prop · GY03105 · 2011-03-16 00:00:00 — Klimatförändringarna kommer sannolikt påverka förutsättning- arna för skogsbruk och hållbar skogsförvaltning. EU kan bidra till att möta utmaningarna genom frivilliga samarbeten, som t.ex. exchange of best practice, som det är viktigt att subsidiaritetsprincipen bibehålls, då skogarna skiljer sig stort mellan medlemsstaterna och hur de används. Överläggningar med miljö- och jordbruksutskottet har skett liksom samråd med . 41 Djurskydd och djurhälsa Inom EU finns ett regelverk för både djurskydd och djurhälsa. Enligt fördraget har unionen och medlemsstaterna skyldighet att ta hänsyn till djurens välfärd. Lagstiftningen om djurhälsa syftar dels till att underlätta handeln med djur och animaliska produkter inom EU utan att sprida sjukdomar, dels till att förhindra smitta från djur till människa. har arbetet koncentrats till att avsluta två rättsakter som man i stort sett förhandlade färdigt . Det gäller dels ett direktiv om skydd av djur som används för 41.1Stärkt skydd för försöksdjuren enades rådet och om ett nytt direktiv om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål (se fakta- promemoria 2008/09:FPM61). Förslaget syftar till att harmonisera lag- stiftningen inom EU och till att stärka djurskyddet för försöksdjur. kunde rådet och enas om ett antal tekniska anpassningar till följd av Lissabonfördraget. Det slutliga beslutet togs vid sammanträde . Direktivet trädde i kraft och medlemsstaterna ska ha genomfört det i sin lagstiftning . De nya bestämmelserna ska tillämpas från . stödde uppgörelsen med , som innebär ett kraftigt förbättrat djurskydd för försöksdjur i hela EU. Det är positivt att de slutliga justeringarna kunde göras så snabbt och att de nya reglerna därmed börjar gälla . Överläggningar skedde med miljö- och jordbruksutskottet . Samråd med skedde . nåddes enighet mellan rådet och om ändringar i förordningen om djurhälsovillkor vid icke-kommersiella för- flyttningar av sällskapsdjur. Som ett resultat av detta antogs förordningen . Den nya förordningen innebär att övergångstiden för de länder som kräver särskilda åtgärder i samband med införsel av hundar och katter (, , , och ) förlängs . Förordningen innehåller dessutom ett be- myndigande för kommissionen att vid behov anta särskilda regler för att förhindra spridning av specifika sjukdomar även efter övergångstiden. Livsmedelslagstiftningen är till största delen harmoniserad inom EU. Det innebär att det inte är tillåtet för enskilda medlemsstater att ha strängare regler eller mer frikostiga bestämmelser än dem som slås fast i EU-lagstiftningen. Även har arbetet med förslagen till ny lagstiftning om nya livsmedel och om livsmedelsinformation till konsumenter fortsatt. presenterade kommissionen ett förslag till en ny förord- ning om nya livsmedel, (2007/08:FPM73). Den nuvarande förordningen reglerar livsmedel och livsmedelsingredienser som inte har konsumerats inom EU före . Med nya livsmedel avses livsmedel som har: -fått en förändrad primär struktur eller sammansättning på molekylär nivå, -framställts med hjälp av en ny produktionsmetod som normalt inte används, -isolerats ur mikroorganismer, svampar eller alger, -isolerats ur växter eller djur, med undantag av livsmedel och livsmedelsingredienser som har framställts genom traditionell förökning eller förädling. Kommissionen vill med förslaget förbättra tillgängligheten av nya och innovativa livsmedel på EU:s marknad samt uppmuntra företag att investera i utveckling av nya typer av livsmedels- och produktions- tekniker, vilka ska kunna skyddas . Rådet påbörjade förhandlingar med . Dessa har gått långsamt eftersom EU:s institutioner är mycket splittrade i frågan om hur livsmedel från klonade djur ska hanteras. Av rådets gemensamma ståndpunkt framgår att livsmedel som har framställts av djurkloner och första generationens avkomma ska om- fattas av förordningen. Kommissionen anser att det enbart är djurklonen och inte avkommor som ska regleras. (se 2010/2011:FPM33). har i en resolution yrkat på ett totalförbud mot kloning. Rådet antog formellt sin gemensamma ståndpunkt . avslutade sin behandling . ställde sig bakom den gemensamma ståndpunkten. Det är bra att regelverket ses över och moderniseras. Rådet har inte kunnat godkänna ändringar och kommer följaktligen att sammankalla en förlikningskommitté i enlighet med artikel 294.8 b i EUF-fördraget. Beslutet om att inte godkänna Europarlamentets ändringar togs vid rådsmötet för sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor () då även samrådet med ägde rum. Förslaget om livsmedelsinformation till konsument (faktapromemoria 2007/08:FPM95) presenterades . Det konsoliderar och uppdaterar två områden inom lagstiftningen om livsmedelsmärkning; allmänna märkningsregler och regler för näringsvärdesdeklaration. Båda områdena ska enligt förslaget regleras i samma förordning. Syftet med lagstiftningen är att säkerställa en hög konsumentskyddsnivå. Förslaget är mycket omfattande och granskningarna i både och rådet har tagit . lämnade sitt yttrande den 16 Skr. 2010/11:105 juni 2010. Detta innehöll ett stort antal ändringsförslag. hölls en riktlinjedebatt kring två av de större utestående frågorna: ansvaret för att märkningen är korrekt och kommissionens förslag om en minsta textstorlek för märkningen. Vid kunde man enas om en politisk överenskommelse. ställde sig bakom denna. har varit aktiv i diskussionerna kring detta tekniskt detaljerade regelverk och stödjer den politiska överenskommelsen. har särskilt tryckt på att det är viktigt att få en god balans mellan starkt konsumentskydd och enkla och tydliga regler för företagen. Samråd i hölls inför behandlingen i . 43 Den gemensamma fiskeripolitiken grundinställning är att fiskeriförvaltningen ska verka för ett långsiktigt hållbart resursutnyttjande som ger förutsättningar för ett lönsamt och hållbart yrkesfiske. För att uppnå en hållbar förvaltning är det viktigt att man utgår ifrån försiktighetsprincipen och baserar de politiska besluten på vetenskapliga råd och på ekosystemansatsen. Det viktigaste som har skett inom den gemensamma fiskeripolitiken är att medlemsstaterna genom flera olika beslut enats om de årliga fiskemöjligheterna i EU:s vatten . Medlemsstaterna har, tillsammans med kommissionen, också haft en fortsatt dialog kring reformen av den gemensamma fiskeripolitiken som kommissionen kommer att presentera förslag om . Kommissionens förslag om fiskemöjligheter i presen- En politisk överenskommelse om fiske- möjligheter i nåddes vid jordbruks- och fiskerådet i Enligt de vetenskapliga bedömningarna från Internationella havsforskningsrådet, ICES, har den positiva beståndsutvecklingen för torskbestånden i fortsatt. Det innebar att de högsta tillåtna totala fångstmängderna, TAC, ökades för det östra torsk- beståndet och för det västra torskbeståndet. minskades antalet tillåtna fiskedagar för fisket på det västra torskbestånd- Överenskommelsen var helt i enlighet med den gällande förvaltnings- planen, vilket var avgörande för positiva ställningstagande. För övriga bestånd sill, skarpsill, rödspätta och lax beslutades huvud- sakligen om minskningar av fiskemöjligheterna i enlighet med de Vid rådsmötet antogs även ett antal deklarationer, bl.a. om att förvalt- ningsplaner för pelagiska arter och lax ska tas fram samt om att fortsätta arbetet för att minska utkast (att fisk slängs överbord). hälligt råd stod bakom ordförandeskapets kompromiss. kunde dock inte acceptera överenskommelsen, eftersom deras acceptans- nivå för TAC för skarpsill låg någon procent under det rådet slutligen Skr. 2010/11:105 kunde enas om. I övrigt stod kommissionen bakom rådets överens- Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet och samråd med skedde . Kommissionens förslag om de årliga fiskemöjligheterna i (, , och delar av nordöstra ) presenterades . Förslaget har en något annorlunda ut- formning än tidigare sedan Lissabonfördraget trädde i kraft . Enligt Lissabonfördraget gäller nämligen ordinarie lag- stiftningsförfarande för beslut inom den gemensamma fiskeripolitiken, med undantag för detaljbestämmelser om priser, kvoter och de bestämmelser som är direkt kopplade till kvoterna. Inför fastställandet av TAC sker förhandlingar såväl internt inom EU som mellan EU och övriga berörda kuststater: , , och . I det bilaterala avtalet med fastställs en stor del av de kvoter som gäller för i , och . Detta omfattar bland annat arterna torsk, kolja, sej, vitling, rödspotta, räka, sill och skarpsill. I övrigt innehåller beslutet TAC:er för de bestånd som EU beslutar självständigt om. Beslutet innebar att samtliga gällande förvaltnings- och återhämtningsplaner följdes, för att uppnå en gradvis minskning av fiske- dödligheten enligt de mål man enades om i Johannesburgsdeklarationen om hållbar utveckling . Överläggning med miljö- och jordbruks- utskottet och samråd med skedde . 43.3 Övrigt inom den gemensamma fiskeripolitiken Kommissionens förslag om TAC och kvoter för vissa djuphavsbestånd för 20112012 presenterades . En politisk överenskommelse nåddes vid jordbruks- och fiskerådet . fjortontal djuphavsarter (däribland atlantisk soldatfisk, skoläst, birke- långa, långa och djuphavshajar). Beslutet innebar bl.a. att EU fastställde noll-TAC:er för både atlantisk soldatfisk och djuphavshajar, vilket var en prioriterad fråga för . Detta innebär att endast vissa bifångster av dessa arter är tillåtna under 2011 och att det inte är tillåtet med några fångster av dessa arter överhuvudtaget. Listan över djuphavshajar utökades med flera arter jämfört med tidigare förordning. Ett antal deklarationer lades också till beslutet, däribland en deklaration om införande av en särskild kategori för känsliga och sårbara bestånd, som har efterfrågat vid ett flertal tillfällen. Vid jordbruks- och fiskerådet fast- ställdes även fiskemöjligheterna för fisket i . omfattar endast skarpsill och piggvar och berör fiske som bedrivs av verkar för att de miljökrav som beslutas gemensamt inom EU resulterar i en ambitiös miljöpolitik och leder till ett högt miljöskydd. arbetar också för att EU ska vara en pådrivande kraft i det globala arbetet för att skydda miljön och säkra en hållbar utveckling och en resurseffektiv ekonomi. Biologisk mångfald och klimat var två betydelsefulla frågor bl.a. med anledning av partsmötena som hölls inom konventionen om biologisk mångfald samt inom klimatkonventionen. Mötet om biologisk mångfald i blev en stor framgång eftersom parterna lyckades anta ambitiösa mål om att hejda förlusten av biologisk mångfald , kombinerat med ett åtgärdspaket. Det var viktigt att klimatprocessen inte avstannade och de små framstegen som trots allt uppnåddes i var därför av stor vikt. EU förbereder nu en strategi för biologisk mångfald i EU efter 2010 samt åtskilliga initiativ på klimatområdet. Vidare har arbetet med att skärpa EU:s kemikalielagstiftning fortsatt och arbetet med att genomföra har intensifierats . Vid togs slutligt beslut om en strategi för tillväxt och jobb på basis av kommissionens meddelande 2020. Riktlinjer för genomförandet har också antagits. Kommissionen lyfter fram tre övergripande prioriteringar för strategin: 1.Smart tillväxt utveckla en ekonomi baserad på kunskap och innovation. 2.Hållbar tillväxt främja en mer resurseffektiv ekonomi, grönare och mer konkurrenskraftig ekonomi. 3.Inkluderande tillväxt främja hög sysselsättning och social och territorial sammanhållning. Strategin presenteras närmare i kap. 4. Ett av målen för EU till 2020 är att 20/20/20 klimat/energimålen bör vara uppfyllda, dvs. att utsläppen av växthusgaser ska minska , att av EU:s energi ska komma från förnybara energikällor och att energieffektiviseringen ska öka . Under de tre prioriterade områdena lägger kommissionen fram sju s.k. Skr. 2010/11:105 kallade flaggskeppsinitiativ. Samtliga initiativ, utom det beträffande resurseffektivitet, har presenterats . Rådsslutsatser har regelmässigt antagits beträffande initiativen. har verkat för att miljöaspekter ska få en framträdande plats i dessa slutsatser. Som bidrag till kommissionens arbete med initiativet har rådsslutsatser antagits vid miljörådet dels om resurseffektivitet, dels om en förbättrad miljö- förvaltning. ambition har varit att slutsatserna ska överens- stämma med slutsatserna om eko-effektiv ekonomi som antogs under det svenska ordförandeskapet. har på nytt, men utan framgång, aktualiserat frågan om inrättandet av ett öppet forum för utbyte av erfarenheter av marknadsbaserade styrmedel. Vidare har verkat för att nämna vikten av internalisering av externa kostnader i diskussionen om bättre användning av marknadsbaserade instrument i rådsslutsatserna om förbättra miljöförvaltning. Andra frågor som behandlas i dessa slutsatser rör bl.a. planering och vikten av sam- stämmighet, behovet av ett framtida sjunde miljöhandlingsprogram och värdet av ett andra handlingsprogram för miljö och hälsa. Samråd med och överläggningar i miljö- och jordbruksutskottet skedde inför rådsmötet. Kommissionen presenterade meddelandet En analys av möjligheterna att minska utsläppen av växthusgaser med och en bedömning av riskerna för koldioxidläckage. Kommissionen analyserar i meddelandet alternativen för EU när det gäller att skärpa sitt utsläppsmål till jämfört med utsläpp. Meddelandet fullgör också kommissionens uppgift enligt det reviderade utsläppshandelsdirektivet att analysera situationen för EU:s energiintensiva industri som bedömts vara utsatt för risk för kol- dioxidläckage i ljuset av läget i de internationella klimatförhandlingarna. Kommissionens meddelande och de handlingsalternativ som beskrivs däri behandlades i rådsarbetsgruppen för miljöfrågor vid fem tillfällen under det belgiska ordförandeskapet. Vid miljörådet gavs processuell vägledning till rådets och kommissionens fortsatta arbete med utgångspunkt i kommissionens meddelande. Bland annat ska kommissionen utreda konsekvenserna på medlemsstatsnivå av en skärpning av EU:s utsläppsmål för . Resultatet ska presenteras 2011. fortsatte också arbetet att genomföra klimat- och energipaketet i medlemsstaterna och att reglera i detalj hur EU:s system för handel med utsläppsrätter ska fungera efter den andra handelsperioden som avslutas . som fungerar som centralt forum för genomförandet av klimat- och energipaketet. har deltagit aktivt i kommittén och dess undergrupper. De frågor som framför allt har behandlats är auktionering, där beslut om en ny auktioneringsförordning togs , och beslutet om gratis tilldelning av utsläppsrätter inklusive produktriktmärken. De viktigaste svenska principerna under förhandlingarna av produktriktmärkena har varit att anläggningar som producerar samma produkt ska få tilldelning enligt samma produktriktmärke oavsett insats- bränsle, teknik eller lokalisering i EU. Vidare är en viktig princip för att företag som vidtagit tidiga åtgärder för att minska sina utsläpp inte ska straffas i tilldelningen. har även förhandlingar om ett detaljregelverk för flygets inkludering i EU ETS förts vidare. Kommittén fortsätter sitt arbete med övriga frågor inom klimat- och energipaketet . En svensk ordförande har lett den arbetsgrupp som för- bereder när det gäller internationella klimatfinansierings- frågor. Arbetsgruppen har bidragit med underlag till EU:s ståndpunkt om klimatfinansiering inför klimatkonferensen i . Den har även ansvarat för framtagandet av den EU-gemensamma rapporten om snabbstartsfinansiering av klimatåtgärder i utvecklingsländer, vilken presenterades inför . Rapporten visade på att EU bidragit med snabbstartsfinansiering i linje med EU:s åtagande om att 20102012 bidra med i snabbstartsfinansiering. antog slutsatser om klimatfinansiering inkl. frågan om en ny klimatfond, snabbstartsfinansiering samt respons på den rapport om långsiktig klimatfinansiering som presenterades av högnivågruppen om klimatfinansiering (AGF) . Genom slutsatserna inbjöds kommissionen och arbetsgrupper under att ta fram en detaljerad analys över långsiktig klimatfinansiering baserad på AGF:s rapport. Rådsslutsatser antogs om EU:s förberedelser inför parts- mötet inom om klimatförändringar (COP 16) i . EU klargjorde i dessa bl.a. sin beredskap att överväga en andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet som en del i en överens- kommelse om en framtida klimatregim. Mötet i blev relativt framgångsrikt och innebar att Köpenhamnsöverenskommelsen kunde förankras i FN-systemet och att ytterligare steg togs mot ett brett internationellt ramverk. Viktiga beslut var att alla länders löften om utsläppsbegränsningar kunde formaliseras som en del av FN-processen, att principer om mätning, rapportering och uppföljning från alla parter lades fast och förankringen av tvågraders- målet. Av betydelse var också: -att en global grön klimatfond etablerades, -att besluten från om att mobilisera med både offentliga och privata medel bekräftades, -att ett ramavtal för att rädda regnskogen och hållbart skogsbruk i utvecklingsländerna antogs samt -framsteg när det gäller tekniköverföring. Dessutom fattades beslut om ett ramverk för anpassning samt beslut om Skr. 2010/11:105 förbättringar av Kyotoprotokollets mekanism för ren utveckling (CDM) samt om ett arbetsprogram syftande till förbättringar av existerande och införande av nya flexibla mekanismer. 44.3 Naturresurser och biologisk mångfald EU:s arbete med biologisk mångfald Kommissionen har arbetat vidare med att genomföra aktions- planen för biologisk mångfald (BAP) som uppföljning av kommissionens meddelande om att hejda förlusten av biologisk mångfald samt följt upp medlemsstaternas åtaganden enligt naturvårdsdirektiven (art- och habitatdirektivet respektive fågeldirektivet). Kommissionen har etablerat sammanlagt 16 informella expertgrupper för olika frågor och en särskild expertgrupp har inrättats för att samordna arbetet, Koordineringsgruppen för biologisk mångfald och natur. har BAP utvärderats och kommissionen har konstaterat att målet att stoppa förlusten av biologisk mångfald i EU har inte nåtts. presenterade kommissionen en vision och övergripande mål för biologisk mångfald i EU efter 2010 där man även lyfte fram orsakerna till att målet för biologisk mångfald inte har nåtts. har agerat för att de rådsslutsatser om internationell biologisk mångfald som antogs under det svenska ordförandeskapet 2009 ska vara vägledande i relevanta delar även för EU:s interna mål samt att EU bör göra åtaganden att minska sin påverkan på biologisk mångfald Rådsslutsatserna från om biologisk mångfald efter 2010 fastställer en EU-vision till 2050 och ett övergripande mål till 2020 för den biologiska mångfalden. viktiga principer för att göra det möjligt för EU att fortsätta att aktivt och konstruktivt medverka i överläggningar för ett globalt ramverk för biologisk mångfald efter 2010. Kommissionen uppmanades att ta fram en strategi för biologisk mångfald efter 2010 efter partsmötet för konventionen om biologisk mångfald i . Resultatet av rådslutssatserna reflekterades även vid mötet i samma månad där det akuta behovet att vända de negativa trenderna för biologisk mångfald omnämndes och att även rådet antar ovan nämnda vision och övergripande mål för biologisk mångfald. har kommissionen inbjudit medlemsstaterna till informella diskussioner om upplägget av en strategi för biologisk mångfald i EU efter 2010 där man siktar på att koncentrera arbetet på ett begränsat antal delmål av EU-intresse. Kommissionen förväntas lägga fram ett förslag till en sådan strategi . Partsmöte inom konventionen för biologisk mångfald Rådsslutsatser antogs om EU:s förberedelser inför parts- mötet inom FN:s konvention om biologisk mångfald (CBD) som ska äga Slutsatserna kompletterade de slutsatser som antogs av De tar bl.a. upp vikten av att slutföra förhandlingarna om ett protokoll för tillträde till genetiska resurser och rättvis fördelning av deras nytta, där en viktig fråga för var att främja harmoni mellan protokollet och närliggande internationella avtal Slutsatserna lyfter också fram behovet av att anta en ambitiös strategisk plan för CBD för perioden 20112020, och att mobilisera adekvata resurser för dess genomförande. ett resultat i linje med politiken för global utveckling och den svenska strategin för multilateralt utvecklingssamarbete och lyfte behovet av att på nationell nivå analysera konsekvenser av uteblivna åtgärder samt möjligheter till synergier med andra konventioner och processer, inkl. de övriga s.k. Riokonventionerna. Rådsslutsatser antogs även som uppföljning till det tionde partsmötet CBD. Slutsatserna lyfter fram de mest betydelsefulla besluten från mötet som den strategiska planen, mobilisering av finansiella resurser, ekonomiska analyser av värdet av biologisk mångfald samt en internationell regim för tillträde och vinstdelning för Samråd med och överläggningar med miljö- och jordbruksutskottet skedde inför rådsmötena. Cartagenaprotokollet om biosäkerhet till FN:s konvention om biologisk mångfald reglerar den internationella handeln med genetiskt modifierade Protokollet höll sitt femte partsmöte . Inför partsmötet har EU arbetat med att ta fram ståndpunkter inför de Rådet antog rådsslutsatser i de viktigaste frågorna vid miljöministrarnas möte . fattade rådet beslut om ett delvis förändrat förhandlingsmandat inför förhandlingarna om en skadeståndsregim under protokollet. en aktiv förhandlingspart i dessa förhandlingar och förhandlingarna kunde framgångsrikt avslutas på det femte partsmötet. Nagoya-Kuala Lumpur Supplementary Protocol on Liability and Redress to the Protocol. Partsmötet fattade i övrigt beslut om arbete med vägledning för riskvärdering och riskhantering, program för allmänhetens deltagande och en strategisk plan för protokollet de kommande 10 åren. om skydd av europeiska vilda djur och växter samt har deltagit i några av expert- grupper, framför allt den om invasiva främmande arter och expert- gruppen för biologisk mångfald och klimatförändringar. Ett förslag till ramdirektiv för markskydd presenterades (se faktapromemoria 2006/07:FPM45). Trots intensivt arbete under flera år har rådet inte lyckats nå en politisk överenskommelse på grund av en Skr. 2010/11:105 blockerande minoritet. Kommissionen presenterade juli ett förslag till ändring av om genetiskt modifierade organismer (GMO). Syftet är att ge medlems- staterna möjlighet att begränsa eller förbjuda odling inom sina territorier. Regeringen har samrått med inför jordbruksrådet och inför miljöråden . har fört fram att det är positivt med förslag som syftar till att föra medlemsstaterna närmare varandra i en fråga där man är oeniga. Samtidig bör kommissionen även fullgöra övriga uppdrag som har pålagts den av rådet, främst rörande miljöriskbedömningar av GMO. ser det som en förutsättning att förslaget ska vara i enlighet med fördragen och unionens internationella handelsåtaganden. 44.4 Kemikalier och avfall Farliga ämnen i och avfall från elektriska och elektroniska produkter Direktiven om farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter (RoHS) och om förebyggande och behandling av avfall från elektriska och elektroniska produkter (WEEE) omarbetades enligt förslag från Syftet var att effektivisera tillämpningen och överensstämmelsen med annan EU-lagstiftning, öka miljönyttan och minska kostnaderna för företagen (se faktapromemoria 2008/09:FPM98, Problemen som uppmärksammats vid tillämpningen av direktivet för RoHS var främst olikheter i medlemsstaternas genomförande av direktivet, i form av icke-harmoniserade tolkningar och definitioner samt olika krav på hur företagen ska visa att de uppfyller direktivets krav. Bakgrunden till förslaget till omarbetning av direktivet för WEEE var problem med registrering och rapportering, att nå uppsatta mål för insamling av uttjänta produkter och att produkterna exporteras till har arbetat för att omarbetningen ska resultera i direktiv med höga miljöskydd utan onödiga merkostnader för konsumenter, företag och kommuner. Förhandlingarna om förslagen till omarbetningar inleddes 2009 och har pågått .