prop · GZ031d28 · 2011-09-20 00:00:00 — Ett väl avvägt studiestödssystem skapar förutsättningar för såväl enskilda individer som som nation att växa med kunskap och möta utmaningarna i dagens globaliserade samhälle. Tillsammans med våra nordiska grannländer har ett av världens mest generösa studiestöd. Flexibla och väl anpassade generella studiemedelsnivåer river hinder för människor att komplettera tidigare studier eller studera vidare på en högre nivå. På så sätt slår studiestödssystemet vakt om ett bildningsideal som det bidrar till att näringslivet försörjs med personer som möter de krav dagens arbetsliv och konkurrens ställer. Ett väl anpassat studiemedelssystem bidrar också till att studierna blir mer effektiva och att genomströmningen i utbildningssystemet ökar. Det ger studerande möjligheter att lägga energin på att fördjupa sina kunskaper i stället för att oroa sig för sin ekonomi. På så sätt förstärker systemet genom sin studiesociala funktion vårt kunskapssamhälle. Med anledning av regeringens förslag i budgetpropositionen höjdes studiemedelsbeloppet med per studiemånad . Vid en jämförelse med konsumentprisindex konstaterar CSN att studiemedlets köpkraft var den högsta sedan det moderna studiemedelssystemet infördes . Därefter har studiemedlet höjts med ytterligare fr.o.m. den 1 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Reformerna innebär att studiemedlet uppgår till per studiemånad vid heltidsstudier. Även det s.k. fribeloppet har fr.o.m. höjts från till . Detta ger studerande ökade möjligheter till förbättrad ekonomi och sänder en viktig signal om att arbete ska löna sig. Nivåerna i studiemedelssystemet är dessutom indexerade med prisbasbeloppet för att kompensera för prisutvecklingen. Efter dessa större generella höjningar av studiemedlet kan andra utmaningar nu ta vid. Regeringen anser att det finns ett fortsatt behov av att stimulera arbetslösa ungdomar utan fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning att återgå till studier, då dessa ungdomar har det fortsatt svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Regeringen anser därför att den tillfälliga satsningen som innebär att arbetslösa ungdomar i åldrarna som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning under vissa förutsättningar kan få den högre bidragsnivån inom studiemedlet bör förlängas med . Regeringen anser att studiemedelssystemet för utlandsstudier bör göras mer enhetligt, effektivt och flexibelt för att underlätta möjligheten att studera utomlands. De förslag som har lämnats av Utredningen om ett rättvisare och enklare studiemedelssystem för utlandsstudier i en globaliserad värld i betänkandet Studiemedel för gränslös kunskap (SOU 2011:26) bereds inom . Regeringen avser att återkomma med ett förslag om förbättrade villkor för studerande föräldrar i samband med att ett barn har avlidit. Det är rimligt att samhället visar stor förståelse och har regelverk anpassade till föräldrar som förlorar ett barn. Den parlamentariska utredningen försäkringar vid sjukdom och arbetslöshet (dir. 2010:48) har bl.a. i uppgift att analysera och föreslå regler för hur arbetsförmåga respektive studieförmåga ska kunna kombineras. För att regeringen ska kunna göra en samlad bedömning av regelverket för studerande vid sjukdom bör en parallell översyn göras av de bestämmelser om studiemedel under sjukdom som finns inom studiemedelssystemet. Vid översynen bör särskilt belysas hur felaktiga utbetalningar ska kunna förhindras. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Studiehjälpen har till sin utformning i stort sett varit oförändrad sen den infördes . Som regeringen har aviserat behöver därför studiehjälpssystemet ses över i sin helhet. Inom ramen för denna översyn ska samspelet mellan inackorderingstillägget och den reformerade gymnasieskolan särskilt belysas. Vidare ska frågan om studiestöd till personer med funktionsnedsättning, bl.a. till elever inom gymnasiesärskolan och vissa elever inom folkhögskolan, utredas. Inom den grundläggande vuxenutbildningen finns brister i utbildningseffektiviteten och många studerande avbryter sina studier eller misslyckas med att uppnå godkända studieresultat. Vuxna som studerar på grundläggande nivå med studiemedel är äldre än andra studiemedelsmottagare, har oftare barn och har i högre utsträckning utländsk bakgrund. En relativt stor andel har svårt att återbetala sina studielån. Regeringen avser därför att göra en översyn av den kommunala vuxenutbildningen på grundläggande nivå. En förutsättning för ett samhällsekonomiskt hållbart och rättvist studiemedelssystem är en hög rättssäkerhet, en låg risk för felaktiga utbetalningar och att den del som utgörs av lån återbetalas till fullo. Regeringen avser att även fortsatt följa frågorna och säkerställa att CSN:s arbete på detta område håller hög kvalitet. Det är viktigt att studiestödsadministrationen fungerar väl och kostnadseffektivt. För att ge CSN långsiktiga ekonomiska planeringsförutsättningar och förutsättningar för en mer ändamålsenlig verksamhet har regeringen gett Statskontoret i uppdrag att närmare analysera CSN:s ekonomiska situation, dimensionering och resurser samt den nuvarande finansieringsmodellen (U2011/2585/SV). 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för studiehjälp i form av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg enligt studiestödslagen (1999:1395). Vidare används anslaget för bidrag till utlandsstuderande för dagliga resor enligt särskild författning (CSNFS 1983:17). Utfallet 2010 var högre än tilldelade medel (högre än anvisade medel). förväntas utfallet bli lägre än tilldelade medel. av de elever som avslutar årskurs 9 påbörjar gymnasieskolan . Ytterligare ett antal påbörjar gymnasiestudier nästföljande år. Utgifterna för studiehjälp är därför främst beroende av utvecklingen av befolkningen i åldrarna . Tabell 3.9 Antal studerande och genomsnittsbelopp för studiehjälp, utfall och prognos 20112015 Antal personer, i tusental, och Källa: CSN och egna beräkningar Föreslagna och beräknade anslagsförändringar Anslagsförändringar till följd av beslutade reformer och besparingar Regeringen föreslog i budgetpropositionen en försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan byggt på det tekniska programmet. Utgifterna för studiehjälp bedömdes öka med 2011 och beräknas öka med 2012, 2013 och med 2014. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Antalet ungdomar i gymnasieskolan har ökat . Detta är en följd av de stora barnkullarna under slutet av 1980- och . Befolkningsframskrivningar från SCB visar att antalet ungdomar i aktuella åldrar nådde sin topp och kommer att minska med 2015. Diagram 3.19 Folkmängd 20092010 och Mot denna bakgrund bedöms utgifterna minska såväl för studiebidraget och inackorderingstillägget som för det extra tillägget. Sammantaget bedöms utgifterna minska med . beräknas utgifterna minska med 440,6, 619,6 respektive jämfört med vad som har anvisats . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om 3 under anslaget 1:1 Studiehjälp m.m. för . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.10 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:1 Studiehjälp m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 22 569 741 tkr avser statlig ålderspensionsavgift . Beloppet har ökats med 69 647 tkr som avser regleringsbelopp . Anslaget används för studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag enligt studiestödslagen (1999:1395), pensionsavgifter enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift och förordningen (1998:1512) om statliga ålderspensionsavgifter m.m. Anslaget 1:2 Studiemedel m.m. får även användas för utgifter för retroaktiva utbetalningar av vissa former av studiestöd som har upphört (prop. 2007/08:99, bet. 2007/08:FiU21, rskr. 2007/08:262). 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Diagram 3.20 Anslagsförbrukning 1:2 Studiemedel m.m., utfall och prognos 20112015 Källa: CSN och egna bearbetningar Studerande med studiemedel finns främst inom högskoleutbildning, vuxenutbildning, folkhögskoleutbildning, yrkeshögskoleutbildning och kvalificerad yrkesutbildning. Eftersom studiemedlet till övervägande del är rättighetsstyrt, är utgifterna framför allt beroende av antalet studerande som läser en studiestödsberättigande utbildning och ansöker om och beviljas studiebidrag och tilläggsbidrag. Dessutom påverkas utgifterna av beslut om t.ex. nya utbildningsplatser eller höjda bidragsbelopp. Därutöver påverkas utgiftsnivån av de studerandes studietakt, studietid och uppgivna inkomster som överstiger fribeloppsgränserna. Utgiften påverkas också av den allmänna prisutvecklingen i samhället genom att bidraget är indexerat med prisbasbeloppet. Antalet studerande med rätt till det högre bidraget har varit färre än det antal studerande som anslaget beräknats för, vilket är den främsta förklaringen till det uppkomna anslagssparandet och det beräknade anslagssparandet . Anslagssparandet har förts bort genom indragning. Även för 20122015 bedöms anslaget för det högre bidraget fortsätta att överstiga efterfrågan med ungefär samma nivå. Tabell 3.12 Antal studerande och genomsnittsbelopp för studiemedel, utfall , prognos 2011 och beräknat för 20122015 Antal personer, i tusental, och 1 Exklusive statlig ålderspensionsavgift. Källa: CSN och egna beräkningar Regeringens bedömning: Den tillfälliga satsningen på arbetslösa ungdomar i åldrarna som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning bör förlängas, så att dessa ungdomar under vissa förutsättningar kan få den högre bidragsnivån inom studiemedlet även för studier på grundläggande eller gymnasial nivå som påbörjas . Ärendet och dess beredning: I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg. omr. 15) föreslog regeringen att den högre bidragsnivån inom studiemedlet ska kunna lämnas till studerande som är och som har särskilt behov av ett sådant stöd. Vidare gjorde regeringen bedömningen att arbetslösa ungdomar i åldrarna som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning tillfälligt borde kunna få den högre bidragsnivån inom studiemedlet för studier på grundskole- eller gymnasienivå. Dessutom gjorde regeringen bedömningen att studiemedel med den högre bidragsnivån endast bör lämnas för studier som påbörjas och fram till dess att slutbetyg ges på antingen grundskole- eller gymnasienivå, dock längst . Endast de ungdomar som är inskrivna i jobbgarantin för ungdomar eller jobb- och utvecklingsgarantin och som har avbrutit sina studier bör enligt budgetpropositionen omfattas av den tillfälliga satsningen. har beslutat i enlighet med regeringens förslag (2010/11:UbU2, rskr. 2010/11:136). Regeringen har därefter beslutat om en ändring i studiestödsförordningen (2000:655) enligt de bedömningar som lämnades i budgetpropositionen. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen anser att det finns ett fortsatt behov av att stimulera arbetslösa ungdomar utan fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning att återgå till studier, då dessa ungdomar har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Regeringen anser därför att den tillfälliga satsningen som gör det möjligt för arbetslösa ungdomar i åldrarna att kunna få den högre bidragsnivån inom studiemedlet bör förlängas med . Det innebär att arbetslösa ungdomar som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning bör kunna få den högre bidragsnivån inom studiemedlet även för studier på grundläggande eller gymnasial nivå som påbörjas . Som tidigare bör gälla att studiemedel med den högre bidragsnivån bör kunna lämnas till dess att slutbetyg ges på antingen grundläggande eller gymnasial nivå, dock längst . Endast de ungdomar som är inskrivna i jobbgarantin för ungdomar eller jobb- och utvecklingsgarantin och som har avbrutit sina studier bör omfattas av den tillfälliga satsningen. Studiemedel med den högre bidragsnivån lämnas inom ramen för anvisade medel och i den ordning som ansökningarna kommer in till CSN. Studiestödsförordningen (2000:655) bör ändras i enlighet med detta. Regeringen bedömer att cirka 1 000 ungdomar kommer att omfattas av satsningen , cirka 500 ungdomar 2013 och cirka 250 ungdomar 2014. Regeringens bedömning: Studiemedel för studier på ett utbildningsprogram som omfattar 60 högskolepoäng under ett normalstudieår får lämnas på heltid även om studierna har bedrivits under ett färre antal veckor, dock minst . Detta bör gälla även för studier på utbildningsprogram som har startat eller senare, dock längst till och med utgången av 2014. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Ärendet och dess beredning: I propositionen Ökad flexibilitet och förbättrad återbetalning inom studiestödssystemet (prop. 2010/11:113) föreslog regeringen att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om att studiemedel får lämnas för annan tid än studietid. Vidare gjorde regeringen bedömningen att studiemedel i vissa undantagsfall bör kunna lämnas under ett normalstudieår, trots att studierna bedrivs under färre antal veckor. Studierna bör dock totalt omfatta 60 högskolepoäng och bedrivas under ett normalstudieår. Vidare bedömdes att detta bör gälla vid högskolestudier på utbildningsprogram som före har haft ett upplägg som innebär att ett normalstudieår motsvarar men minst . har beslutat i enlighet med regeringens förslag (2010/11:UbU18, rskr. 2010/11:311). Regeringen har därefter beslutat om en undantagsbestämmelse i studiestödsförordningen (2000:655) i enlighet med de bedömningar som lämnades i propositionen. Tekniska högskolan har inkommit med en hemställan till , i vilken lärosätena begär att regeringen tar bort begränsningen att undantaget endast ska gälla program inrättade före (U2011/3333/SV). Skälen för regeringens bedömning: Studiemedel får enligt 3 kap. 5 § studiestödslagen (1999:1395) lämnas för som den studerande bedriver studier på minst halvtid. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om att studiemedel får lämnas för annan tid än studietid. Sådana föreskrifter finns i 3 kap. 4 a § studiestödsförordningen (2000:655), enligt vilka studiemedel vid högskolestudier på ett utbildningsprogram som omfattar 60 högskolepoäng under ett normalstudieår får lämnas för studier på heltid även om studierna bedrivs under ett färre antal veckor, dock minst . Detta gäller dock bara för studier på utbildningsprogram som före har haft ett sådant upplägg. Det har framkommit att denna tidsgräns skapar problem vid vissa lärosäten. Dessa lärosäten har nämligen startat nya utbildningsprogram med det aktuella upplägget efter och av bl.a. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 administrativa och ekonomiska skäl är det svårt för lärosätena att parallellt ha vissa utbildningsprogram som omfattas av undantagsbestämmelsen och vissa som inte gör det. Regeringen anser därför att undantagsbestämmelsen i studiestödsförordningen (2000:655) även bör gälla för studier på utbildningsprogram som startat eller senare, dock längst för studier till och med utgången av 2014. Denna tidsfrist ger lärosätena en möjlighet att anpassa upplägget på samtliga sina utbildningsprogram. Regeringens bedömning är att denna förändring inte medför några ökade utgifter för studiestöd. Föreslagna och beräknade anslagsförändringar Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Regeringen föreslår att medel anvisas för en utökad satsning på yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux) med cirka 5 000 platser och beräknas medel för cirka 1 000 platser. Satsningen bedöms öka utgifterna för studiemedel med 2012 och beräknas öka utgifterna med 2013. Regeringen föreslår att medel anvisas för en tillfällig satsning inom med cirka 1 000 platser och beräknas medel för cirka 500 platser. Satsningen bedöms öka utgifterna för studiemedel med 2012 och beräknas öka utgifterna med 2013. Regeringen bedömer att den tillfälliga satsningen där den högre bidragsnivån inom studiemedlet i vissa fall kan lämnas till studerande som är bör förlängas med . Anslaget 1:2 Studiemedel m.m. föreslås därför ökas med samt beräknas ökas med 2013 och med 2014. I enlighet med beräkningar i budgetpropositionen bedömer regeringen utöver ovanstående att utgifterna kommer att öka med 2012 och beräknar att utgifterna ökar med 2013. För att stimulera kommunerna att bedriva lärlingsutbildning inom den gymnasiala vuxenutbildningen beräknade regeringen i budgetpropositionen att totalt avsätts och 185 respektive Sammantaget motsvarar detta 5 900 årsplatser 20112014. Satsningen innebär att utgifterna för studiemedel föreslås öka med 2012 samt beräknas öka med 2013 och 2014. Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar Jämfört med de makroantaganden som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen öka med 2012. Ökningen förklaras av att prisbasbeloppet är högre än beräknat i budgetpropositionen . Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Utgiftsnivån bedöms öka med 2012 jämfört med . Jämfört med de antaganden om antalet studiemedelstagare som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms dock antalet studiemedelstagare minska. Anslagsförändringar till följd av överföring från andra anslag fick i regleringsbrevet i uppdrag att successivt utöka antagningen av studenter till psykologutbildningen. När utökningen av programmet är fullt utbyggd beräknas totalt 70 psykologstudenter att examineras. Utökningen med anledning av uppdraget kommer att motsvara 30 examinerade studenter. motsvarar det utökade antalet platser 90 helårsstudenter. Med anledning av denna satsning föreslås anslaget öka med 2012 genom en överföring från utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri (utg.omr. 9 avsnitt 4.12.8). Anslagsförändringar till följd av övriga skäl Jämfört med 2011 bedöms utgifterna bli lägre 2012 till följd av minskade volymer. Regleringsbeloppet när det gäller den statliga ålderspensionsavgiften blir dock 2012, jämfört med cirka -2011. Regleringsbeloppen fastställs av och utgör skillnaden mellan den löpande inbetalda preliminära avgiften och den slutliga ålderspensionsavgiften. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om 13 under anslaget 1:2 Studiemedel m.m. för . Tabell 3.13 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:2 Studiemedel m.m. Förändring till följd av: -1 299 646 -1 412 475 -1 493 574 till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för utgifter för räntor på studielån som har tagits upp i . Inbetalda räntor redovisas mot inkomsttitel och uppgick till 2010. Anslaget används dessutom för utgifter till följd av avskrivningar av studielån. Studielån kan skrivas av bl.a. om de har lämnats -för behörighetsgivande studier, -inom ramen för studiehjälpen enligt äldre bestämmelser, 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 -vid inlösen av vissa studielån med statlig kreditgaranti enligt kungörelsen (1961:384) om avskrivning av lån för studier, -vid sjukdom, -på grund av åldersregler, eller -på grund av att låntagaren avlidit eller varit varaktigt betalningsoförmögen. De viktigaste faktorerna som styr utgifterna på anslaget är upplåningsräntan och storleken på CSN:s totala skuld till för studielån tagna efter 1988. Den totala skulden för studielån i förändras med de belopp som utlånas som nya lån och med de belopp som återbetalas av låntagarna. Även avskrivningar och konvertering av lån i äldre system till lån som finansieras i påverkar den totala skulden. Utgiften för nya lån är främst beroende av antalet studiebidragstagare och deras benägenhet att utnyttja studielånet. Förändringar av prisbasbeloppet påverkar studielånets storlek och därmed utgifterna för nya lån. blev utgifterna högre än tilldelade medel. Utgiftsprognosen visar på att utgifterna blir lägre än tilldelade medel. Regeringens förslag: Bestämmelserna i 6 kap. 4 och 5 §§ budgetlagen (2011:203) ska i fråga om ändras i enlighet med ovanstående. Ärendet och dess beredning: Av regeringens 2010/11:40, 2010/11:KU14, 2010/11:177) framgår att vissa omständigheter när det gäller ny reglering av statens utlåning behöver utredas ytterligare innan bestämmelserna i den nya budgetlagen kan börja tillämpas. Den nya budgetlagen (2011:203) trädde i kraft . Bestämmelserna om uttag av ränta eller avgift i 6 kap. 4 och 5 §§ budgetlagen ska dock enligt lagens ikraftträdande- och övergångsbestämmelser i 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 fråga om utlåning tillämpas först fr.o.m. . Enligt 6 kap. 4 § första stycket budgetlagen ska ränta som motsvarar statens förväntade kostnad för ett lån tas ut för lånet, om inte för ett visst lån har beslutat annat. Inkomster från räntor som motsvarar förväntade förluster och annan finansiering av förväntad förlust ska enligt 6 kap. 5 § budgetlagen föras till konton i . Regeringen har gett CSN i uppdrag att utreda ändrade principer för hantering av förluster i fråga om studielån. CSN har lämnat en rapport med förslag på modeller för beräkning och avsättning av förväntade förluster för myndighetens studielån som finansieras med lån i (U2011/1382/SF). CSN har även beskrivit övergången till och de finansiella konsekvenserna av förslagen. CSN, och har beretts tillfälle att yttra sig över förslaget till lagändring. Myndigheterna har inte haft några synpunkter på lagförslaget. har anfört att det är bra att ikraftträdandet flyttas fram i enlighet med förslaget. Skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna i 6 kap. 4 och 5 §§ budgetlagen ska enligt ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen tillämpas fr.o.m. . CSN har lämnat förslag på två olika modeller för beräkning och avsättning av förväntade förluster i fråga om studielån. Myndigheten har anfört att det tidsmässigt inte är möjligt att genomföra åtminstone en av modellerna . Modellen för hanteringen av förväntade förluster i fråga om studielån behöver beredas ytterligare innan en ny ordning kan införas. Mot den bakgrunden föreslår regeringen att övergångsbestämmelserna till budgetlagen ändras så att 6 kap. 4 och 5 §§ budgetlagen i fråga om studielån som lämnas enligt studiestödslagen (1999:1395) ska tillämpas först fr.o.m. . Föreslagna och beräknade anslagsförändringar Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Regeringen föreslår att medel anvisas för en utökad satsning på yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux) med cirka 5 000 platser och beräknas medel för cirka 1 000 platser. Satsningen bedöms öka utgifterna för studiemedelsräntor med 2012 och beräknas öka utgifterna med 2013. Regeringen föreslår att medel anvisas för en tillfällig satsning inom med cirka 1 000 platser och beräknas medel för cirka 500 platser. Satsningen bedöms öka utgifterna för studiemedelsräntor med 2012 och beräknas öka utgifterna med 2013. Regeringen avser att föreslå en rätt för studerande med studiemedel att få studiemedlets lånedel avskrivet för tid i samband med att en studerandes barn har avlidit. Utgifterna på anslaget bedöms därmed öka med 2012 och därefter med . Regeringen bedömer att den tillfälliga satsningen där den högre bidragsnivån inom studiemedlet i vissa fall kan lämnas till studerande som är bör förlängas med . Anslaget 1:3 Studiemedelsräntor m.m. föreslås därför ökas med samt beräknas öka utgifterna med 2013 och 2014. I enlighet med beräkningar i budgetpropositionen bedömer regeringen utöver ovanstående att utgifterna ökar med 2013.