prop · GZ031d2 · 2011-09-20 00:00:00 — Det beror i första hand på att kapitalvinsterna har reviderats ned till följd av den senaste tidens oro på de finansiella marknaderna. bedöms intäkterna från skatt på företagsvinster uppgå till , vilket är nästan mer än budgeten . Effekterna av den finansiella oron och den efterföljande lågkonjunkturen 2008 och 2009 blev inte så långvariga som först befarades. Det har lett till att prognosen för företagens vinster successivt har reviderats upp. Intäkterna från skatt på företagsvinster bedöms bli , vilket är högre än i statens budget . Även här är revideringen en följd av att konjunkturen återhämtat sig snabbare än förväntat. Intäkterna från avkastningsskatten 2010 bedöms bli lägre än statens budget . Det är framför allt en konsekvens av nedgången på aktiemarknaden under finanskrisen och 2009 samt av att statslåneräntan blev lägre än beräknat. bedöms intäkterna från avkastningsskatten uppgå till , vilket är högre än budgeten . Skatt på konsumtion och insatsvaror Intäkterna från mervärdesskatt 2010 blev , vilket är högre än statens budget . Det beror i huvudsak på att återhämtningen i konjunkturen blev snabbare än förväntat. Hushållens konsumtion, framför allt konsumtionen av bilar och sällanköpsvaror, utvecklades särskilt starkt. bedöms intäkterna från mervärdesskatten bli . Det är ca högre än i budgeten . Intäkterna från punktskatterna 2010 blev , vilket är högre än budgeten . Detta beror främst av att intäkterna från energi- och koldioxidskatt blev högre än budget. De högre intäkterna berodde främst på den snabba återhämtningen i ekonomin och på en högre energianvändning i bostadssektorn till följd av ovanligt kallt väder . bedöms intäkterna från punktskatterna bli lägre än statens budget . Intäkterna från energi- och koldioxidskatt bedöms bli ca lägre än förväntat, främst till följd av en lägre användning av bensin. Även intäkterna från skatt på alkohol och import bedöms bli lägre än beräknat. Tabell 7.12 Förändring av totala skatteintäkter till följd av regeländringar, bruttoeffekter i förhållande till föregående år -8,6 -34,4 -11,9 -47,1 -14,4 -7,6 -0,7 -0,1 -0,2 -0,2 -2,8 -7,5 -0,1 -0,1 -0,5 -1,8 Ändringar av grundavdraget (regionalt, pensionärer) -2,8 -1,9 -3,5 -7,5 Ändrade avdragsregler (lånedatorer, pensionssparande m.m.) -0,3 Begränsat avdrag för allmän pensionsavgift -0,1 -0,4 -4,2 -4,2 -8,2 -36,5 -11,4 -21,8 -10,0 -0,3 -39,9 -10,7 -10,8 -10,0 HUS-avdrag (skattereduktion för ROT- och RUT-tjänster) -0,7 -0,7 -11,0 -9,7 Skattereduktion fackföreningsavgift, slopad (2007) -0,3 -1,1 -0,7 -20,9 -1,6 -0,1 -0,3 -0,1 -0,4 -12,8 -1,1 -0,5 -0,4 -8,1 -1,6 -0,1 -0,3 -0,1 -1,4 -10,9 -4,6 -1,0 -0,1 Företagsskattepaketet andelar i handelsbolag, underskottsföretag Andelar i handelsbolag, underskottsföretag -1,0 Skattereduktion (2004), stormskadad skog (2005-2007) -0,1 -1,9 -2,5 -3,6 -0,2 Småhus: sänkt skattesats, begränsat markvärde, frysning, avg. -3,0 -1,3 -3,9 -0,2 Hyreshus: sänkt skattesats, frysning, övergång till avg. -1,2 -0,4 Begränsningsregel, nytt taxeringsförfarande -0,3 Övriga skatter på kapital -0,2 -7,4 -0,2 -4,6 -4,8 Ändrade regler för kapitalförsäkringar -0,1 Höjd kapitalvinstskatt för bostäder -0,1 Höjt belopp för uthyrning av privatbostäder -0,2 -0,1 Ändrade 3:12-regler, sänkt expansionsmedelsskatt, penninglån -0,6 -0,1 -0,2 Förmögenhetsskatt: höjda fribelopp, sänkt skatt, fryst underlag, slopad -0,2 -6,7 -0,1 -0,2 -0,5 -4,5 -0,1 -5,4 Sänkt skatt på restaurang- och cateringtjänster -5,4 Sänkt skatt på personbefordran, böcker och skidliftar -0,1 Skatt på energi och miljö -0,1 -0,1 -0,2 -0,2 Avfallsskatt, naturgrusskatt m.m. -0,4 Skatt på termisk effekt Övriga skatter på konsumtion och insatsvaror -0,1 -1,2 Skatt på vägtrafik m.m. -0,1 -1,2 -0,3 -0,1 Restförda och övriga skatter -0,4 -0,7 -0,3 -0,1 -0,1 -0,4 -0,7 -0,3 -0,1 -6,3 -41,3 -0,7 -46,1 -13,5 -6,8 -4,0 -1,6 Källa: Egna beräkningar De takbegränsade utgifterna ökar med ca . Som andel av BNP faller dock de takbegränsade utgifterna från till . Utgifterna i ålderpensionssystemet ökar med ca . Det beror främst på högre inkomst- och tilläggspensioner, som är en följd av pris- och löneökningar, men också på att antalet pensionärer ökar . De reformer på utgiftssidan som förslås i denna proposition inom bl.a. områdena arbetsmarknad, migration och kommunikationer ökar utgifterna med 2012 jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition. Utgiftseffekten av nya reformer minskar successivt för de närmast därpå efterföljande åren och uppgår till 2015. Jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition minskar budgeteringsmarginalen 2012, 2013 och 2014 med 21, 18 respektive . Minskningen beror främst på reformförslag i denna proposition och på högre arbetsmarknadsrelaterade utgifter till följd konjunkturavmattningen. görs samma bedömning av marginalen som i vårpropositionen. De takbegränsade utgifterna bedöms bli ca lägre än ursprungligt anvisade medel i statens budget, främst till följd av lägre utgifter under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. I detta avsnitt redovisas och analyseras utvecklingen av utgifterna i statens budget och de takbegränsade utgifterna för 20112015. Vidare lämnas förslag till utgiftsramar och en preliminär fördelning av utgifter per utgiftsområde för 20132015. Utgiftsutvecklingen analyseras dels som förändring mellan år, dels som förändring jämfört med ekonomiska vårproposition. Slutligen görs en uppföljning av utgifterna där de största avvikelserna gentemot de ursprungligen anvisade medlen i statens budget kommenteras. 8.1Utgifterna på statens budget och takbegränsade utgifter Utgiftssidan på statens budget delas in i 27 utgiftsområden och posten Minskning av anslagsbehållningar. Till budgetens utgiftssida hör även nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen (se avsnitt 10.2.1). De utgifter som omfattas av utgiftstaket för staten, de s.k. takbegränsade utgifterna, omfattar utgiftsområde 125 och 27 samt ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. De takbegränsade utgifterna beräknas öka med (se tabell 8.1). av ökningen, , kan hänföras till utgifterna på budgetens utgiftsområden exklusive statsskuldsräntorna. Uttryckt som andel av BNP beräknas dock dessa utgifter vara väsentligt lägre 2015 än 2010. Återstoden av ökningen av de takbegränsade utgifterna är hänförlig till ålderspensionssystemets utgifter. Dessa beräknas öka med . Uttryckt som andel av BNP motsvarar dock detta en minskning med . ökar utgifterna för statsskuldsräntor kraftigt. Jämfört med 2010 är utgifterna högre, vilket delvis förklaras av att har gett ut en ny tioårig statsobligation som ger högre ränteutgifter. beräknas ränteutgifterna också bli tillfälligt höga till följd av att en realobligation förfaller till betalning. Bortsett från dessa tillfälliga effekter finns huvudsakligen två i sig motverkande faktorer som påverkar ränteutgifterna ; låga men stigande marknadsräntor och en minskande statsskuld. Fram dominerar effekten av stigande marknadsräntor. blir effekten av en minskande statsskuld starkare och utgifterna, rensat från tillfälliga effekter, minskar. Budgeteringsmarginalen, dvs. skillnaden mellan utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna, beräknas uppgå till 2011 och till 53 respektive 2012 och 2013. beräknas budgeteringsmarginalen uppgå till 50 respektive . Tabell 8.1 Utgifter på budgetens utgiftsområden och takbegränsade utgifter 20102015 Miljarder kronor om inget annat anges. 1Inklusive förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit. 2Utgiftsområden på statens budget (exklusive statsskuldsräntor) och ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. Källa: Egna beräkningar. Regeringens förslag: Utgifterna fördelas på utgiftsområden enligt tabell 8.2. Beräkningen av förändringen av anslagsbehållningar enligt tabell 8.2 godkänns. Beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget enligt tabell 8.2 godkänns. Skälen för regeringens förslag: I enlighet med bestämmelsen i 3 kap. 2 § riksdagsordningen ska förslaget till statens budget innehålla en fördelning av anslagen på utgiftsområden. Regeringens förslag till ramar redovisas i tabell 8.2. En närmare redovisning av utgiftsramarna , och beräkningen av den preliminära fördelningen av utgifterna per utgiftsområde för 20132015, finns i avsnitt 8.1.2. Tabell 8.2 Utgiftsramar 2012 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen -2 814 099 Ålderspensionssystemet vid sidan av 1 084 000 000 1 Inklusive minskning av anslagsbehållningar. Källa: Egna beräkningar. Regeringens förslag: Den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden , 2014 och 2015 enligt tabell 8.3 godkänns som riktlinje för regeringens budgetarbete. Utgiftsramen för ett utgiftsområde anger den nivå som årets anvisade anslagsmedel för detta område högst får uppgå till. I tabell 8.3 redovisas för varje utgiftsområde utfallet för anslagsförbrukningen 2010, utgiftsramarna för utgiftsområdena , inklusive justeringar till följd av ändringsbudgetar156, en utgiftsprognos , förslag till utgiftsramar samt en preliminär fördelning av utgiftsramarna för 20132015. I prognosen för utgifterna per utgiftsområde , förslaget till utgiftsramar och i beräkningen av utgiftsramarna för 20132015 har hänsyn tagits till redan tidigare beslutade och föreslagna eller aviserade utgiftsreformer och besparingar (se avsnitt 8.1.3 och 8.2). Till grund för prognoserna och utgiftsramarna ligger vidare regeringens makroekonomiska förutsättningar, volymantaganden för vissa transfereringssystem samt pris- och löneomräkningen av främst förvaltningsanslagen (se avsnitt 8.2). Förbrukningen av anslagsbehållningar på ramanslag för förvaltnings- och investeringsändamål för 20122015 redovisas samlat under posten Minskning av anslagsbehållningar i stället för att redovisas under respektive utgiftsområde (se tabell 8.3). De takbegränsade utgifterna beräknas öka med 2011 jämfört med , varav beror på utgiftsökningar som föranleder tekniska justeringar av utgiftstaket och som därmed inte påverkar budgeteringsmarginalen (se prop. 2010/11:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 4.5). Faktorer som motverkar utgiftsökningen är bl.a. minskande arbetsmarknads- och ohälsorelaterade utgifter. 156 Se beslut efter förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21, rskr. 2010/1:321), och förslagen i propositionen Höständringsbudget (prop. 2010/11:2). Till följd av den relativt höga arbetslösheten ökade de arbetsmarknadsrelaterade utgifterna under dessa år. Den återhämtning på arbetsmarknaden som skett bidrar till att utgifterna minskar något under detta år. På grund av den inbromsning som bedöms ske på arbetsmarknaden och de reformer inom arbetsmarknadspolitiken som föreslås i denna proposition (se avsnitt 8.2.1) beräknas de arbetsmarknadsrelaterade utgifterna bli högre 2012 och 2013 än 2011. Efter detta väntas återhämtningen på arbetsmarknaden återigen ta fart, vilket bidrar till att de arbetsmarknadsrelaterade utgifterna beräknas minska 2014 och 2015. Sammantaget innebär detta att utgifterna under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv beräknas vara lägre 2015 än 2010, vilket motsvarar en minskning . De ohälsorelaterade transfereringssystemen har uppvisat en kontinuerligt fallande utgiftsprofil , främst till följd av allt lägre volymer i sjukpenningen samt i sjuk- och aktivitetsersättningen. Trots att volymerna i sjukpenningen väntas vara på en något högre nivå 20112015 än 2010 beräknas minskningen av de ohälsorelaterade utgifterna under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp fortsätta till följd av fortsatt fallande volymer i sjuk- och aktivitetsersättningen. Detta resulterar i en utgiftsnivå för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp som är lägre än 2010, vilket motsvarar en minskning . Ökningen av de takbegränsade utgifterna beror till största delen på att utgifterna i ålderspensionssystemet ökar . Den förbättrade situationen på arbetsmarknaden mot slutet av perioden och de fallande utgifterna för ohälsorelaterade transfereringar bidrar till att de takbegränsade utgifterna som andel av BNP minskar . Tabell 8.3 Utgifter per utgiftsområde 20102015 Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer Kultur, medier, trossamfund och 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen 1Anslagen är fördelade till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . 2Inklusive beslut i enlighet med propositionen Vårändringsbudget (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21, rskr. 2010/1:321) och förslagen i propositionen Höständringsbudget (prop. 2011/12:2). 2010/11:FiU10 och bet. 2010/11:FiU21. 4Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. 5Summa utgiftsområden exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. och exklusive minskning av anslagsbehållningar för statsskuldsräntor. 6Regeringens förslag till utgiftsramar i denna proposition. Källa: Egna beräkningar. 8.1.3Utvecklingen av de takbegränsade minskning av antalet personer med sjukpenning Ökade utgifter inom ålderspensionssystemet, främst på grund av makroekonomiska faktorer såsom löneutveckling och inflation, samt tidigare beslutade och förslagna reformer bidrar till att utgifterna väntas öka med 2012. förväntas utgiftsökningen bli förhållandevis måttlig och uppgå till . De huvudsakliga faktorerna bakom den årliga förändringen av de takbegränsade utgifterna framgår av tabell 8.4. Tabell 8.4 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år Övrigt (volymer m.m.) Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Anslagsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket för staten ingår inte. Vidare ingår inte medel som i propositionen Höständringsbudget 2011 föreslås tillföras transfereringsanslag (känsliga för förändringar i volym och makroekonomiska förutsättningar). 2Förklaras främst av att kommunerna kompenseras för det förhöjda grundavdraget för pensionärer som beslutades med anledning av budgetpropositionen . Källa: Egna beräkningar. Förändringar till följd av beslutade, föreslagna och aviserade reformer Beslutade, föreslagna och aviserade reformer beräknas minska utgifterna under utgiftstaket för staten med sammanlagt ca (se tabell 8.4). I tabell 8.6 redovisas hur denna förändring fördelas på enskilda år och utgiftsområden. Nedan kommenteras några av de största utgiftseffekterna 20112015 till följd av beslutade, föreslagna eller aviserade reformer. Inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp har fattat beslut som minskar utgifterna med ca 2011 jämfört med . Den budgetmässigt viktigaste åtgärden är den tidigare beslutade sjukförsäkringsreformen som trädde i kraft , och som leder till en eller sjuk- och aktivitetsersättning. För att förbättra den ekonomiska situationen för barnfamiljer, och särskilt för ensamstående föräldrar, aviserade regeringen i budgetpropositionen en höjning av bostadsbidragets särskilda bidrag fr.o.m. (prop. 2010/11:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 8.2.1). Till följd av detta beräknas utgifterna öka med ca under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Vidare förklaras utgiftsökningen inom utgiftsområdet av de ytterligare höjningar av bostadsbidraget som föreslås i denna proposition och som uppgår till ca (se avsnitt 8.2.1). Dessa förslag syftar till att stärka ekonomin för de barnfamiljer och unga utan barn som har de lägsta inkomsterna utan att incitamenten till arbete försvagas i alltför stor utsträckning. Regeringens tidigare satsningar på arbetsmarknadspolitiken ökar utgifterna under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv med . Med anledning av inbromsningen på arbetsmarknaden föreslås i denna proposition en rad temporära satsningar på arbetsmarknadspolitiken, vilka bidrar till att utgifterna på utgiftsområdet även ökar 2012 (se avsnitt 8.2.1). minskar de tillfälliga satsningarna i omfattning vilket bidrar till att utgifterna på utgiftsområdet minskar successivt fram . Inom utgiftsområde 22 Kommunikationer förklaras de minskade anslagsnivåerna 2011 och 2012 främst av utfasningar av tillfälliga stimulansåtgärder. Dessa åtgärder bestod bl.a. av tidigareläggningar av underhållsåtgärder och den s.k. närtidssatsningen. En motverkande faktor är den väg- och järnvägssatsning 2012 och 2013 som föreslås i denna proposition (se avsnitt 8.2.1). Sammantaget innebär det att utgifterna på utgiftsområdet är relativt oförändrade 2012 och 2013 till följd av beslutade och föreslagna reformer. tillfördes till , som har till uppgift att bedriva finansieringsverksamhet och annan verksamhet för att främja innovation och företagande i norra inland (prop. 2010/11:2, bet. 2010/11:FiU11, rskr. 2010/11:75). Vidare tillfördes SAS ett kapitaltillskott om 2010 (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35, rskr. 2009/10:220). Dessa åtgärder bidrar till de lägre utgiftsnivåerna på utgiftsområde 24 Näringsliv i förhållande till 2010. Det kapitaltillskott till bolaget i som föreslås i denna proposition bidrar till att utgifterna på utgiftsområdet ökar tillfälligt med ca 2012 (se avsnitt 8.2.1). För att dämpa fallet i den kommunala sysselsättningen, och för att mildra effekterna av den ekonomiska krisen, tillfördes kommunsektorn 2010 tillfälliga statsbidrag motsvarande , varav i form av ett tillfälligt konjunkturstöd som utbetalades och i form av en tillfällig höjning av det generella statsbidraget 2010 (se tabell 8.5).157 Till följd av den förväntade relativt svaga utvecklingen av kommunsektorns inkomster tillfördes kommunsektorn ytterligare ett tillfälligt statsbidrag på 2011. Tillsammans med den permanenta höjningen av det generella statsbidraget på som beslutades efter förslag i budgetpropositionen ningen i budgetpropositionen . För statens budget innebär dessa anslagsförändringar att anslagen till kommunsektorn ökar med ca mellan 2010 och 2011.158 I periodiserade termer minskar dock tillskottet till kommunsektorn med . minskar utgifterna för stöd till kommunsektorn med till följd av att det tillfälliga stödet upphör. Tabell 8.5 Generella statsbidrag till kommunsektorn 2009 2015 jämfört med budgetpropositionen (periodiserad effekt) (kassamässig effekt) Anm.: Tabellen omfattar inte ekonomiska regleringar och specialdestinerade statsbidrag. T.ex. omfattas inte den justering i högkostnadsskyddet inom den öppna hälso- och sjukvården och för läkemedel som föreslås i denna proposition (se avsnitt 8.2.1). Källa: Egna beräkningar. Sammantaget innebär detta att utgifterna under utgiftstaket minskar med ca 2011, ökar med ca 3 miljarder , minskar med ca 2013 och 2014 samt minskar med ca 2015 till följd av beslutade, föreslagna och aviserade reformer. 157Det tillfälliga konjunkturstödet periodiserades av kommunerna som en intäkt 2010. 158Ökningen uppkommer på grund av att det tillfälliga konjunkturstödet avseende 2010 utbetalades . Tabell 8.6 Utgiftsförändringar 20112015 i förhållande till föregående år till följd av tidigare beslutade, aviserade och föreslagna reformer och finansieringar Budgeteffekt i förhållande till föregående år. Minustecken innebär anslagsminskningar eller att temporära program upphör eller minskar i omfattning. -0,78 -0,03 -0,02 UO 2 Samhällsekonomi och -0,13 -0,01 UO 3 Skatt, tull och -0,01 -0,02 -0,01 -0,36 -0,27 -0,01 UO 6 Försvar och -0,26 -0,15 -0,19 -0,13 -0,10 UO 9 Hälsovård, sjukvård -1,50 UO 10 Ekonomisk trygghet -3,15 -0,18 -0,25 -0,05 UO 11 Ekonomisk trygghet -0,04 -0,01 UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn -0,10 UO 13 Integration och -0,11 -0,19 UO 14 Arbetsmarknad och -2,16 -1,37 -2,41 -0,17 -0,95 -0,34 -0,06 -0,10 UO 16 Utbildning och -1,23 -0,80 UO 17 Kultur, medier, -0,06 UO 18 Samhällsplanering, -0,05 -0,01 -0,02 UO 19 Regional tillväxt -0,01 -0,14 -0,01 -0,74 UO 20 Allmän miljö- och -0,22 -0,20 -0,32 -0,16 -0,28 -0,04 -0,45 -0,07 -0,62 -1,62 -0,06 -2,65 UO 23 Areella näringar, -1,15 -0,45 -0,16 -1,04 -3,22 -1,13 -0,01 -0,56 UO 25 Allmänna bidrag till -3,16 -0,22 UO 27 Avgiften till -3,08 -3,59 -4,32 -4,85 Anm.: Anslagsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket för staten ingår ej. Vidare ingår inte överföringar av anslag mellan utgiftsområden och medel som i propositionen Höständringsbudget 2011 föreslås tillföras transfereringsanslag (känsliga för förändringar i volym och makroekonomiska förutsättningar). Källa: Egna beräkningar. Pris- och löneomräkning av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål Pris- och löneomräkningen av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål ökar utgifterna med 2011 och med 2012 (se tabell 8.4). För 20132015 förväntas den årliga omräkningen bli större än 2012. Omräkningen för ett visst år baseras på pris- och löneutvecklingen . Metoden för pris- och löneomräkningen beskrivs närmare i avsnitt 8.2.3. De statliga utgifterna påverkas av den ekonomiska utvecklingen i och omvärlden. bidrar makroekonomiska förändringar sammantaget till att de takbegränsade utgifterna minskar med jämfört med . ökar utgifterna till följd av sådana faktorer med 18 respektive . ökar utgifterna till följd av makroförändringar med 6 respektive . Flera transfereringar till hushållen följer den allmänna pris- och löneutvecklingen med viss eftersläpning, t.ex. sjukpenningen, föräldrapenningen, sjuk- och aktivitetsersättningen samt garantipensionen. Det låga resursutnyttjandet under framför allt 2009 och 2010, till följd av den ekonomiska krisen, för med sig en något svagare pris- och löneutveckling än normalt, särskilt och i viss mån även . Detta har en återhållande effekt på utgifterna i de pris- och lönekänsliga transfereringssystemen. bedöms pris- och löneökningstakten bli högre och därmed ökar även transfereringsutgifterna i snabbare takt. De inkomstgrundade pensionerna följer normalt sett inkomstindex, vilket speglar de tre senaste årens reala genomsnittliga inkomstutveckling, med tillägg för inflationen . leder den måttliga ökningstakten av inkomstindex och balanseringen i ålderspensionssystemet till lägre pensioner. Sammantaget bidrar den makroekonomiska utvecklingen till att pensionsutgifterna minskar med 2011. De lägre pensionerna 2011 bidrar till att balansen i pensionssystemet förbättras. väntas utgifterna för ålderspensions- systemet öka till följd av makroekonomiska faktorer med 2012, 2013, 2014 och 2015. De arbetsmarknadsrelaterade utgifterna minskar mot slutet av prognosperioden Läget på arbetsmarknaden medförde att utgifterna för arbetsmarknadspolitiken var högre under detta år jämfört närmast före finanskrisen. Volymerna i jobb- och utvecklingsgarantin samt i jobbgarantin för ungdomar ökade kraftigt, som programvolymerna utanför garantierna var tillfälligt höga på grund av regeringens satsningar på en aktiv arbetsmarknadspolitik. Till viss del motverkades utgiftsökningen av lägre volymer i arbetslöshetsförsäkringen. har arbetsmarknaden i viss mån återhämtat sig, vilket bidrar till att utgifterna beräknas vara lägre 2011 än 2010. Detta gäller såväl utgifterna för arbetslöshetsförsäkringen som för de arbetsmarknadspolitiska programmen. Återhämtningen på arbetsmarknaden väntas dock stanna av, vilket bidrar till att de arbetsmarknadsrelaterade utgifterna beräknas vara på en något högre nivå 2012 och 2013 än 2011. väntas dessa utgifter minska i takt med att återhämtningen återigen tar fart. De högre utgifterna förklaras till stor del av att den högre arbetslösheten ger högre volymer i arbetslöshets-