prop · GZ031d36 · 2011-09-20 00:00:00 — Utifrån lagstiftningen har utvecklat vägledningar till kontrollmyndigheter och information till företag. Genom olika kartläggande undersökningar tar verket reda på om det finns brister i redligheten. Resultatet används som underlag för riktad, offentlig kontroll. arbetar även i projektform tillsammans med kommuner och länsstyrelser för att kontrollera redligheten i livsmedelshanteringen. Ett annat område där det är angeläget med goda förutsättningar för medvetna val är de personliga matvanorna. Felaktiga kostvanor och de följdsjukdomar som kan uppstå är ett större folkhälsoproblem än förekomsten av gifter i maten. Många svenskar äter fortsatt en kost som inte är i enlighet med näringsrekommendationerna. Både matvanor och hälsa är starkt kopplade till utbildningsnivå. Skillnaderna i hälsa mellan grupper med hög respektive låg utbildning har ökat och . Ökningen av fetma tycks dock ha avstannat hos både barn och vuxna, men ligger fortfarande på ohälsosamt höga nivåer. har publicerat råd om mat för flera grupper bl.a. inom äldreomsorgen. Livsmedelskontrollen i bedöms tillfredsställande men det finns vissa brister. Dessa är vanligast på lokal nivå där kontrollernas utförande kan variera stort mellan kommunerna. Bristerna består främst i att kontrollen utförs på olika sätt av olika kontrollmyndigheter och att det i många kommuner finns för få livsmedelsinspektörer. Arbetet med att skapa likvärdighet och ytterligare riskbasera livsmedelskontrollen måste fortsätta för att upprätthålla det relativt höga förtroende som finns för livsmedlen i . stickprovskontroller av bekämpningsmedelsrester och främmande ämnen är riskbaserad och av betydelse för att säkerställa att de livsmedel som konsumeras i är säkra. Redlighetsfrågorna i livsmedelshanteringen blir allt viktigare i takt med att fler och fler produkter märks på olika sätt. Mot den bakgrunden är det viktigt att de regler som finns inom området efterlevs och att konsumenterna inte vilseleds. De livsmedel som konsumeras i är i allmänhet säkra. Felaktiga kostvanor med följdsjukdomar är en betydligt större riskfaktor för befolkningen än förekomsten av gifter i maten. Inom ramen för olika internationella organisationer arbetar regeringen för en öppnare och mer marknadsanpassad handel på jordbruks-, fiske- och livsmedelsområdet, klimathänsyn, en hållbar produktion i jordbruks-, fiske- och skogsnäringen och säkra livsmedel. Ett fortsatt starkt svenskt engagemang i internationella skogsfrågor är också viktigt liksom värnandet om växt- och husdjursgenetiska resurser på global nivå. började de internationella priserna på jordbruksråvaror och jordbruksprodukter stiga . Priserna fortsatte stiga . noterade genom sitt prisindex den högsta nivån . deltog i genomförandet av för tryggad livsmedelsförsörjning (CFS) som ägde rum . Resultatet blev att CFS ska arbeta vidare med tre övergripande teman: 1) Prisvolatilitet, 2) Sociala säkerhetssystem och 3) Klimatförändringarnas påverkan på global livsmedelsförsörjning. Europeiska kommissionen presenterade ett meddelande med titeln och råvarumarknader: Att möta utmaningarna. Meddelandet som beslutades av kommissionen omfattar fysiska och finansiella marknader för olika typer av råvaror och samband mellan dessa för att uppnå fungerande och transparenta marknader. I denna behandlades bl.a. kommissionens syn på problemen med prisvolatilitet och livsmedelsförsörjning. Finansmarknadens regler konstateras ha en viktig roll. Ytterligare arbete krävs enligt kommissionen för att förstå sambandet mellan fysiska och finansiella marknader. På den globala nivån kommer arbetet att fortsätta inom G20. Även inom råvaruområdet har dessa frågor behandlats återkommande och utgjort en viktig del i EU:s ståndpunkter i en rad mellanstatliga råvaruorganisationer. har också arbetet med att se över struktur och finansiering av den Gemensamma Råvarufonden (CFC) fortsatt. Målsättningen är att kunna fatta nödvändiga beslut . var ordförande för och valde att göra frågor rörande global livsmedelsförsörjning (med fokus på prisvolatiliteten) till en av de högst prioriterade frågorna. Arbetet kring sanitära och fytosanitära standarder i internationell handel fortsätter. Den fråga som fick mest uppmärksamhet i arbetet är den kring privata standarder. Ett flertal u- och tillväxtländer upplever att den internationella handeln hämmas av de krav och standarder som ställs från privata företag och vill begränsa dessa möjligheter. Trots de fortsatt stigande livsmedelspriserna kunde FAO konstatera att antalet hungrande i världen minskade från drygt en miljard till 925 miljoner. Ett fortsatt starkt samarbete inom det internationella samfundet är nödvändigt för att fortsätta denna påbörjade minskning och för att finna lösningar på de strukturella problem som orsakar att antal hungrande inte minskar i snabbare takt. Mer information om regeringens arbete med utvecklingsmålen, de s.k. milleniemålen, redovisas under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen Ett av de övergripande målen inom visionen bruka utan att förbruka är att De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. Ett flertal insatser har ingått i regeringens strävan att nå målet. Det goda djurhälsoläget i har bibehållits . har fallen av salmonella ökat vilket lett till ökade kostnader för bekämpande arbete. Förhoppningsvis innebär nedgången i antalet nyinfektioner ett trendbrott. Genom kunskap och medvetet arbete minskade antibiotikaanvändningen kraftigt i och är nu tämligen . Antibiotikaresistenta bakterier är trots detta ett växande problem inom humanmedicinen och medför ett ökat antal svårbehandlade infektioner. För att motverka denna utveckling är det viktigt att vidareutveckla samarbetet mellan myndigheter som ansvarar för folkhälsa och djurhälsa, t.ex. genom att utveckla riktlinjer för hanterandet av multiresistenta bakterier hos sällskapsdjur. Reformen av djurskyddskontrollen har blivit mer utdragen än förväntat genom omställningsproblem och oväntat många anmälningsärenden. Regeringen följer utvecklingen inom området och har även gett Statskontoret i uppdrag att utvärdera reformen. Livsmedlen som konsumeras i är i allmänhet säkra. Vad gäller livsmedelskontrollen bedöms den som tillfredsställande men det finns vissa brister främst på lokal nivå där kontrollernas utförande kan variera stort mellan kommunerna. Det är viktigt att arbetet med att likrikta och ytterligare riskbasera livsmedelskontrollen fortsätter för att upprätthålla det relativt höga förtroende som finns för livsmedlen i . Felaktiga kostvanor med följdsjukdomar är en betydligt större riskfaktor för befolkningen än förekomsten av gifter i maten. Sammanfattningsvis bedömer regeringen, baserat på myndigheternas rapportering och med de indikatorer som valts att insatserna bidragit till god måluppfyllelse för målet De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Regeringens övergripande mål är att skapa förutsättningar för fler jobb samt fler och växande företag i , för att därigenom bryta utanförskapet. De gröna näringarna med binäringar är betydelsefulla för tillväxt och utveckling, framför allt på landsbygden. Regeringen vill därför inom ramen för ett hållbart nyttjande av naturresurserna skapa goda förutsättningar för livskraftiga företag i hela landet, såväl på landsbygden som i städerna. Regeringen vill utnyttja den potential som finns för hållbar produktion av råvaror till energi-, skogs- och livsmedelsindustrin samt för utvecklingen av turism, friluftsliv, naturupplevelser, biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Med de gröna näringarna avses jordbruk, skogsbruk, trädgårdsnäring, fiske och vattenbruk, rennäring med binäringar samt livsmedelsförädling. De gröna näringarna spelar en avgörande roll för utvecklingen av en biobaserad ekonomi som minskar behovet av klimatpåverkande fossila råvaror. De särskilda och attraktiva natur- och kulturmiljöer samt kulturresurser som finns i många landsbygder utgör en stor utvecklingspotential och en värdefull resurs för hela landet. De tätortsnära landsbygderna är särskilt viktiga för växande stads- och storstadsregioners attraktivitet genom att de ger möjligheter till boende och rekreation i tätorternas närområden. Visionen för politiken inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel är bruka utan att förbruka med fyra övergripande mål: -Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. -De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. -De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. -De gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling. Goda företagsvillkor är grundförutsättningen för de fyra övergripande målen men det är även viktigt att kompetensförsörjning och kunskaps- utveckling tryggas genom utbildning, forskning och innovation. En grundbult i svenskt livsmedelsföretagande är att konsumenternas förtroende för det svenska djurskyddet är starkt. Djurskydd är också en fråga där medborgarna har stort engagemang. Att stärka svenskarnas förtroende för vårt goda djurskydd är därför ytterligare en viktig prioritering för regeringen. Regeringens vision genomsyrar även det internationella arbete som bedrivs inom ramen för utgiftsområdet. Regeringens agerande i globala frågor såsom tryggad livsmedelsförsörjning, ett hållbart brukande och bevarande av den biologiska mångfalden och naturresurserna, samt hantering av klimatutmaningarna bidrar till att uppfylla visionen. 2.6.1Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald Det ska vara enkelt, självklart och lönsamt att starta och driva företag för både inrikes och utrikes födda kvinnor och män. Företag inom de gröna näringarna utgör byggstenar för att skapa och upprätthålla en levande landsbygd och hållbar tillväxt i hela landet. Regeringens politik ska skapa förutsättningar för att företag på landsbygden ska kunna vara lönsamma och konkurrenskraftiga och för att landsbygden ska vara attraktiv för människor att bo, leva och verka i. För att de gröna näringarna ska kunna utvecklas positivt är det viktigt att konkurrensförhållandena är likvärdiga gentemot motsvarande näringar i övriga EU. Det är centralt att EU:s gemensamma jordbrukspolitik (GJP) reformeras så att en mer öppen och marknadsanpassad handel på jordbruks- och livsmedelsområdet kan uppnås. allmänna och långsiktiga målsättning för framtida reformer av GJP är en avreglerad, marknadsorienterad och konkurrenskraftig jordbrukssektor styrd av konsumenters efterfrågan och med hänsyn till klimat, miljö och djurskydd. Detta inkluderar slopade utbudsbegränsningar och marknadsprisstöd och en utfasning av direktstöd. Inom ramen för väsentligt lägre utgifter för jordbrukspolitiken i EU vill lägga ett ökat relativt fokus på åtgärder för landsbygdsutveckling, huvudsakligen i form av åtgärder som bidrar till att tillhandahålla gränsöverskridande kollektiva nyttigheter. De gröna näringarnas konkurrenskraft De gröna näringarna är viktiga för livsmedelsproduktion, sysselsättning, en levande landsbygd, biologisk mångfald och öppna landskap. Regeringen arbetar för ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv med ambitionen att de gröna näringarna ska ha likvärdiga konkurrensförhållanden inom EU. En positiv utveckling av de gröna näringarna är avgörande för att behålla och utveckla sysselsättning i efterföljande förädlingsled och skapar jobb och tillväxt i hela landet. De gröna näringarna är landsbygdens ryggrad. De står för av BNP och i en tiondel av landets 290 kommuner är sysselsatta inom den gröna sektorn. För att skapa fler jobb och företag i hela har de gröna näringarna en viktig roll. Det är också viktigt att arbeta vidare med att förändra attityden inom och gentemot sektorn genom att se möjligheterna inom jordbruket och ta till vara dem. Resultatet av den högnivågrupp som inrättades 2010 för att diskutera åtgärder för att stärka lönsamheten och konkurrenskraften i jordbruket, samt om konkurrensen i livsmedelskedjan, visar att det är viktigt att fortsätta arbeta för att öka konkurrenskraften i primärproduktionen. Det moderna lantbruksföretaget är mer kapitalintensivt och kräver större investeringar . Den ekonomiska politiken är därför viktig för viljan att investera. Genom insatser inom ramen för landsbygdsprogrammet finns förutsättningar för strukturomvandling och diversifiering vilket kan ge förbättrad konkurrensförmåga för de gröna näringarna med binäringar. ger landsbygdsprogrammet förutsättningar för ett diversifierat och småskaligt företagande. Regeringen presenterade i budgetpropositionen ett konkurrenskraftspaket för de gröna näringarna som bygger på sänkta kostnader och fortsatta regelförenklingar. Regeringen föreslår att detta paket utökas i årets budgetproposition med en ny satsning på nedsättning av avgifter för köttkontroll. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Avgiften för köttkontrollen bör sänkas och delvis finansieras med allmänna medel. Kontrollen är ett statligt åtagande i enlighet med gällande EU-förordningar. Det är viktigt att som har en hög livsmedelskvalitet också har en väl fungerande livsmedelskontroll. Att minska kostnaderna är avgörande för att kunna upprätthålla konkurrenskraften i näringen och därmed tillgången på jobb i hela landet. satsningar på slakteribranschen har gett positiva effekter på antalet jobb och företag. Effekterna har dock varit störst för de minsta slakterierna. Satsningarna behöver dock utökas så att även medelstora och stora slakterier kan öka sin konkurrenskraft vilket också ger bättre förutsättningar för primärproducenterna. Fler slakterier leder även till kortare transporter vilket är positivt ur djurskyddssynpunkt. har utvecklat sin köttkontroll på ett konkret sätt, t.ex. genom att vissa arbetsuppgifter har överförts till företagen. planerar dessutom för fler förändringar för en moderniserad köttkontroll. Inom ramen för den översyn som pågår i EU arbetar regeringen aktivt för att få på plats en moderniserad kontrollagstiftning. Ambitionen är att detta arbete ska leda till förändringar som kan effektivisera verksamheten ytterligare och medföra reducerade kontrollkostnader och att livskraftiga slakterier kan etableras ute på landsbygden. är på detta sätt ett föregångsland inom EU. Hanteringen av jordbruksstöd ska karakteriseras av effektivitet, snabbhet och korrekthet. Regeringen har satsat stora resurser på att uppdatera den s.k. blockdatabasen, som innehåller kartmaterial och arealuppgifter som används vid ansökan och kontroll av stöd. Det är viktigt att upprätthålla den höga kvaliteten i databasen för att hanteringen av stöden ska vara korrekt och för att underlätta för företag när de söker stöd. En delmängd i arbetet för att öka konkurrens- och innovationskraften i jordbruks- och landsbygdsföretag är att utveckla en kunskapsnivå i världsklass. Systemet bör utformas så att forskningsresultat genom en innovationskedja snabbt kan komma användarna till del och tillämpas av företagen för att skapa jobb och såväl ökad som hållbar tillväxt på landsbygden. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att föreslå en möjlighet för parterna vid jordbruksarrende att knyta avgiften till resultatet 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 i jordbruket eller till en eller flera resultatanknutna faktorer. Det är viktigt att ge parterna goda möjligheter att sluta avtal som motsvarar deras behov och främjar ett rationellt och lönsamt jordbruk. Regeringens arbete med förenklingar ska leda till en märkbar positiv förändring i vardagen för företagarna. Ambitionen är att ytterligare sänka de administrativa kostnaderna för de gröna näringarna. Detta gör att företagarna kan fokusera på verksamheten och på utvecklingen av det egna företaget. Regeringens mål att sänka företagens administrativa kostnader till följd av statliga regler till 2010 förlängdes till 2012 (rskr. 2009/10:226 Regelförenklingsarbetet 20062010). För Landsbygdsdepartementets ansvarsområden har målet med 25 procents lägre administrativa kostnader uppnåtts. Därför har ett nytt mål satts upp, att företagens administrativa kostnader ska minska till utgången av 2014 jämfört med . I regeringens arbete med att nå en effektiv fiskeriförvaltning nationellt och på EU-nivå är regelförenkling central. Detta blir särskilt viktigt att uppmärksamma i den reformeringsprocess av den gemensamma fiskeripolitiken som ska vara avslutad senast , liksom i översynen av den svenska fiskelagen. Detsamma gäller arbetet med jordbrukspolitiken efter 2013 eftersom regelförenklingen på jordbruksområdet är beroende av ändringar i . tog över ansvaret för arbetet med vattenbrukets utveckling och har i uppdrag att skapa en gemensam myndighetsingång för företagare inom vattenbruket i syfte att underlätta sektorns kontakter med myndigheterna. Fortsatta förenklingar inom livsmedelsområdet är angelägna, inte minst för att uppnå regeringens vision det nya matlandet. En viktig fråga som regeringen jobbar vidare med är att minska regelbördan, särskilt för företag som vill bredda sin verksamhet samt för små kombinationsföretag som exempelvis jobbar med mat, turism och övernattningar. Regeringen arbetar vidare med visionen det nya matlandet. Syftet är att uppnå regeringens långsiktiga mål om att ska bli det ledande matlandet i . Det finns en stor potential i att utveckla och koppla samman livsmedelsproduktion, livsmedelsförädling och gastronomi med landsbygdens unika natur- och kulturmiljövärden, turism och måltidsupplevelser. Därmed främjas lokal och regional matkultur och det kan skapas fler jobb och ökad tillväxt i hela landet. Livsmedelsindustrin är den fjärde största industrisektorn i sett till antalet sysselsatta och är utbredd över hela landet och därmed viktig för sysselsättning och tillväxt. Utredningen om vissa alkoholfrågor har presenterat ett delbetänkande avseende gårdsförsäljning av alkoholhaltiga drycker (2010:98). Frågan bereds inom . Genom insatser i kommunikationsstrategin för det nya matlandet kommer visionen att lanseras internationellt. Riktade satsningar kommer att presentera svensk gastronomi och livsmedelsproduktion och därmed visa vad har att erbjuda. ska tydligare förknippas med matupplevelser i världsklass. En stark, miljöanpassad, hållbar och konkurrenskraftig primärproduktion är en förutsättning för förverkligandet av visionen. Regeringen förfogar över flera verktyg som kan användas i arbetet för att nå visionen, inte minst genom ett bättre utnyttjande av landsbygdens resurser. Det är regeringens ambition att det ska finnas förutsättningar för att de företag som vill också ska ha möjlighet att växa och bli större. Arbetet med det nya matlandet kommer även fortsättningsvis att främja en ökad innovationsgrad och kompetensutveckling inom livsmedelssektorn och stärka livsmedelsexporten. Påbörjade satsningar för att integrera fisket tydligare i det nya matlandet kommer att fortgå. Arbetet med det nya matlandet bidrar till att skapa samverkan mellan berörda näringar. Genom samernas ställning som urfolk har och samerna en särskild ställning i Det är viktigt att de samiska språkens användning i samhället säkerställs och att det finns ett starkt och utvecklat samiskt konst- och kulturliv. Som urfolk har samerna rätt till självbestämmande i ett antal frågor. Regeringen fortsätter arbetet med att utveckla samepolitiken genom närmare dialog med . Även en dialog med den parlamentariska kommittén om den framtida samepolitiken som tillsatt, planeras genomföras . Rennäringen med jakt, fiske och duodji (sameslöjd) är en bärande del av det samiska kulturarvet. Regeringen eftersträvar en levande samisk kultur och en konkurrenskraftig rennäring som ger försörjning på ett långsiktigt ekonomiskt och miljömässigt hållbart sätt i enlighet med de samiska kulturvärdena. Politiken ska också bidra till ett starkt och utvecklat samiskt näringsliv och rennäringsföretag med framtidstro. Statligt stöd till samisk kultur lämnas även inom utgiftsområde 17 Kulturpolitik. Konventionen om den gränsöverskridande renskötseln mellan och bereds i och avsikten är ett ikraftträdande . Konventionen ger ett stabilt ramverk för den gränsöverskridande renskötseln. I delar av renskötselområdet bedrivs rennäring och skogsbruk parallellt. Genom att redan i ett tidigt stadium via utökad regional dialog och samverkan hantera potentiella konflikter och sammanföra de två näringarna, kan en långsiktig plan för markanvändning utvecklas. Därmed kan hinder för entreprenörskap och tidsödande konflikter undanröjas. Regeringen har gett i uppdrag att 2013 främja och stödja lokala initiativ till dialog och samverkan mellan rennäring och skogsbruk. Stärkt utvecklingskraft i landsbygder Landsbygder med stark utvecklingskraft är en resurs för hela utveckling och tillväxt, inte minst i utmaningen att skapa ett hållbart samhälle. Den svenska landsbygden är rik på biologisk mångfald och naturresurser vilka utgör grunden för en biobaserad samhällsekonomi. Det finns en stor potential att ytterligare utveckla entreprenörskap och företagande på 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 landsbygden, inte minst inom energisektorn, upplevelse- och turistsektorn och genom fortsatt vidareförädling av produkter från jord-, skogs- och vattenbruk och fiske. Mångfald ger möjligheter. Ett ökat företagande, inte minst bland kvinnor och utrikes födda, bidrar till utvecklingspotential i alla delar av landet. Vidare är det centralt att ungdomars engagemang, intressen och kunskaper tas till vara. Den regionala tillväxtpolitiken och politiken för landsbygdens utveckling ger de grundläggande målen, prioriteringarna och en rad verktyg för det strategiska arbetet med landsbygdsfrågor. Men det krävs insatser från politiken inom flera områden för att omvandla landsbygdernas resurser till tillväxt och sysselsättning. I regeringens skrivelse 2008/09:167 angavs att landsbygdsperspektivet bör där det är relevant införlivas som en naturlig del i flera politikområden, och arbete pågår på Närings- och Landsbygdsdepartementen för att uppnå denna målsättning. Ett viktigt instrument för landsbygdsutveckling inom utgiftsområdet är landsbygdsprogrammet för 20072013. Programmet stärker förutsättningarna för jobb på landsbygden, förbättrad arbetsmiljö, en hållbar produktion av livsmedel och attraktiva miljöer för boende och besökande på landsbygden och bygger på grundläggande hänsyn till regionala och lokala förutsättningar. En hög miljöambition ska bidra till att flera av de nationella miljökvalitetsmålen och internationella åtaganden ska kunna uppnås. Lokalt engagemang ska stödjas och ett brett deltagande från många grupper i arbetet för landsbygdens utveckling ska eftersträvas och uppmuntras. En helhetssyn på landsbygdens näringsliv är särskilt motiverad med hänsyn till de utmaningar som följer av stora geografiska avstånd. Målgrupper för programmets åtgärder omfattar dels företag inom de gröna näringarna, livsmedelsförädling och turistnäringen, dels mikroföretag i andra branscher på landsbygden och även grupper av företag, organisationer och föreningar. av programtiden kan regeringen konstatera att programmet har en stor spridning, 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 såväl geografiskt över landet som inom landsbygdens näringsliv och organisationer och att efterfrågan på programmets insatser är stor. I den halvtidsutvärdering som genomfördes drogs slutsatsen att vissa delar inom programmet fungerar väl, men att andra delar, framför allt inom axel 1 (ökad konkurrenskraft inom de areella näringarna) och axel 3 (diversifiering av landsbygdens näringsliv) inte i tillräcklig omfattning har bidragit till de uppställda målen. Regeringen avser att beakta slutsatserna i halvtidsutvärderingen av programmet i arbetet med utformningen av kommande program efter 2013.