .. Bilateralt och regionalt samarbete...................................... Samarbete när det gäller handel och investeringar............. Samarbete inom andra områden......................................... Godkännande av avtalet.................................................................. Skälen för regeringens förslag ......................................... Ramavtal om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan ................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringen föreslår att godkänner ramavtalet om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan (avsnitt 7). 2 Ärendet och dess beredning gavs Europeiska kommissionen genom rådsbeslut mandat att inleda förhandlingar om bilaterala ramavtal om partnerskap och samarbete (PSA) med sex av medlemsländerna i (): , , , , och . Mandatet utvidgades till att omfatta förhandlingar med . Förhandlingarna med påbörjades och avslutades . Avtalet paraferades (bekräftades) kort därefter av kommissionen. paraferade efter det att EU:s flygförbud mot indonesiska lufttrafikföretag delvis hävts. Avtalet undertecknades av båda parter . Enligt art 48 i avtalet ska parterna ratificera avtalet i enlighet med respektive lands interna procedurer. Detta bör ha skett senast efter avtalets undertecknande, dvs. utgör ett blandat avtal, dvs. både EU och medlemsländerna är avtalsparter tillsammans med . kommer att tillämpas efter att parterna anmält till varandra att alla nödvändiga förfaranden avslutats. Avtalet i svensk lydelse fogas som bilaga till propositionen. Som en följd av att Lissabonfördraget trädde i kraft har Europeiska unionen ersatt och efterträtt Europeiska gemenskapen och utövar från och med det datumet Europeiska gemenskapens samtliga rättigheter och förpliktelser. Därför ska hänvisning till Europeiska gemenskapen eller gemenskapen i avtalstexten, när så lämpligt, förstås som hänvisningar till Europeiska unionen. I propositionstexten har Lissabonfördragets terminologi använts. är världens fjärde största land till folkmängden sett och har världens största muslimska befolkning. landet genomgått en snabb demokratiseringsprocess med stora politiska och ekonomiska framsteg. En omfattande ändring av 1945 års konstitution förde avsevärt framåt i demokratiserings- är samtliga ledamöter i parlamentet, liksom presidenten och vicepresidenten, valda av folket. ekonomi i som klarat sig lindrigast i den globala lågkonjunktur som följt i finanskrisens spår 200809. Såsom en av grundarna av ASEAN deltog i den dialog mellan EU och ASEAN som inleddes vid det första mötet på ministernivå mellan de båda parterna 1978. var också en av undertecknarna av samarbetsavtalet mellan EEG och ASEAN . Landet har spelat en framträdande roll i ASEAN-sammanhang, men om gjorde att EU hade ett ansträngt förhållande till och i förlängningen till ASEAN. I och med att Prop. 2010/11:88 gav upp sina territoriella anspråk på 1999 skapades ett nytt läge som gjorde att EU kunde inta en ny och övergripande attityd till och dess förhållande till unionen. har relationerna mellan och fördjupats såväl politiskt som ekonomiskt samt inom handel och när det gäller utvecklingssamarbete. kontrollerade hela det område som i Efter ockupation av området (194245) utropade nationalistledaren som självständig stat. Efter misslyckade holländska försök att återta makten kunde landets självständighet slutligen erkännas internationellt . president ledning (194567) kom den heterogena och mångkulturella övärlden, vilken utgörs av ca 17 000 öar och ca 330 etniska grupper, att sammanfogas alltmer till en nation. nationalistiska politik medförde en sekularisering av staten, trots islams Ekonomiska problem och inre oroligheter undergrävde dock Soekarnos position och ledde till ett misslyckat kuppförsök. regimvänlige general , ledaren för motkuppen, övertog presidentposten och regerade . av ett auktoritärt styre kombinerat med ett betydande spelrum för Stora ekonomiska framgångar parades med fängslandet av regimkritiker och censur av politik och press, och resulterade till slut i avgång som regeringschef . har gjort stora politiska och hölls landets första demokratiska val på En omfattande konstitutionell reform utgjorde ett viktigt steg i den demokratiska processen i . ledamöter i parlamentet, liksom presidenten och vicepresidenten, valda leds landet av den reformvänlige tidigare generalen , som blev omvald med stor marginal för en andra femårig mandatperiod. generellt väl genomförda och anses ha förankrat demokratin i det President bedriver ett ambitiöst program för att åtgärda flera av de grundläggande strukturella problem som kvarstår bl.a. omfattande korruption och bristande rättssäkerhet. drabbade landets särskilt hårt med ca 170 000 människor omkomna. Katastrofen innebar en vänd- punkt för fredsansträngningarna i provinsen. , hårt drabbat av naturkatastrofer och kämpar mot utmaningar som återkommande terrordåd. Den ekonomiska tillväxten har ökat och den indonesiska marknaden väcker intresse på många håll i världen. ekonomi är den ekonomi i som klarat sig lindrigast undan den globala lågkonjunktur som följt i finanskrisens spår var ett av de få länder i världen (tillsammans med och ) som uppvisade positiv tillväxt . ekonomi är tack vare en sund makroekonomisk politik och en sund Prop. 2010/11:88 finansiell sektor i bättre skick än under Asienkrisen , vilken drabbade landet hårt. Nyinvesteringar och export spelar en allt större roll i tillväxtökningen. De sociala sektorerna i samhället (utbildning och hälsovård) liksom landets infrastruktur är dock fortfarande eftersatta. Den indonesiska utrikespolitiken präglas av ett alltmer aktivt deltagande i internationella sammanhang. är medlem i G20 och deltar aktivt i FN och flera av dess fredsbevarande operationer. var pådrivande vid ASEAN:s bildande och har haft en framträdande roll inom organisationen liksom inom den alliansfria rörelsen (). har alltmer sökt en roll som brobyggare mellan den muslimska världen och väst, vilket märks i flera initiativ för att nå genombrott i och främja en demokratisk utveckling i . President reforminriktade och mer utåtriktade ledarskap samt fredsuppgörelsen i , har förbättrat internationella anseende . tog presidenten och hans regering på vägnar kollektivt ansvar för de grova brott mot mänskliga rättigheter som begicks i samband med folkomröstningen om självständighet för den tidigare provinsen 1999. erkände den nya staten 1949 och länderna etablerade diplomatiska förbindelser 1950. Relationerna har varit goda med undantag av en period med början . olika syn på den verksamhet som bedrevs av, i boende, ledare för den f.d. () och som av anklagades för att stödja väpnat uppror i . positiva utvecklingen i sedan , framförallt i form av en fredsöverenskommelse mellan GAM och den indonesiska regeringen, i kombination med det stora stöd som gav i form av återuppbyggnadsstöd och stöd till fredsprocessen, ledde till att förbättra relationerna och att den indonesiska ambassadörsposten i på nytt blev tillsatt. och som mycket goda. är en av största handelspartner i och utgör den snabbast växande marknaden för svensk export i Flera svenska företag är etablerade i . Den svenska varuexporten till uppgick 2010 till ca och varuimporten från uppgick minskade kraftigt i samband med Asienkrisen men har successivt återhämtat sig. Nivåerna är relativt begränsade men den svenska exporten till landet har ökat kraftigt, framför allt tack vare (med närvaro i landet) framgångar i samband med introduktion av 3G-nätet. av papper och pappersmassa, maskiner till massaindustrin, jordbruksmaskiner och lastvagnar. Den svenska importen från består främst av råvaror, möbler, tekoprodukter, skor och Prop. 2010/11:88 livsmedel. storlek, strategiska läge och regionala tyngd gör landet till en viktig partner för . De politiska relationerna med har vidareutvecklats och fördjupats , vilket återspeglas i ett ständigt ökande besöksutbyte. upprättade och en bilateral dialog om mänskliga rättigheter i samband med utrikesminister besök i och möten hålls på årlig basis. antog regeringen en ny femårig samarbetsstrategi med i vilken demokratisk samhällsstyrning och mänskliga rättigheter, miljö och klimat samt handel och näringslivsutveckling utgör prioriterade samarbetsområden. 6.1Avtalets art och räckvidd Artikel 1 fastställer de principer som ligger till grund för avtalet. omfattar respekten för de mänskliga rättigheterna, de demokratiska principerna och rättsstatsprincipen. Likaså bekräftas här den vikt som parterna fäster vid och dess värderingar. och Europeiska unionen är överens om att främja hållbar utveckling och att samarbeta för att lösa problemen i samband med klimatförändringarna samt bidra till att millennieutvecklingsmålen Målet för samarbetet är särskilt att upprätta ett bilateralt samarbete inom alla relevanta regionala och internationella forum, utveckla handel migrationsfrågor, i fråga om mänskliga rättigheter och rättsliga frågor samt när det gäller att bekämpa spridningen av massförstörelsevapen. Därtill kommer att bekämpa terrorism och gränsöverskridande brottslighet, att öka båda parters deltagande i subregionala och regionala samarbetsprogram och förstärka båda parters profil i varandras regioner samt att främja förståelsen människor emellan. Spridningen av massförstörelsevapen betonas särskilt som ett av de allvarligaste hoten mot internationell stabilitet och säkerhet. sig därför att samarbeta för att bekämpa denna spridning, bl.a. genom att ansluta sig till relevanta internationella instrument och verka för att förbättra genomförandet av dessa, införa effektiva nationella exportkontroller och upprätta en regelbunden politisk dialog i dessa Avtalet lägger grunden för ett rättsligt samarbete som främst inriktas på att utbyta erfarenheter och sakkunskap och bygga upp kapacitet i parternas rättsliga system samt en strävan att utveckla ömsesidig rättslig hjälp i brottmål och utvisningsärenden. Vidare bekräftar avtalet parternas uppfattning att de allvarligaste brotten som angår hela det internationella Prop. 2010/11:88 samfundet inte får förbli ostraffade och att man därmed är överens om att samarbeta angående den indonesiska ratificeringen och genomförandet av internationella instrument på området mänskliga rättigheter, såsom konventionen om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord och Romstadgan för den . Enligt avtalet ska parterna vidare samarbeta för att, inom ramen för FN:s säkerhetsråds resolution och i enlighet med gällande internationella konventioner, bekämpa terrorism genom utbyte av information, utbyte av synpunkter om medel och metoder för att bekämpa terrorism, samarbete när det gäller att kontrollera att lag- stiftningen följs och samarbete för att främja gränskontroll och gräns- förvaltning. 6.2Samarbete i regionala och internationella organisationer Parterna åtar sig enligt avtalet att utbyta synpunkter och samarbeta inom ramen för regionala och internationella forum och organisationer, såsom FN, dialogen mellan ASEAN och EU, ASEAN:s regionala forum (), Asien-Europa-mötet (ASEM), om handel och utveckling () samt (). 6.3Bilateralt och regionalt samarbete Enligt avtalet överenskommer parterna att, på bilateral eller regional nivå eller genom en kombination av dem båda, genomföra verksamhet som rör alla områden för dialog och samarbete inom ramen för avtalet, med särskilt beaktande av frågor som omfattas av bilateralt samarbete. Samarbetet kan t.ex. omfatta anordnande av utbildningsprogram, arbetsgrupper och seminarier, expertutbyten, studier eller annan verksamhet som parterna kommit överens om. 6.4Samarbete när det gäller handel och investeringar Enligt avtalet ska parterna inleda en dialog om bilaterala och multilaterala handelsfrågor och handelsrelaterade frågor i syfte att stärka och främja framsteg i det Parterna åtar sig att uppnå förbättrade villkor för marknadstillträde genom att arbeta för avskaffandet av handelshinder och att sträva efter att använda samråd för handelsförmånsordningar i full överensstämmelse med WTO- bestämmelserna samt att hålla varandra underrättade om utvecklingen när det gäller handelspolitik och politiken på handelsrelaterade områden. Partena ska diskutera och utbyta information om lagstiftning, certifiering och inspektionsförfaranden när det gäller sanitära och fyto sanitära frågor, främja användningen av internationella standarder, särskilt inom ramen för om tekniska handelshinder, och samarbeta för att förbättra skyddet av immateriella rättigheter. de dela med sig av sin erfarenhet och undersöka möjligheterna att förenkla import-, export- och andra tullförfaranden, öka insynen i handelsregler och utveckla tullsamarbetet. dessutom intresserade av att överväga att ingå ett protokoll om tullsamarbete, inbegripet ömsesidigt bistånd, inom den institutionella ram som fastställs i avtalet. Parterna ska också främja ett ökat investeringsflöde genom att utveckla ett attraktivt och stabilt klimat för ömsesidiga investeringar, arbeta för att konkurrensregler införs och tillämpas effektivt och inleda en fortlöpande dialog när det gäller handel med tjänster som i synnerhet syftar till informationsutbyte om parternas respektive regler och som främjar tillträdet till den andra partens Samarbete inom andra områden I artikel 17 får parterna enligt avtalet samarbeta för att uppnå en balanserad och hållbar utveckling av turismen och vidareutveckla samarbetet för att bevara och optimera naturarvets och kulturarvets potential, lindra de negativa verkningarna av turismen och öka turistföretagens positiva bidrag till den hållbara utvecklingen av I artiklarna förbinder sig parterna att främja samarbetet när det gäller finansiella tjänster, främja utbytet av information och erfarenheter om deras respektive ekonomiska utveckling och ekonomiska politik och sträva efter att fördjupa dialogen mellan sina myndigheter när det gäller De erkänner även vikten av att öka öppenheten och informationsutbytet i syfte att underlätta kontrollen av åtgärder för att förhindra skatteflykt och är överens om att förbättra samarbetet på detta Därutöver ska parterna främja det industripolitiska samarbetet på alla områden i syfte att förbättra konkurrenskraften för små och Artiklarna framhåller parternas strävan efter att samarbeta inom informationssamhället, vetenskap och teknik, energi och transport. det gäller informationssamhället är parterna överens om att samarbeta med inriktning på bl.a. främjandet av en omfattande dialog om de olika aspekterna av detta, samtrafikförmåga och driftskompatibilitet mellan nät och tjänster, främjandet av forskningssamarbete och säkerhetsfrågor med anknytning till informations- och kommunikationsteknik. Parterna är även överens om att samarbeta i frågor av ömsesidigt intresse när det gäller vetenskap och teknik, såsom energi, transport, miljö och naturresurser, samt hälso- och sjukvård. Samarbetet inom energisektorn ska förbättras, i syfte att bl.a. förbättra försörjningstryggheten, utveckla nya och förnybara energikällor, uppnå en rationell användning av energi och öka samarbetet för att bekämpa klimatförändringarna samt möjliggöra ett samband mellan tillgång till energi till rimliga priser och hållbar utveckling. Samarbete på transportområdet ska syfta till att förbättra gods- och passagerartransporter och deras säkerhet, främja säkerheten på sjöfarts- och luftfartsområdet, utvecklingen av mänskliga resurser och miljöskydd samt förbättra effektiviteten i transportsystemen. Detta anges kunna innefatta användning av det europeiska globala satellitnavigeringssystemet . Enligt artikel 25 är parterna överens om att främja utbildning och kulturellt samarbete som tar hänsyn till deras mångfald i syfte att öka den ömsesidiga förståelsen och kunskapen om varandras kulturer. Detta innebär bl.a. ett fortsatt stöd för () verksamhet, samarbete och samråd i Unesko och andra relevanta internationella forum och främjandet av utbyte av information och publikationer, know-how, studenter, experter och tekniska resurser, bl.a. genom . I artikel 26 förbinder sig parterna att samarbeta för att främja och värna de mänskliga rättigheterna, vilket bl.a. anges kunna omfatta stöd till genomförandet av den indonesiska handlingsplanen för mänskliga rättigheter, information om och utbildning i mänskliga rättigheter och förstärkning av inrättningar med anknytning till mänskliga rättigheter. Partnerna är vidare överens om att en dialog dem emellan om mänskliga rättigheter skulle vara till nytta. I artiklarna uttrycks parternas överenskommelse om vikten av att bevara och förvalta naturresurserna och den biologiska mångfalden på ett hållbart sätt. Parterna ska därför sträva efter att fortsätta sitt samarbete inom ramen för regionala program för miljöskydd, bl.a. genom uppbyggnad av kapacitet avseende klimatförändringen, energieffektivitet och när det gäller att delta i och genomföra multilaterala avtal på miljöområdet, främjande av miljöteknik, miljöprodukter och miljötjänster och förhindrande av olagliga gränsöverskridande förflyttningar av farliga ämnen. Parterna är vidare överens om att det är nödvändigt att skydda, bevara och förvalta skogsresurserna och deras biologiska mångfald på ett hållbart sätt, varför de ska sträva efter att fortsätta sitt samarbete för att bekämpa skogs- och markbränder samt olaglig skogsavverkning och därmed förbunden handel, bl.a. genom att utveckla samarbetsprogram för utveckling av skogscertifikat. Även samarbetet om jordbruks- och landsbygdsutvecklingen ska utvecklas, liksom samarbetet när det gäller hav och fiske. På hälsoområdet (artikel 31) är parterna överens om att samarbeta i frågor på hälso- och sjukvårdsområdet som är av ömsesidigt intresse med särskild betoning på forskning, förvaltning av hälso- och sjukvårds- systemet, födoämnen, läkemedel, förebyggande hälso- och sjukvård, allvarliga smittsamma sjukdomar såsom fågelinfluensa och influensaepidemier, hiv/aids och svåra akuta respiratoriska sjukdomar (sars), icke smittsamma sjukdomar såsom cancer och hjärt- och kärlsjukdomar, trafikskador samt andra hot mot hälsan såsom drogberoende. Artikel 32 föreskriver att parterna i enlighet med befintliga åtgärder för statistiksamarbete mellan EU och ASEAN ska främja harmoniseringen av statistiska metoder och statistisk praxis, inbegripet insamling och spridning av statistik. Genom artikel 33 ska parterna engagera sig med det gemensamma målet att förbättra skyddet av personuppgifter, med hänsyn tagen till bästa internationella praxis, såsom i FN:s riktlinjer för reglering av behandlingen av elektroniska dokument som innehåller personuppgifter (FN:s generalförsamlings resolution 45/95 av ). I artikel 34 erkänner parterna vikten av att med gemensamma ansträngningar hantera migrationsströmmar mellan parternas territorier. I syfte att stärka samarbetet när det gäller detta ska parterna inleda en omfattande dialog om alla frågor med anknytning till migration, däribland olaglig migration, människosmuggling och människohandel samt skydd av dem som är i behov av internationellt skydd. Samarbetet kommer bl.a. att inriktas på utveckling och genomförande av nationell lagstiftning och praxis, i synnerhet säkerställande av att principen om att inte tillämpa avvisning respekteras, regler om inresetillstånd samt rättigheter och ställning för personer med inresetillstånd, upprättande av en verkningsfull politik för att förebygga olaglig migration, människosmuggling och människohandel samt återvändande av personer som olagligen uppehåller sig i ett land. Parterna är vidare överens om att på begäran föra förhandlingar i syfte att ingå ett avtal om särskilda återtagandeskyldigheter för parterna, däribland en skyldighet om återtagande av egna medborgare och medborgare i andra länder. Ett sådant avtal skulle också gälla statslösa personer. Artiklarna 3537 bekräftar parternas överenskommelse om samarbete när det gäller kampen mot organiserad brottslighet och korruption, samarbete som rör narkotikabekämpning och samarbete som avser bekämpning av penningtvätt. Parterna är enligt avtalet överens om att samarbeta och bidra till kampen mot organiserad, ekonomisk och finansiell brottslighet och korruption, bl.a. när det gäller ett effektivt samarbete för att återkräva tillgångar eller medel som härrör från korruptionshandlingar. Detta anges utgöra en av avtalets väsentliga delar. Vidare ska parterna enligt avtalet samarbeta för att sörja för ett övergripande och balanserat tillvägagångssätt när det gäller narkotikabekämpning, i syfte att i största möjliga utsträckning minska utbudet av, handeln med och efterfrågan på olaglig narkotika. Parterna får dessutom samarbeta för att främja en hållbar alternativ utvecklingspolitik som tar sikte på att i största möjliga utsträckning minska odlingen av olaglig narkotika, särskilt cannabis. Vidare är parterna överens om att samarbeta för att förhindra att deras finansiella system används för att tvätta vinningen av alla former av brottslig verksamhet. I artikel 38 erkänner parterna det organiserade civila samhällets roll och potentiella bidrag till dialogen och samarbetsprocessen inom avtalets Parterna är därmed överens om att främja en effektiv dialog med det Prop. 2010/11:88 civila samhället. I artikel 39 förbinder sig parterna att samarbeta i syfte att modernisera sin offentliga förvaltning, bl.a. genom att sörja för en öppen förvaltning av offentliga medel och för redovisningsskyldighet samt genom att stärka rättsväsendet. Artikel 40 berör samarbetsformer mellan parterna.