prop · GZ031d29 · 2011-09-20 00:00:00 — Regeringen överväger vidare att i kommande budgetpropositioner lämna förslag på att ytterligare utöka läkarutbildningen med i storleksordningen 250 nybörjarplatser. Utökningen bör fördelas på alla lärosäten med läkarutbildning, vilket om platserna fördelas proportionellt skulle motsvara ca 35 nybörjarplatser per lärosäte med läkarutbildning. Regeringen överväger även att utöka tandläkarutbildningen med ytterligare i storleksordningen 40 nybörjarplatser samt att i budgetpropositionen återkomma med en eventuell volymökning av sjuksköterskeutbildningen vid övriga lärosäten. Regeringen bedömer att sjuksköterskeutbildningen successivt bör öka med minst 700 nybörjarplatser jämfört med . Finansieringen bör även i dessa fall ske genom en omfördelning av platser. En förutsättning för att ett lärosäte ska få nya platser är dock tillgång till platser för verksamhetsförlagd utbildning. För en god och säker vård behövs även välutbildade specialistsjuksköterskor och behovet ökar enligt flera prognoser. är söktrycket till utbildningarna stort. Regeringen föreslår därför att medel anslås för en utökning motsvarande 100 nybörjarplatser på specialistsjuksköterskeutbildningarna fr.o.m. . Den av regeringen nu föreslagna utbyggnaden av några utbildningar innebär inte någon total volymökning av högre utbildning, men de aktuella utbildningarna föreslås fullt utbyggda öka med 2 435 helårsstudenter. Kostnaden beräknas uppgå till 2012. Finansieringen av utbyggnaden bör enligt regeringens förslag framför allt ske genom en omfördelning mellan universitet och högskolor. Resultatet blir att en omfördelning görs till utbildningar som möter studenternas efterfrågan och ett uttalat behov på arbetsmarknaden. Vidare bör en del av finansieringen ske genom en del av de medel som frigjordes i lärosätenas takbelopp efter införandet av studieavgifter för studenter från länder utanför Europeiska ekonomiska gemenskapen och . Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen med förslag på närmare utformning av den ovan nämnda ytterligare utbyggnaden av ingenjörs- och vårdutbildningar från detta år. Regeringen vill betona att det är angeläget att resurserna används på ett effektivt sätt. Lärosätena bör därför utnyttja sina egna möjligheter till interna prioriteringar och omfördelningar. Det är t.ex. viktigt att möjligheterna för studenter att påbörja högskoleutbildning som leder fram till examen får hög prioritet. Regeringen avser att fortsätta följa det framtida behovet av utbildningsplatser och söktrycket till olika utbildningar och vid behov återkomma till med förslag på ytterligare omfördelningar mellan lärosätena utöver vad som föreslås och aviseras. Lika möjligheter till forskarkarriär Regeringen menar att en anställds möjligheter till befordran, inom såväl universitet och högskolor som andra arbetsplatser, ska avgöras av individens kunskaper och kompetens och inte av dess kön. Karriärmöjligheterna ska därmed vara desamma för kvinnor och män, men statistiken visar att det finns skäl att ifrågasätta om så är fallet . Flera studier, exempelvis för både kvinnor och män? statistisk uppföljning och kunskapsöversikt (2011:6R), visar att kvinnor avancerar i lägre grad än män i akademin och att det tar för kvinnor än för män att avancera från doktorsgrad till professor. Arbetet med att uppnå jämn könsfördelning är komplext och insatser krävs på flera nivåer inom högskolan. För att ta tillvara tillgänglig kompetens är det därför, enligt regeringens bedömning, viktigt att universitet och högskolor skapar sådana förutsättningar för forskar- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16-17 karriärer att kvinnor och män har lika möjligheter att meritera sig, både inom utbildningen på forskarnivå och på senare positioner. beslutade regeringen att inrätta en delegation för jämställdhet i högskolan (dir. 2009:7). Uppdraget för delegationen var att främja jämställdhet i högskolan genom att föreslå åtgärder och stödja insatser, bl.a. genom att fördela medel . Delegationen har fördelat till jämställdhetsinsatser och ska på regeringens uppdrag analysera och sprida erfarenheter av dessa projekt (dnr U2010/5703/UH). I uppdrag ingår också att följa upp hur jämställdheten utvecklas vid universitet och högskolor till följd av lärosätenas ökade frihet och självbestämmande i fråga om läraranställningar. Med anledning av propositionen Högskolans ledning, lärare och organisation (prop. 1996/97:141, bet. 97/98:3, rskr. 1997/98:12) har beslutat att samtliga universitet och vissa statliga och enskilda högskolor ska ges mål avseende könsfördelningen bland nyrekryterade professorer. Delegationen för jämställdhet i högskolan gjorde i sitt betänkande Svart på vitt om jämställdhet i akademin (SOU 2011:1) bedömningen att kvantitativa mål för rekrytering av högskolans personal har utgjort en viktig del av styrningen mot en mer jämställd högskola. Av betänkandet framgår att könsfördelningen bland lärare och forskare vid landets lärosäten har blivit jämnare . För den forskande och undervisande personalen (exklusive doktorander) har andelen kvinnor ökat från till 2010. Delegationen föreslog att målen ska finnas kvar. Vidare föreslog delegationen att uppföljningen av rekryteringsmålen i fråga om professorer ska förbättras och systematiseras. Regeringen delar delegationens uppfattning att kvantitativa mål behövs, men anser att utvecklingen går alltför långsamt. Det framstår särskilt tydligt när det gäller professorer, som är den högsta lärarkategorin. Regeringen menar därför att mål i fråga om könsfördelningen bland professorer behövs även fortsättningsvis för att jämställdhet ska bli en fråga som kontinuerligt beaktas i lärosätenas rekryteringsarbete. Regeringen kommer, i 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 enlighet med vad delegationen föreslår, att noga följa upp hur rekryteringsmålen efterlevs. Regeringen avser också att generellt följa utvecklingen med utgångspunkt i att ytterligare öka jämställdheten inom högskolan. Vid antagningen tillämpades nya urvalsregler. I fråga om några aspekter uppstod icke önskvärda konsekvenser och regeringen har därför beslutat om vissa smärre justeringar av regelverket. Principen om betyg som huvudsaklig urvalsmetod kvarstår, och regeringen har också beslutat att behålla systemet med meritpoäng för att skapa incitament att läsa svårare kurser i gymnasieskolan. Regeringen har vidare beslutat att den särskilda gruppen för sökande med utländska betyg tas bort från och med antagning till utbildning som påbörjas efter . Dessa sökande kommer då att konkurrera i samma urvalsgrupper som sökande med svenska betyg. När det gäller sökande med utländska gymnasiebetyg ska betygsskalorna jämföras så att det högsta betyget i ett visst land anses motsvara det högsta möjliga meritvärdet för svenska betyg. Systemet med meritpoäng har också fått vissa oönskade konsekvenser i fråga om sökande med äldre betyg som inte kunnat tillgodoräknas meritpoäng. Regeringen har därför öppnat för att sådana sökande ska kunna tillgodoräknas vissa meritpoäng. Tillträdesreglerna anpassas vidare till strukturen och innehållet i den nya gymnasieskolan där de första eleverna börjar . Kraven på grundläggande behörighet skärps och dessutom förenklas och renodlas systemet med meritpoäng. De elever som börjar i den nya gymnasieskolan ska inte kunna tillgodoräknas meritpoäng för s.k. områdeskurser när de söker till högskolan. I stället läggs större tyngdpunkt än tidigare på att uppmuntra elever att fördjupa sig i ämnena engelska, moderna språk och matematik. I enlighet med propositionen Konkurrera med kvalitet studieavgifter för utländska studenter (prop. 2009/10:65, bet. 2009/10:UbU15, rskr. 2009/10:230) infördes studieavgifter för studenter från länder utanför EES och för utbildning på grundnivå och på avancerad nivå som påbörjas efter . Regeringens mål är att ett fortsatt stort antal utländska studenter ska studera vid svenska lärosäten även efter studieavgifternas införande. Regeringen införde därför två nya stipendieprogram i samband med reformen. Regeringen anser att stipendiemöjligheterna bör utökas och föreslår att ytterligare avsätts från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. Dessa medel ska tilldelas studenter som kommer från länder vilka enligt DAC får räknas som biståndsländer (s.k. ODA-länder) och administreras av . Läkarutbildningen i håller i ett internationellt perspektiv hög kvalitet, men har frågor väckts bl.a. om det delade ansvaret för utbildning och allmäntjänstgöring, som sammantaget leder fram till legitimation, och bristen på kvalitetsutvärdering av allmäntjänstgöringen. Dessutom har den Europeiska kommissionen ifrågasatt om den svenska läkarutbildningen fram till examen uppfyller europeiska krav på en minst sexårig utbildning. Regeringen avser därför att göra en översyn av den nuvarande läkarutbildningen fram till legitimation. För att möjliggöra att vissa tolkutbildningar ska kunna bedrivas som högskoleutbildning föreslog regeringen ekonomiska vårproposition (prop. 2010/11:100, bet. 2010/11:FiU20, rskr. 2010/11:319) att anslaget 14:2 Bidrag till tolkutbildning och teckenspråklärarutbildning under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid flyttas till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. I syfte att bl.a. öka teckenspråkstolkutbildningens forskningsanknytning anser regeringen att en del av anslaget bör kunna fördelas till högskolan för anordnande av denna utbildning. Folkhögskolor bör dock även fortsättningsvis kunna anordna utbildningar av tolkar och teckenspråklärare med stöd av statsbidrag från anslaget. (Se även avsnitt 5.4) Regeringens mål är att ställning som forskningsnation ska stärkas, och därmed stärks den svenska konkurrenskraften och kunskapsförsörjningen. Forskningen ska vara av hög internationell kvalitet. I propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) redovisade regeringen sin bedömning av forsknings- och innovationspolitikens inriktning för perioden 20092012. Regeringen presenterade då mycket kraftfulla satsningar på forskning och innovation. beräknas resurserna för forskning ha ökat med jämfört med . I denna proposition föreslås, i enlighet med vad som aviserades i forsknings- och innovationspropositionen, en ökning av resurserna för forskning med . Av detta belopp fördelas till satsningar på strategiska forskningsområden och till lärosätenas anslag för forskning och utbildning på forskarnivå. Dessutom fördelas till forskningsfinansiärerna , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) och Verket för innovationssystem () för forskningsstöd. Vidare fördelas till för stöd till infrastruktur och till lärosätena och för satsningar på forskningsbaserade innovationer. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16-17 3.7.1Forsknings- och innovationsproposition 2012 Regeringen förbereder nu nästa forsknings- och innovationsproposition, vilken är planerad att presenteras . Forskningsfinansiärerna , , , och har fått i uppdrag att komma in med en gemensam rapport i fråga om svensk forskning och forskningsbaserad innovation, utifrån sina respektive ansvarsområden. Universitet och högskolor har inbjudits att lämna in sina forskningsstrategier. Andra myndigheter och organisationer inbjuds likaledes att ge förslag på satsningar och synpunkter på inriktningen på statens satsningar på forskning, innovation och forskningens infrastrukturer. Dessa strategier blir ett viktigt underlag för regeringens arbete med den kommande propositionen. 3.7.2Kvalitetsbaserad fördelning av forskningsmedel Det är angeläget att det finns starka incitament för att öka kvaliteten på svensk forskning, vilket i förlängningen leder till att dess internationella konkurrenskraft ökar. I den förra forsknings- och innovationspropositionen bedömde regeringen därför att en ny modell för resurstilldelning för forskning och utbildning på forskarnivå borde införas. På samma sätt som i budgetpropositionen föreslår regeringen att de anslagsmedel som tillförs till lärosätena fördelas utifrån deras resultat, mätt med resultatindikatorerna externa medel och vetenskaplig produktion och citeringar. Sammanlagt föreslås anvisas på detta sätt. Regeringen föreslår också att forskningsmedel om sammanlagt omfördelas i enlighet med ovan redovisade indikatorer. De medel som föreslås omfördelas är dels de som ingick i omfördelningen i budgetpropositionen , dels av de i resurstillskott som då tillfördes lärosätena. Anslagsförändringarna för respektive lärosäte redovisas i tabell 8.2 i avsnittet 8.2 Anslag för universitets- och 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 De strategiska forskningsmedlen ingår inte i de medel som omfördelas. I samband med att den nya modellen för tilldelning av anslagsmedel till lärosätena infördes gjorde regeringen bedömningen att modellen behöver utvecklas så att utvärderingar, s.k. peer-review, av kvaliteten inom olika forskningsområden ingår som en viktig del. En utredare har därför fått i uppdrag att lämna förslag på hur utvärderingar av kvaliteten i forskningen kan ingå som ett komplement i systemet för resurstilldelning (dnr U2010/4151/). Utredaren ska också undersöka hur en bedömning av lärosätenas kvalitet i fråga om samverkan med omvärlden och nyttiggörande av forskningsresultat kan bli en del av resurstilldelningssystemet. Uppdraget ska rapporteras . Satsningen på strategiska forskningsområden i forsknings- och innovationspropositionen innebär koncentrerade satsningar på forskning av hög kvalitet och är av stor betydelse för näringslivet. Dessutom kombineras rådsmedlens externa kvalitetsgranskning med de direkta anslagens långsiktighet. Strategiska satsningar görs inom de områden som pekades ut i propositionen, främst med tre övergripande inriktningar: medicin, teknik och klimat. fördelas till lärosäten och för de strategiska satsningarna och i denna proposition föreslås i enlighet med forsknings- och innovationspropositionen, att ytterligare fördelas . Huvuddelen av medlen fördelas till lärosäten och fördelas till för särskilda infrastruktursatsningar. Regeringens förslag innebär att de strategiska medlen för forskning och infrastruktur fortsatt fördelas i enlighet med det förslag de forskningsfinansierande myndigheterna lämnade till regeringen efter en särskild kvalitetsgranskning. Medlen till varje områdesprojekt bör fördelas till huvudsökande lärosätes anslag för forskning och forskarutbildning, och huvudansvarigt lärosäte ansvarar för att tilldela med- Se tabell 8.3 i avsnittet 9.2 Anslag för universitets- och högskoleområdet för fördelningen av medel för strategiska forskningsområden till respektive lärosäte. Inom all forskning finns det behov av en gemensam infrastruktur. Inom medicin, naturvetenskap och teknik krävs bl.a. avancerad utrustning och stora forskningsanläggningar där experiment kan utföras. Inom humaniora och samhällsvetenskap, men även inom t.ex. medicin, krävs bl.a. storskaliga register, databaser, bibliotek och arkiv. Infrastruktur av större mått är ofta för dyr att konstruera och driva för enskilda lärosäten och myndigheter, ibland till och med för enskilda länder. För sådana investeringar behövs därför breda samarbeten, ofta av internationell karaktär. För att skapa tillgång till den mest dyrbara infrastrukturen för forskning krävs således nationell samordning och finansiering. European Spallation Source (ESS) planeras att byggas i . ESS är en spallationskälla för neutronstrålning. Med hjälp av neutronstrålning kommer ett föremåls struktur i tre dimensioner att kunna bestämmas. Detta möjliggör studier av exempelvis ett proteins struktur och funktion i förhållanden som liknar de där molekylen verkar i sin ursprungliga miljö. Detta är en av de största satsningarna på forskningsinfrastruktur som har skett i . Stödet för att bygga ESS i är ett tecken på den starka ställning som svensk forskning har i och konstruktionen kommer att främja utvecklingen av svensk forskning ytterligare. Dessutom beräknas konstruktionen och driften av ESS leda till positiva effekter för näringslivet både regionalt och nationellt. Det svenska anbudet för ESS innehöll en konstruktionskostnad om , prisnivå. Det svenska bolag, ägt av svenska staten och danska staten, som nu driver ESS genomför en revidering av konstruktionsplanen, en s.k. design update. Denna ska ge en kostnadskalkyl av projektet baserat på dagens prisnivå och utifrån konstruktion på den avsedda platsen i . Denna översyn beräknas vara klar . Hälften av kostnaden för konstruktionen av ESS finansieras av , och . har utfäst sig att bidra av totalkostnaden. har utfäst sig att bidra av konstruktionskostnaderna och . signerade de länder som deltar i arbetet med ESS ett s.k. Memorandum of Understanding om att de ska delta i kostnadsöversynen och att deras intention är att delta i konstruktionen och driften av ESS. har tio länder signerat denna överenskommelse. Parallellt med kostnadsöversynen och den inledande konstruktionen av ESS kommer förhandlingar att föras med de deltagande länderna där deras andel i projektet närmare ska definieras. I denna förhandling bestäms även vilken organisationsform som konstruktionen ska drivas inom. Regeringen avser att återkomma till frågan om ESS i den kommande forsknings- och innovationspropositionen. Den forskningsanläggning som tillsammans med ESS har fått högst prioritet av är den nya synkrotronen , som med hjälp av synkrotronljus kan bestämma materials atomstruktur. I forsknings- och innovationspropositionen bedömde regeringen att det är angeläget att kommer till stånd. Till följd av detta har , , och enats om finansiering av en första fas av konstruktionen . Denna fas har inletts. Science for Life Laboratory (SciLifeLab) är en nationell resurs för storskalig molekylär bio- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16-17 vetenskaplig forskning, med fokus på genomik, avbildning, proteomik och bioinformatik. I samband med fördelningen av medlen för de strategiska satsningarna fördelades medel för molekylär biovetenskap 20102012. Två projekt delar på dessa medel. SciLifeLab och SciLifeLab har samordnats och byggs upp för att komplettera varandra. SciLifeLab, som har en nära koppling till klinisk medicinsk forskning, samverkar med andra stora biomedicinska infrastrukturer. SciLifeLab kan tillsammans med biobanker och stora befolkningsregister med biologiska prover komma att utgöra en internationellt mycket kraftfull biomedicinsk plattform för storskaliga analyser. Regeringens bedömning är att tack vare denna satsning får goda förutsättningar för att spela en internationellt ledande roll vad gäller forskning, innovation och industriella tillämpningar inom livsvetenskaperna och för att erbjuda en attraktiv miljö för företagande inom området. Regeringen avser att återkomma till frågan om åtagandet för SciLifeLab i den kommande forsknings- och innovationspropositionen, men en förutsättning för ökat statligt åtagande är medfinansiering från de deltagande universiteten, landstingen i och samt från de tre kommunerna . Från dessa har redovisats en beredvillighet att delta i en sådan finansiering. Den svenska isbrytaren , som också är en viktig forskningsplattform för forskning i , är byggd för att assistera vintersjöfarten i . Fartyget anpassades dock för att kunna utnyttjas övrig tid för forskningsändamål i arktiska farvatten. har anpassats och utnyttjats i de isbelagda polarområdena då fartyget inte behövts i den svenskfinska isbrytningsverksamheten. Fartyget har därvidlag utvecklats till en viktig plattform anpassad för internationella forskningsexpeditioner. kommer under sommarhalvåren fortsätta att vara en unik och viktig plattform för expeditioner till . Odens kapacitet som eskortisbrytare i Österjön är 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 viktig för vintersjöfarten och kommer under kommande vintrar närmast att ingå i den svensk-finska isbrytningsverksamheten. I utlysningar av projektbidrag hade män genomgående en högre beviljandegrad av projektbidrag än kvinnor. Särskilt stor var skillnaden mellan könen inom humaniora och samhällsvetenskap och inom utbildningsvetenskap. Det är enligt regeringens mening oacceptabelt om det beror på att likvärdigt meriterade av olika kön inte behandlas lika. har därför fått i uppdrag att redovisa vilka insatser som görs för att öka jämställdheten och vilka effekter dessa åtgärder har haft. ska också utreda och redovisa effekterna av olika former av strategiska satsningar, såsom Linnéstöd och . 3.7.6Sänkt skatt på forskning För att förbättra svensk forskning och konkurrenskraft föreslår regeringen i denna proposition tre skatteåtgärder. Syftet är att öka resurserna för forskning och utveckling och underlätta för forskningsintensiva företag. Det första förslaget innebär att den existerande rätten för företag att göra avdrag för utgifter för forskning och utveckling som berör företagets kärnverksamhet ska utvidgas till att omfatta också utgifter för forskning och utveckling som rör företagets verksamhet i övrigt. Det andra förslaget gäller expertskatten som förenklas. Förenklingen innebär att alla relevanta personer med en månadsinkomst om minst två prisbasbelopp automatiskt ska vara kvalificerade för denna skattelättnad. Detta underlättar rekryteringen av ledande internationella experter och forskare till . Det tredje förslaget är att privatpersoner ska få rätt till skattereduktion för penninggåvor till ideell verksamhet i form av bl.a. främjande av vetenskaplig forskning, för att öka givandet. Förslaget innebär en skattereduktion om för gåvor på under förutsättning att varje gåva uppgår till och lämnas till en av på förhand godkänd gåvomottagare. Utöver de ovan nämnda förslagen avser regeringen också att i samband med kommande forsknings- och innovationsproposition bereda frågan om skattereduktion för direkta gåvor till forskning. Regeringen föreslår i denna proposition en utökad satsning på de nationella kvalitetsregistren. De nationella kvalitetsregistren innehåller individbaserade uppgifter om diagnos, behandling, och resultat inom hälso- och sjukvård och omsorg. En satsning på förbättrad organisation, infrastruktur och grundfinansiering av kvalitetsregister kan göra till ett av de ledande länderna inom uppföljning av hälso- och sjukvård och registerbaserad klinisk forskning. Regeringen avser att omförhandla det avtal mellan staten och vissa landsting som reglerar frågor om samarbete om grundutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården, det s.k. . Ett nytt ska säkerställa att ALF- medlen används för att skapa och upprätthålla en hög kvalitet för klinisk forskning och utbildning. Den kliniska forskningen ska leda till en höjd kvalitet i vården genom t.ex. nya behandlingsmetoder. Generellt bör utgångspunkten vara att den sjukvård som är kopplad till medicinsk forskning och till utbildning, universitetssjukvården, ska ligga i spetsen kvalitetsmässigt. Klinisk forskning och utbildning bidrar i sin tur till att skapa förutsättningar för detta. Rymdverksamhet och rymdforskning, dvs. forskning i och om rymden, är en avancerad verksamhet som ofta befinner sig i fronten av den vetenskapliga och teknologiska utvecklingen. Den såväl förutsätter som leder ofta till en hög grad av innovation och förnyelse. Rymdforskningens och rymdverksamhetens betydelse för forskning inom andra vetenskapliga områden, t.ex. miljö- och klimatforskning, men även material- och medicinsk forskning, är fortsatt stor och växande. Rymdverksamheten är vidare en betydelsefull grund för utveckling av samhällstjänster inom bl.a. jordobservation, navigation och telekommunikation och även en grund för utveckling av teknik med ett avsevärt bredare användningsområde, såsom robotik, elektronik, logistik och it. 3.7.9Forskningsresultat ska komma till användning Både grundforskning och behovsmotiverad forskning är enligt regeringens mening nödvändig. Det är av stor betydelse att forskningsresultat från universitet och högskolor nyttiggörs i så hög grad som möjligt.