prop · GZ031d18 · 2011-09-20 00:00:00 — Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) inkom med redovisning av uppdrag att föreslå resultatmål för samhällets krisberedskap (dnr Fö2010/697/SSK). Resultatmålen har tagits fram i syfte att stärka styrningen och möjliggöra en förbättrad uppföljning av förmågan hos olika aktörer att motstå och hantera allvarliga händelser och kriser. Utöver framtagandet av tydliga, uppföljningsbara mål, och tydliggörandet av myndigheternas roll och bidrag i att nå dessa, pågår ett arbete inom med att förbättra processen för styrning och uppföljning inom området samhällets krisberedskap. Myndigheter och kommuner ska genomföra risk- och sårbarhetsanalyser enligt förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har genom verkställighet av förordningen rätt att föreskriva hur risk- och sårbarhetsanalyserna ska utformas. Uppföljningen av risk- och sårbarhetsanalyserna utvecklas kontinuerligt liksom de samlade bedömningarna av risker och sårbarheter på lokal, regional och nationell nivå samt inom samverkansområdena. Ytterligare en del i processen för uppföljning av samhällets krisberedskap är redovisningen av verksamhet som berörda myndigheter, kommuner, landsting och frivilliga försvarsorganisationer bedrivit med medel från anslaget 2:4 Krisberedskap. En årlig uppföljning av anslaget 2:4 Krisberedskap är angeläget mot bakgrund av införandet av de nya finansieringsprinciperna. Regeringen bedömer att de åtgärder som finansierades med anslaget 2:4 Krisberedskap sammantaget bidrog till att stärka aktörernas samlade krisberedskapsförmåga. Regeringen betonar dock att det måste finnas en tydligare koppling mellan resultaten från risk- och sårbarhetsanalyser och fördelning av medel från anslaget 2:4 Krisberedskap. Regeringens inriktning är att den verksamhet som finansieras över anslaget ska ha påvisbara effekter på samhällets krisberedskap eller på den samlade förmågan att hantera kriser och dess konsekvenser. har infrastrukturen för det gemensamma radiokommunikationssystemet färdigställts. Regeringen fortsätter följa takten i anslutningen till systemet och avser se över den nu gällande finansieringsmodellen. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 För att säkra kommande års finansiering av driften för föreslås i föreliggande budgetproposition att medel tillförs anslaget 2:5 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet. Se vidare i avsnitt 4.4.4 och 4.7.5. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 har beslutat att målet för det militära försvaret ska vara att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara och främja vår säkerhet (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). Detta ska ske genom att: hävda suveränitet, värna suveräna rättigheter och nationella intressen, förebygga och hantera konflikter och krig samt skydda samhället och dess funktionalitet i form av stöd till civila myndigheter. Av detta följer att Försvarsmakten, enskilt och tillsammans med andra myndigheter, länder och organisationer, ska lösa följande uppgifter: försvara och främja vår säkerhet genom insatser på vårt eget territorium, i närområdet och utanför närområdet, upptäcka och avvisa kränkningar av det svenska territoriet och i enlighet med internationell rätt värna suveräna rättigheter och nationella intressen i områden utanför detta samt med befintlig förmåga och resurser bistå det övriga samhället och andra myndigheter vid behov. ska utvecklas i enlighet med de krav på operativ förmåga som har beslutat (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). Regeringen har beslutat om inriktningen för Försvarsmakten . God försvarsförmåga ska genom planering även finnas i sådan samhällsviktig verksamhet som är väsentlig för samhällets grundläggande behov vid ett eventuellt framtida väpnat angrepp. Regeringen fortsätter reformeringen av försvaret i enlighet med den inriktning som beslutats av (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). Den pågående reformen innebär förändringar på flera viktiga områden för att skapa ett användbart och tillgängligt försvar. Syftet är att stärka försvarsförmåga. Regeringen konstaterar att hot mot fred och säkerhet avvärjs bäst i gemenskap och samverkan med andra länder och organisationer. kommer inte att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat EU-medlemsland eller nordiskt land. Regeringen förväntar sig att dessa länder agerar på samma sätt om drabbas. bör ha förmågan att kunna ge och ta emot militärt stöd. De hot mot säkerheten som liksom övriga världen ställs inför, är komplexa. De sträcker sig från de hot som är av tydlig försvarspolitisk karaktär, till hot eller händelser som främst hanteras inom samhällets krisberedskap. Samverkan mellan myndigheter civila och militära, nationellt och internationellt är en förutsättning för att såväl kunna förebygga och förhindra, som att kunna hantera dessa hot. Regeringen vill framhålla att närområdesperspektivet är centralt för försvarspolitiken. Den försvarspolitiska inriktningen innebär att det inte längre finns någon uppdelning mellan en nationell insatsorganisation för och en 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 särskild utlandsstyrka för internationella insatser, eller någon uppdelning mellan nationell och internationell förmåga. Reformen stärker förmågan såväl nationellt som internationellt. Målet är en insatsorganisation som är användbar för insatser i , i närområdet och utanför. Den politiska inriktningen för försvarsreformen ligger fast. Försvarsreformen har tagit viktiga steg, men omfattar fortsatt betydande utmaningar. Detta gäller inte minst omställningen från en produktionsinriktad och utbildningstung organisation till en organisation med fokus på att genom tillgängliga insatsförband leverera operativ förmåga. Den viktigaste uppgiften är att genomföra omställningen till ett tillgängligt och användbart försvar genom att prioritera iståndsättande av insatsorganisationens förband. Särskilt fokus kommer att läggas vid förändringar inom personalförsörjningen, effektiviseringar av stödverksamheten samt försvarsplaneringen. genomförs insatser och beredskap upprätthålls. Genom insatsen i visade Försvarsmakten på förmåga att snabbt kunna ställa kvalificerade flygstridskrafter till förfogande i internationella insatser. har en fortsatt hög ambition att bidra till internationella militära insatser till stöd för fred och säkerhet, som beredskap att genomföra insatser nationellt upprätthålls. Insatser och beredskap bör genomföras av ordinarie förband inom insatsorganisationen eller delar av dessa förband. Försvarsmaktens förmåga och beredskap ökar successivt allt eftersom insatsorganisation 2014 intas. Beredskapssystemet kommer fortsatt att utvecklas i enlighet med den av beslutade försvarspolitiska inriktningen. Regeringens avsikt är att fortsätter bidra till den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF), i syfte att möjliggöra en successiv överlämning av säkerhetsansvaret från ISAF till de afghanska myndigheterna, i enlighet med den afghanska regeringens målsättningar. Regeringen anser att även ska ansvara för den nordiska stridsgruppen. Vidare bedömer regeringen att bör bidra till den av ledda stridsgruppen 2013. Regeringen inriktar Försvarsmakten eller när behov uppstår avseende planering för insatser och beredskap. Mot bakgrund av den försvarspolitiska inriktning som beslutades har regeringen beslutat om nya anvisningar för försvarsplaneringen, det vill säga inriktningen för nyttjande av Försvarsmakten i , i närområdet och utanför närområdet. Försvarsmaktens arbete med försvarsplaneringen bör ske samordnat med myndigheter som har särskilt ansvar enligt förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap. Som anges i förordningen har utpekade myndigheter ett ansvar att planera för åtgärder för att samhället ska kunna motstå påfrestningar av olika slag, från kriser till höjd beredskap. Regeringen vill betona vikten av att denna planering genomförs och att det finns en helhetssyn som omfattar hela hotskalan. Iståndsättandet av insatsorganisationen fortgår. Krigsplacering av materiel och fortsatt bemanning är prioriterat i syfte att förbanden i huvudsak bör vara organiserade i den nya insatsorganisationen . bör huvuddelen av marin- och flygstridskrafternas förband vara bemannade med anställd eller kontrakterad personal och uppfylla beredskapskrav enligt den försvarspolitiska inriktningen. förmåga ökas efterhand genom övningsverksamhet. Krigsförbandsövningar för kontrakterade förband genomförs . ska på ett rationellt sätt stödja insatsorganisationen med dess förband. Försvarets användbarhet och tillgänglighet ökas genom fortsatt rekrytering av frivillig personal till insatsorganisationens förband samt omstrukturering bland befintlig personal. Regeringen avser återkomma med en proposition med anledning av de förslag som lämnades i betänkande Personalförsörjning i ett reformerat försvar (SOU 2010:86). Utredningen har lämnat förslag bland annat avseende säker bemanning av insatser, möjligheter till tidsbegränsad anställning samt förutsättningar för att anställa soldater. De förändringar som kan bli aktuella är avsedda att finansieras genom förändringar och rationaliseringar i fråga om personal, materiel, logistikförsörjning samt övrig stödverksamhet. Rekrytering av såväl kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän som till grundläggande militär utbildning har skett i enlighet med Försvarsmaktens planering. Antalet sökande har varit större än förväntat och antagningen visar genomgående goda resultat. Rekryteringen av tjänstgörande personal har inte skett i avsedd omfattning och måste prioriteras . Antalet yrkesofficerare överstiger det samlade behovet. motsvarar strukturen på den svenska yrkesofficerskåren inte den nya insatsorganisationens faktiska behov. Strukturen är under förändring genom övergången till ett tvåbefälssystem. har bemanning av specialistofficersbefattningar i insatsorganisationen skett genom såväl fortsatt rekrytering av specialistofficerare som omplacering av redan anställda officerare. ser regeringen att det är angeläget att omstruktureringen av officerskåren fortsätter i en högre takt än tidigare och att effektiva lösningar kan åstadkommas för att skapa en mindre och för insatsorganisationen mer ändamålsenlig ålders- och kompetensstruktur. Det är vidare angeläget att Försvarsmakten fortsätter och intensifierar sina ansträngningar för att åstadkomma en jämnare könsfördelning i alla personalkategorier. Regeringen genomför nu den beslutade samlade veteransoldatpolitiken (prop. 2009/10:160, bet. 2009/10:FöU8, rskr. 2009/10:269). Regeringens inriktning för materielförsörjningen ligger fast. bygger sin säkerhet i samverkan med andra länder och organisationer. Insatser genomförs i , i närområdet och utanför närområdet. I enlighet med denna inriktning bidrar solidariskt i fredsfrämjande insatser, med personal och med nödvändiga materiella resurser. Det är därigenom av synnerlig säkerhetspolitisk vikt att inom utsatt tidsram kan förse de svenska trupperna med den materiel som svarar mot uppställda krav, inte minst säkerhetsmässiga. Processen för materielförsörjning utformas därför så att insatsorganisationens behov och utformning kan tillgodoses över tiden med en god förmåga att hantera 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 förändrade behov och prioriteringar. Det är sålunda även ett väsentligt säkerhetspolitiskt intresse att materielförsörjningen i samarbete med andra länder och organisationer kan garantera en försörjningstrygghet till insatser. De av regeringen fastslagna principer för materielförsörjningen som framgår av den försvarspolitiska inriktningspropositionen ska fortsatt implementeras. Materielförsörjningsstrategin bidrar till omställningen till ett mer användbart försvar genom leveranser till insatsorganisationens förband. Anskaffningen av splitterskyddade fordon och det nya helikoptersystemet utgör goda exempel på betydelsen av att nyttja tillgänglig och beprövad materiel för att möta insatsorganisationens behov. Användningen av externa konsulttjänster är omfattande. Regeringen anser det angeläget att vara restriktiv med utnyttjandet av konsulttjänster och avser följa upp detta särskilt. En viktig del av omställningen till det nya insatsförsvaret är att genom effektiviseringar frigöra resurser från stödverksamheten inom försvaret. redovisade sitt betänkande Forskning och utveckling samt försvarslogistik i det reformerade försvaret (SOU 2011:36). Vissa besparingar och beställningsminskningar har genomförts men enligt regeringens uppfattning kan verksamheten effektiviseras ytterligare i linje med vad redovisar. Regeringen bedömer därför att materiel- och logistikförsörjningen så långt som möjligt organiseras inom ramen för en tydlig uppgifts- och ansvarsfördelning mellan Försvarsmakten som beställare och som leverantör av materiel och utförare av bakre försvarslogistik. Regeringen avser att genomföra dessa förändringar i ett antal olika steg, med början 2012. Internationella förmåge- och materielsamarbeten , liksom huvuddelen av länder står inför utmaningar vad gäller att på ett kostnadseffektivt sätt använda, vidmakthålla och utveckla militära förmågor. Reducerad numerär innebär att förhållandet mellan operativa förmågor och nödvändiga stödresurser skapar svårigheter att använda, vidmakthålla och utveckla militära förmågor. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Ett sätt att möta dessa utmaningar är att fördjupa det internationella samarbetet, t.ex. genom metoder som samutnyttjande och gemensamt ägande av militära förmågor och resurser. Regeringen anser att dessa metoder erbjuder möjligheter att möta utmaningar för militär förmågeutveckling. Det är därför av central betydelse att dessa metoder integreras som en naturlig del i nationella planerings- och beslutsprocesser. Målsättningen är att ett fördjupat samarbete ska möjliggöra effektivare resursanvändning, ökad operativ förmåga och större effekt i Försvarsmaktens verksamhet. På regeringens uppdrag arbetar Försvarsmakten vidare med dessa frågor. Inriktningen är att klargöra de förmågor som måste förbli strikt nationella liksom att peka ut de områden där ett fördjupat internationellt samarbete är ändamålsenligt. Regeringen anser att det nordiska försvarssamarbetet (NORDEFCO) har en särskilt stor betydelse för i detta sammanhang. 3.4Resultatbedömning och inriktning för verksamheten I tabellen på nästa sida redovisas Försvarsmaktens anslagsförbrukning uppdelat på vissa s.k. verksamhetsgrenar. Verksamhetsgrenen Övriga verksamheter omfattar bl.a. statsceremoniell verksamhet och exportstöd. Anslagsförbrukningen redovisas mot anslagen 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap, anslaget 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser, anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar, anslaget 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar samt anslaget 1:5 Forskning och teknikutveckling. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att utnyttja en kredit på högst 40 i om krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden föreligger. Skälen för regeringens förslag: bemyndigade regeringen att utnyttja en kredit i på högst 40 om krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden föreligger. Regeringen anser att ett motsvarande bemyndigande, avseende samma belopp, bör lämnas . Beredskapskrediten ska säkerställa att en nödvändig beredskapshöjning inte förhindras eller fördröjs därför att regeringen inte disponerar nödvändiga betalningsmedel. Behöver beredskapskrediten utnyttjas, avser regeringen att återkomma till med redovisning av behovet av medel för den fortsatta verksamheten. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Tabell 3.1 Försvarsmaktens anslagsförbrukning under Anslag 1.3 och 1.4 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 3.4.2Försvarsmaktens operativa förmåga , tagit fram ett utkast till värdering av Utifrån inriktning för försvaret (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292) har regeringen beslutat om ändringar av Försvarsmaktens uppgifter och krav på operativa förmågor i förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten. Försvarsmakten ska utifrån de ställda kraven stegvis få en ökad tillgänglighet och användbarhet. Nedanstående värdering har dock skett utifrån förmågekrav. Regeringen bedömer att Försvarsmakten haft en operativ förmåga som möjliggör att, enskilt och tillsammans med andra, kunna genomföra omvärldsbevakning, insatser och utveckling av insatsorganisationen. Ett flertal krigsförband har fått ökade krav på tillgänglighet jämfört med . Regeringen bedömer dock att det fortfarande finns begränsningar i förutsättningarna för Försvarsmakten att kunna möta mer omfattande händelseutvecklingar och hot som kan uppstå vid främst ett försämrat omvärldsläge. Främst rör bristerna det materiella och personella läget i vissa förband och inom vissa funktioner, men brister finns även avseende planläggning samt tillgänglighet och prestanda i vissa materielsystem. Regeringens övergripande bedömning är dock att den operativa förmågan successivt kommer att öka i takt med att omställningen fortsätter. har också fortsatt arbetet med att bibehålla och utveckla interoperabilitet och operativ förmåga vid insatsorganisationens förband bl.a. genom deltagande i Nato:s Planning and Review Process (PARP). Utifrån genomförd översyn av partnerskapsmål och registerförband fattade regeringen beslut om att anta 58 partnerskapsmål samt anmäla förband till PARP:s styrkeregister. Vid samma tillfälle fattades också beslut om att anmäla samma förband till EU:s och FN:s styrkeregister. Inom ramen för den återkommande tvååriga processen mellan och Nato har lämnat beskrivning avseende befintlig insatsorganisation samt insatsorganisationens utveckling till Nato (PARP Survey). har, utgående från beskrivningen och ett bilateralt möte med under (PARP Assessment). har också lämnat slutsatser rörande det svenska försvaret i PARP Assessment. Processen avslutades med att och medlemsländerna i Nato samt länder deltagande i Partnerskap för fred genomförde konsultationer rörande det svenska dokumentet . Dokumentet fastställdes därefter av och de 28 allierade . Natos bedömning är att Försvarsmakten besitter en operativ förmåga som i första hand avskräcker från anfall och om det misslyckas kan försvara landet mot alla utom ytterst ihärdiga och utdragna angrepp. Försvarsmakten ska värdera och redovisa den samlade operativa förmågan och läget i övrigt i insatsorganisationen utifrån ställda uppgifter och gällande operativ planering. Värdering ska ske på förbandsnivå, taktisk nivå, operativ nivå och militärstrategisk nivå. Försvarsmakten ska i enlighet med och regeringens försvarspolitiska inriktning ha en operativ förmåga och en planering som möjliggör att Försvarsmakten kan genomföra omvärldsbevakning, insatser och utveckling av insatsorganisationen. Denna operativa förmåga ska uppnås enskilt och tillsammans med andra. Försvarsmaktens operativa förmåga ska möta kraven på ett användbart, tillgängligt och flexibelt försvar för insatser i , i och utanför närområdet. Försvarsmakten ska, med delar av insatsorganisationen, kunna påbörja en insats efter beslut. Den enskilt viktigaste uppgiften är att prioritera iståndsättande av insatsorganisationens förband för att kunna leverera operativ förmåga här och . Med tillgängliga och användbara förband kan Försvarsmakten med befintliga förmågor och resurser på ett annat sätt än tidigare bistå det övriga samhället och andra myndigheter vid behov. 3.4.3Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande insatser m.m. Incidentberedskap och insatser nationellt Försvarsmakten har upprätthållit nationell beredskap och förmåga att hävda den territoriella integriteten genom förband avdelade för detta ändamål. Sjöterritoriet har kontinuerligt övervakats med olika typer av sensorer. Sjöbevakningsfartyg har funnits tillgängliga för identifiering och ingripande. Luftrummet har övervakats av såväl fasta som luftburna radarsensorer. Flygplan med incidentberedskapsuppgifter har funnits tillgängliga . har inga kränkningar av svenskt landterritorium inrapporterats. Den svenska territorialvattengränsen har kränkts vid ett antal tillfällen . Dessa kränkningar har främst ägt rum runt de västra och södra farvattnen. Även luftrummet har utsatts för ett antal kränkningar . Ett antal avvikelser från färdplan, regler eller tillstånd har uppmärksammats. Kränkningar och avvikelser har huvudsakligen ägt rum över . Antalet kränkningar och incidenter till sjöss ligger på samma nivå som 2009. Antalet bedömda kränkningar och incidenter i luften har ökat . Detta bedöms främst bero på ökad militär övningsverksamhet i området. Inga kränkningar uppfattas ha varit medvetna provokationer. lämnade Försvarsmakten stöd till samhället i form av eftersök av försvunna personer, sjöräddning, brandbekämpning, röjning av ammunitionseffekter, snöröjning och insatser vid översvämningar. Regeringen anser att Försvarsmakten upprätthållit incidentberedskap i enlighet med beslutade beredskapskrav. försvarsförmåga kommer att öka genom att försvaret får ökad användbarhet och tillgänglighet. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 har till FN, EU och Nato anmält ett antal förband till internationella styrkeregister. Syftet med dessa register är främst att utgöra en sammanställning utifrån vilken den sammantagna förmågan för internationella fredsfrämjande insatser hos FN, EU och Nato kan utläsas. Förband anmälda till styrkeregister har bidragit till förmågan att genomföra fredsfrämjande insatser samt förbättrat förmågan till att ge och ta militärt stöd. Regeringen anser mot bakgrund av detta att samarbetet inom Partnerskap för fred (PFF) och EU är betydelsefullt för utvecklingen av Försvarsmaktens förmåga. Försvarsmaktens förmåga och beredskap att genomföra insatser nationellt och internationellt ska successivt öka efterhand som insatsorganisation 2014 intas. Efterhand ska samtliga förband i insatsorganisationen, undantaget de som endast avses nyttjas för nationella behov, kunna uppfylla beredskaps- och interoperabilitetskrav för anmälan till internationella styrkeregister. I enlighet med beslut om den försvarspolitiska inriktningen ska uppdelning mellan internationell och nationell beredskap och förmåga försvinna, undantaget hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). stående och kontrakterade förband bör efterhand de är bemannade, utrustade och samövade anmälas till internationella styrkeregister. Anmälda bidrag och dessas beredskapstider bör kontinuerligt omprövas. har 2 214 personer tjänstgjort i utlandsstyrkan. Svenska förband har deltagit i insatser i , Kosovo och utanför . Försvarsmakten bedömer att dessa insatser tillfört myndigheten viktiga erfarenheter som kan ligga till grund för fortsatt deltagande i 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 insatser internationellt och för myndighetens fortsatta förmågeutveckling. Det svenska bidraget till insatsen utanför med deltagande enheter både från Försvarsmakten och är ett gott exempel på regeringens inriktning att stärka civil-militär samverkan i insatser internationellt. Försvarsmaktens samlade bedömning är att de förband som deltagit i insatser väl svarat mot de krav som ställts i respektive insatsområde vad gäller organisation, utrustning och bemanning. Regeringen delar Försvarsmaktens bedömning. deltar i den av Nato ledda insatsen i i enlighet med beslut i . Insatsen syftar till att skydda civila och områden med civilbefolkning som hotas av angrepp, inklusive genom att upprätthålla en flygförbudszon över . Det svenska bidraget har huvudsakligen utgjorts av flygstridskrafter med stödresurser ISAF (Assistance Force), I har den svenska kontingenten fortsatt upprätthållit ledningsansvaret för den regionala enheten för säkerhet och återuppbyggnad i Mazar-e-Sharif, Provincial Reconstruction Team Mazar-e-Sharif (PRT MeS).