prop · GY03101d2 · 2011-04-14 00:00:00 — Utgifterna för anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd blev , vilket är (16,) lägre än vad som anvisats i budgeten. Utgifterna för arbetslöshetsersättningen blev lägre än beräknat. Både arbetslösheten och antalet arbetslösa med arbetslöshetsersättning blev lägre än beräknat i budgeten. Den utbetalda arbetslöshetsersättningen per dag var också lägre än beräknat. Utgifterna för aktivitetsstöd och för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser blev 349 respektive lägre än anvisat på budgeten, trots att antalet deltagare blev fler än väntat. Utfallet för anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. blev lägre än anvisat i statens budget då antalet personer med lönebidrag blev lägre än beräknat. Utfallet för anslaget 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning uppgick till , vilket är (87,) Av det medgivna överskridandet utnyttjades för utbetalning av lönegarantiersättning. Hela anslagskrediten på har utnyttjats (se även avsnitt 2.3.4 om medgivet överskridande). I budgeten bedömdes antalet företagskonkurser och företagsrekonstruktioner minska . Detta har också skett men antalet personer som fått utbetald lönegarantiersättning har varit fler . Dessutom har den genomsnittliga ersättningen per person och antal dagar som ersättning betalats ut ökat vilket har medfört ökade kostnader. (7,) och aktivitetsstöd minskade med . Det är främst utgifterna för arbetslöshetsersättning som minskat. Anledningen är att både arbetslösheten och andelen arbetslösa med arbetslöshetsersättning har minskat mellan åren. De som fått arbetslöshetsersättning har dessutom både haft en lägre inkomst och i lägre utsträckning kvalificerat sig till den högre nivån på ersättningen vilket resulterat i att den genomsnittliga dagersättningen har minskat jämfört med . - därav ungdomar, eten, 15-24 år domar som andel av Anm. Statistiken i tabellen avser genomsnitt för helåren 2010 respektive. 2011 Källa: SCB Tabellen visar att det genomsnittliga antalet arbetslösa har minskat med 38 100 personer . Även antalet långtidsarbetslösa, dvs. personer som varit arbetslösa , har minskat. Antalet personer med utomnordiskt ursprung i både arbetslöshet och långtidsarbetslöshet har ökat. Ungdomar, som utgör av samtliga arbetslösa, har minskat något till antalet men är i det närmaste oförändrad som andel av de arbetslösa mellan åren. Som andel av arbetskraften har ungdomsarbetslösheten däremot minskat och uppgick till . Av de arbetslösa var andelen heltidsarbetslösa som var inskrivna vid Arbetsförmedlingen och fick arbetslöshetsersättning . Det är en minskning jämfört med föregående år. Den genomsnittliga arbetslöshetsersättningen per dag minskade per dag. Anledningen till minskningen är att arbetslösa i högre utsträckning var personer med svagare ställning på arbetsmarknaden, främst unga och personer med utländskt ursprung. De som fått arbetslöshetsersättning har haft en lägre inkomst och i lägre utsträckning kvalificerat sig till den högre nivån på ersättningen, den s.k. inkomstrelaterade ersättningen. Av de arbetslösa med ersättning fick den lägre nivån på ersättningen, det s.k. grundbeloppet. Det är en ökning jämfört med då samma andel var . Av de inskrivna vid Arbetsförmedlingen deltog i genomsnitt 170 951 personer i ett arbetsmarknadspolitiskt program som kvalificerar för aktivitetsstöd. Det är en minskning med 8 806 personer jämfört med . Främst är det antalet deltagare i de två arbetsmarknadspolitiska programmen arbetspraktik och jobbgaranti för ungdomar som Antalet deltagare i jobb- anställningar8 ökade med 3 707 personer, i stort sett hela ökningen var inom Trygghetsanställning. Utgifterna för 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning ökade med mellan åren. Antalet personer som fick lönegarantiersättning ökade trots att antalet företagskonkurser och som ersättning betalades ut och den genomsnittliga ersättningen per person ökade. Den enskilt största förändringen är utgifterna för företagsrekonstruktion av och . har betalats ut till anställda på dessa företag. I utfallet för anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd ingår retroaktiva rättelser av avräkning avseende återkravsfordringar med totalt . 8 Med andra subventionerade anställningar avses offentligt skyddat arbete (OSA), utvecklingsanställning och trygghetsanställning. Tabell 2.63 UO 14 Beställningsbemyndiganden a program och insatser Inom utgiftsområdet har beställningsbemyndiganden beslutats om . De utestående åtagandena uppgår till . Beställningsbemyndigandet på anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. avser åtaganden mot arbetsgivare som anställer en person med funktionshinder inom ramen för lönebidrag m.m. Åtagandet baseras på beslut om lönebidrag per deltagare och sträcker sig vanligtvis framöver varför majoriteten av de utestående åtagandena infrias kommande år. uppgick de utestående åtagandena till . Av dessa avser 2012, 2013 och 2014. för arbetstagares uppfinningar har, avseende dess årsredovisning , fått en revisionsberättelse med reservation. Revisorn uttalar sig med reservation när det finns väsentliga fel, men som inte är genomgripande för årsredovisningen. Som grund för uttalande med reservation anger följande. Årsredovisningen för för arbetstagares uppfinningar har lämnats till regeringen . Årsredovisningen kom in till regeringen . Enligt 2 kap. 1 § förordningen (2006:605) om årsredovisning och budgetunderlag ska myndigheten senast den lämna en årsredovisning till regeringen. RiR 2010:1 Styrningen inom arbetsmarknadspolitiken mål, styrkort och modeller för resursfördelning har granskat styrningen inom arbetsmarknadspolitiken. Utifrån granskningen föreslog i framställan (2009/10:RRS28) om styrningen inom arbetsmarknadspolitiken att skulle begära att regeringen tar ytterligare initiativ för att utveckla styrningen, uppföljningen och återrapporteringen av Arbetsförmedlingens verksamhet. Regeringen angav i Årsredovisning för staten 2010 (skr. 2010/11:101, s. 262) att regeringen, i enlighet med tillkännagivande (bet. 2010/11:AU2, rskr. 2010/11:126), skulle återkomma till med en redovisning av vilka åtgärder som vidtagits för att förbättra styrningen. Regeringen har utvecklat styrningen, uppföljningen och återrapporteringen av Arbetsförmedlingens verksamhet, vilket bl.a. redovisats i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 14 avsnitt 4.4). gav regeringen () i uppdrag att genomföra en uppföljningsstudie av jobbcoachning utanför jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdomar med ett särskilt fokus på privata jobbcoacher som arbetar på uppdrag av Arbetsförmedlingen (dnr A2011/2842). Syftet med uppdraget är att öka kunskapen kring jobbcoacher och studera hur flödena till arbete ser ut. gavs Statskontoret i uppdrag att analysera Arbetsförmedlingens användning av sitt förvaltningsanslag (dnr A2011/3920). Syftet med uppdraget är att få bättre information om hur förvaltningsanslaget används och att därigenom möjliggöra en förbättrad uppföljning av hur verksamhetens prestationer utvecklas. Uppdraget ska redovisas . I regleringsbrevet har Arbetsförmedlingen fått i uppdrag att senast den redovisa vilka åtgärder myndigheten planerar att vidta för att bl.a. utveckla redovisningen av hur förvaltningsanslaget används och kostnadseffektiviteten (dnr A2011/3992). Detta är exempel på hur regeringen kontinuerligt arbetar med att utveckla styrningen. Regeringen anser mot bakgrund av detta att rapporten är slutbehandlad. RiR 2010:18 Informationsutbyte mellan myndigheter med ansvar för trygghetssystemen har möjligheter till effektivisering utnyttjats? har granskat om regeringen och myndigheterna har använt de möjligheter för utökat elektroniskt informationsutbyte som lag och teknik erbjuder. Regeringen har bett Arbetsförmedlingen att yttra sig kring . Arbetsförmedlingen har svarat regeringen att de, redan då arbete med att genomföra den aktuella granskningen pågick, deltog aktivt med att försöka överbrygga problem och öka utbytet av information mellan olika myndigheter (dnr A2009/2076). Arbetsförmedlingen menar därför att rapporten fick funktionen av att förstärka, underlätta och ge legitimitet till myndigheten. Vidare meddelar Arbetsförmedlingen att de arbetar i enlighet med rekommendationer och har till regeringen lyft fram flera exempel på utvecklingsområden som myndigheten arbetar aktivt med. beslutade regeringen att tillsätta en utredning om personuppgiftsbehandling inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten och i tillsynsverksamheten över denna (dir. 2011:23 och tilläggsdirektiv 2011:117). Utredningen redovisade sitt slutbetänkande (SOU 2012:4) och det bereds inom . Vidare beslutade regeringen att tillsätta en utredning som ska se över den s.k. registerlagstiftningen och vissa därmed sammanhängande frågor i syfte att skapa rättsliga förutsättningar för en mer effektiv e- förvaltning (dir. 2011:86). Ett delbetänkande ska redovisas och uppdraget ska slutredovisas . har efter regeringens förslag beslutat om ändringar i lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten (prop. 2010/11:42, bet. 2010/11:AU4, rskr. 2010/11:163). Dessa ändringar har inneburit utökade möjligheter för Arbetsförmedlingen att både behandla och föra över uppgifter elektroniskt till andra myndigheter. Förändringarna initierades dels genom önskemål från Arbetsförmedlingen, dels med anledning av regeringens reformer som ställde nya krav på elektroniskt informationsutbyte mellan myndigheter. Regeringen bedömer mot bakgrund av detta att granskningen som avser Arbetsförmedlingen inte föranleder några ytterligare åtgärder från regeringens sida. De delar av rapporten som berör Arbetsförmedlingen anses därmed vara slutbehandlad. RiR 2011:1 Säsongsarbetslösa och arbetslöshetsförsäkringen har granskat om regeringen, och Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen har arbetat för att de säsongsarbetslösas tid i arbetslöshet inte ska bli onödigt lång. Regeringen har i regeringens skrivelse 2011:1 Säsongsarbetslösa och arbetslöshetsförsäkringen (skr. 2010/11:134) redovisat att den inte har för avsikt att vidta några åtgärder med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2011/12:AU2, rskr. 2011/12:88). 2.4.15 Utgiftsområde 15 Studiestöd Tabell 2.64 UO 15 Anslag -11,4 -0,3 -0,5 -5,6 -7,1 Utgiftsområdet omfattar utgifter för ekonomiskt stöd till enskilda under studier, utgifter för vissa studiesociala insatser och utgifter för hanteringen av studiestöden. Förvaltningen av studiestöden sköts huvudsakligen av (). Utfallet uppgick till och var därmed (7,) lägre än vad som anvisades i statens budget. I ändringsbudget flyttades från anslag 1:3 Studiemedelsräntor m.m. till anslaget 1:2 Studiemedel m.m. Skillnaden mellan utfall och anvisade medel beror främst på anslaget 1:2 Studiemedel m.m. Utfallet på anslaget var lägre än anvisat i den ursprungliga budgeten. Anslaget används för utgifter för studiebidrag, tilläggsbidrag och pensionsavgifter. Det finns två olika nivåer för studiebidraget, en generell nivå där bidragsdelen är av totalt studiemedel (studiebidrag och studielån) och en högre nivå där bidragsdelen är . Av samtliga med studiebidrag får den generella och den högre nivån. Förklaringen till det låga utfallet är att både antalet studerande med studiemedel med den generella och den högre bidragsnivån blev lägre än förväntat. Inom gruppen studerande med rätt till den högre bidragsnivån är det främst utgifterna för personer och som saknar slutbetyg från grundskola eller gymnasieskola som är lägre än anvisade medel. Dessa kan studera med studiemedel med den högre bidragsnivån vid slutförandet av sina studier. Totalt har av anvisade medel i budgeten till detta ändamål använts. En liknande avvikelse finns . som utnyttjar denna möjlighet ökar dock något . Även utgifterna för utbetalning av studiebidrag med den generella nivån var något lägre än anvisat i statens budget. Antalet personer med studiemedel antogs öka , i stället minskade antalet. En anledning till minskningen kan vara de skärpta bestämmelserna för prövning av tidigare studieresultat som infördes vilket har lett till en ökad andel avslag på studiemedelsansökningar. Av de studerande som har studiemedel har andelen som tar ut både bidrag och lån minskat sedan studiestödsreformen . tar två av tre studerande ut både bidrag och lån medan en av tre tar ut enbart bidragsdelen. De totala utgifterna på utgiftsområdet blev (3,) lägre jämfört med . Anledningen är framförallt utfallet på anslaget 1:3 Studiemedelsräntor m.m. som var lägre jämfört med . Detta påverkas dels av att antalet studerande minskade mellan åren, dels av att ränteläget var lägre jämfört med . Antalet studerande med studiemedel var 465 136 personer, en minskning med 1 176 personer jämfört med året innan. En anledning till minskningen kan vara att arbetsmarknaden har förbättrats mellan åren, men också skärpta regler för prövning av studieresultat. Tabell 2.65 UO 15 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet har beställningsbemyndiganden beslutats om . De utestående åtagandena är . Tabell 2.66 UO 15 Utlåning 2.4.16 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Tabell 2.67 UO 16 Anslag Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. -0,1 Statligt stöd till vuxenutbildning -9,5 -0,4 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning -5,3 Tekniska högskolan: Grundutbildning Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk -12,2 Fortbildning av lärare och förskolepersonal -29,4 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor -20,2 Särskilda insatser inom skolområdet -9,0 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom -5,6 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, -23,0 -1,6 Utgiftsområdet omfattar förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg och skola, vuxenutbildning och annan yrkesutbildning samt högre utbildning och forskning. Området omfattar också myndigheter inom utbildnings- och forskningsområdet. Utfallet uppgick till och var därmed (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal, 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet och 2:53 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. som tillsammans har utfall som är lägre än anvisat. Utgifterna på anslaget 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning blev . Det är (9,) lägre än anvisat på statens budget. Detta anslag har ökat kraftigt till följd av ett flertal riktade satsningar, främst på yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning, s.k. yrkesvux, och på utbildning inom yrkeshögskola. Förklaringen till att utgifterna blev lägre än vad som anvisats i statens budget är bl.a. att antalet deltagare i yrkesvux var lägre än beräknat. Utgifterna på anslaget 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal blev , vilket är (29,) lägre än anvisats på statens budget. Anledningen är att antalet deltagare i lärarfortbildningen, en satsning inom det s.k. Lärarlyftet, har varit lägre än väntat. deltog 6 700 lärare i lärarfortbildningen, vilket var 2 100 personer färre jämfört med . Lärarlyftet var en satsning som pågick . Utgifterna för anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet blev vilket är (12,) lägre än anvisat. Det beror framför allt på lägre utfall när det gäller försöksverksamheten, den reguljära gymnasiala lärlingsutbildningen och rektorsprogrammet. Regeringen har också beslutat om medel för specifika projekt i lägre utsträckning än det avsatts medel för i budgeten. Försöksverksamheten med den gymnasiala lärlingsutbildningen bedrevs . Den reguljära gymnasiala lärlingsutbildningen startades som en del av utbildningsreformen inom gymnasieskolan, Gy 2011. Anledningen till att utfallet blev lägre än anvisade medel är att antalet deltagare blev lägre än väntat. En förklaring kan också vara att det inom den reguljära gymnasiala lärlingsutbildningen inte betalas ut något statsbidrag förrän utbildningskontrakt har upprättats mellan lärling, arbetsplats och skola. När det gäller rektorsprogrammet beror det lägre utfallet på färre deltagare i programmet än beräknat. Utgifterna på anslaget 2:53 Särskilda utgifter kronor (20,) lägre än anvisat i statens budget. Anledningen är att regeringen beslutat om medel för specifika projekt i lägre utsträckning än vad som har anvisats i statens budget. information har använts för (0,) högre Tabell 2.68 UO 16 Beställningsbemyndiganden Bidrag till vissa handi- skolan: Forskning och De utestående åtagandena uppgår till . För anslaget 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning har det beslutats om ett beställningsbemyndigande på som avser utbetalningar av statsbidrag för vissa yrkesinriktade utbildningar som sträcker sig över ett varav 1 295 miljoner kronor avser 2012. avser åtaganden för 20132015. Detta är ett överskridande av bemyndigandet. Bemyndigandets beloppsgräns har totalt sett inte överskridits, men förläggningen i tiden går utöver bemyndigandet, dels genom att de belopp som beräknas infrias är högre än bemyndigandets beloppsgräns, dels genom att beräknas infrias trots att bemyndigandet endast sträcker sig . För anslaget 3:5 Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organisationer finns det ett beställningsbemyndigande på som främst avser avgifter till vetenskapsprogrammet inom den europeiska rymdorganisationen, . Åtaganden fastställs i taget. Utestående åtaganden är varav avser 2012 och avser 2013. Avvikelsen beror på att ett ministerråd som skulle resultera i åtaganden blev uppskjutet till 2012. Bemyndigandet för anslaget 3:4 Rymdforskning har överskridits med till följd av valutakursförändringar. Tabell 2.69 UO 16 Garantier 1 I samband med ombildningen av statlig verksamhet till annan associationsform beslutade om statliga borgen för överlåtna pensionsåtaganden (prop. 1991/92:150, bet. 1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:350). Utfallet avser pensionsskulden per den 31/12 2010. Sameskolstyrelsen har, avseende dess årsredovisning , fått en revisionsberättelse med avvikande mening. Revisorn uttalar sig med avvikande mening när det finns väsentliga fel som är genomgripande och årsredovisningen som helhet därigenom inte ger en rättvisande bild. Som grund för uttalande med avvikande mening anger följande. bedömer att Sameskolstyrelsen skulle ha redovisat en avsättning med ett väsentligt belopp för lokal-kostnader i Om avsättning hade redovisats skulle flera delar i årsredovisningen påverkats väsentligt såsom resultaträkning, balansräkning, anslags-redovisning, noter och väsentliga uppgifter samt tabeller och annan information i resultatredovisningen. Sameskolstyrelsen hyr fem skolfastigheter. I hyresavtalet finns ett avtalsvillkor, vilket innebär att Sameskolstyrelsen ska betala en ersättning till hyresvärden när hyresperioden för någon av dessa lokaler inte längre förlängs. Enligt en sammanställning per som myndigheten erhållit från hyresvärden , uppgår det sammanlagda beloppet för samtliga fem skolfastigheter till . Avtalet och de effekter avtalet får för Sameskolstyrelsen framgår inte av årsredovisningen. Sameskolstyrelsen har ännu inte kvalitetssäkrat hyresvärdens sammanställning per . Det föreligger därmed en viss osäkerhet om det totala beloppet. Trots osäkerheten finns det enligt uppfattning ett väsentligt belopp som inte är redovisat i Sameskolstyrelsens årsredovisning, som borde ha redovisats som en avsättning i Sameskolstyrelsens balansräkning. RiR 2009:10 Psykiatrin och effektiviteten i det statliga stödet har granskat vissa statliga insatser som påverkat landstingens resurser för vården av psykiskt sjuka. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 avsnitt 2.7). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har bifallit regeringens proposition (bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). RiR 2009:28 Studenternas anställningsbarhet regeringens och högskolans insatser har granskat regeringens, samt universitets och högskolors insatser för att främja studenternas anställningsbarhet. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i budgetpropositionen (prop. 16 avsnitt 2.7). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har bifallit regeringens proposition (bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). RiR 2010:4 Klassificering av kurser vid universitet och högskolor regeringens styrning och uppföljning har granskat konsekvenserna av regeringens styrning och uppföljning av klassificering av kurser vid universitet och högskolor. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg.omr. 16 avsnitt 2.7). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har bifallit regeringens proposition (bet. 2011/12:UbU1, rskr. 2011/12:98). RiR 2011:2 Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor har granskat hur effektivt universitet och högskolor utnyttjar sina resurser och hur lärosätenas produktivitet har utvecklats. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse granskning av effektiviteten i lärosätenas användning av resurser (skr. 2010/11:136). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2011/12:UbU4, rskr. 2011/12:20). RiR 2011:3 Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor har granskat ökningen av oförbrukade forskningsbidrag hos universitet och högskolor 20042009. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse granskning av oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor (skr. 2010/11:137). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2011/12:UbU5, rskr. 2010/11:26). RiR 2011:16 Statliga insatser för akademiker med utländsk bakgrund förutsägbara, ändamålsenliga och effektiva? har granskat statliga insatser inom utbildningsområdet som syftar till att tillvarata kompetensen hos akademiker med utländsk utbildning. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning (skr. 2011/12:9). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2011/12:UbU6, rskr. 2011/12:50). RiR 2011:21 Användningen av basanslagen för forskning och forskarutbildning har granskat hur basanslaget för forskning och forskarutbildning används vid universitet och högskolor. Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning (skr. 2011/12:36). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2011/12:UbU8, rskr. 2011/12:152). har med anledning av regeringens skrivelse tillkännagivit att regeringen bör överväga om systemet för fördelning av basanslag är väl avvägt i relation till målet att varje universitet och högskola ska ha förutsättningar att fatta långsiktiga beslut om sin forskning och att värna om lärosätes integritet gentemot sina samarbetspartner. Regeringen avser att återkomma i frågan. RiR 2011:23 Lika betyg, lika kunskap? En uppföljning av statens styrning mot en likvärdig betygssättning i har granskat statens insatser för en likvärdig betygssättning i . Regeringen har redovisat vidtagna åtgärder med anledning av granskningsrapporten i regeringens skrivelse om statens styrning mot en likvärdig betygssättning i (skr. 2011/12:57). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2011/12:UbU12, rskr. 2011/12:174).