prop · GZ031d30 · 2011-09-20 00:00:00 — RAÄ har ett samordningsuppdrag för vård och konserveringsfrågor för byggnader, fornlämningar, föremål och annat kulturhistoriskt material. En del i arbetet är att initiera och driva nätverk samt skapa arenor för informationsspridning och erfarenhetsutbyte. Ett webbaserat forum, Kulturvårdsforum, har tagits fram. Där kan professionella aktörer, institutioner, enskilda personer och utövare diskutera kulturvårdsfrågor. () överfördes från till RAÄ. Verksamheten är lokaliserad i , i två fastigheter som är utrustade för att kunna hyra ut högklassiga föremålsarkiv till i första hand museer. Totalt har SMT ett 50-tal hyresgäster, varav de största är statliga museer. RAÄ förvaltar ca 160 fastigheter på 76 platser, från i söder till i norr, vilka till största delen består av mark och fornlämningsområden. I och bedriver RAÄ omfattande publik verksamhet som bl.a. innefattar aktiviteter för barn och unga, såsom familjevisningar och familjeverkstäder. Tabell 10.3 Prestationer besöksverksamhet 20092010 Programverksamhet (dagar) Utvecklingen av informationssystem och e- tjänster för samsökning, dialog och delaktighet sker i samverkan med den regionala kulturmiljövården och andra centrala myndigheter. Arbetet med K-samsök har bedrivits i nära samarbete med flera institutioner för att bygga upp en struktur och en tjänst som kan ge hela kulturarvsområdet fördelar. Antalet användare av RAÄ:s e-tjänster ökar kontinuerligt. I myndighetens egna register finns kulturhistorisk information om drygt 640 000 fornlämningar, ca 80 000 byggnader och ca 92 000 fotografier tillgängliga över internet. Inom biblioteks- och arkivverksamheten arbetar myndigheten aktivt med att öka tillgängligheten. Samlingarna omfattar böcker samt fyra 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 hyllkilometer arkivhandlingar och ca fem miljoner fotografier och negativ. På den regionala nivån ansvarar länsstyrelserna för myndighetsarbetet inom kulturmiljöområdet. Även länsmuseerna har en viktig roll i det regionala kulturmiljöarbetet, bl.a. rörande uppbyggnad och förmedling av kunskap. Många länsstyrelser arbetar aktivt med att förnya och utveckla kulturmiljöarbetet. Ett exempel på verksamhetsutveckling, där samtliga länsstyrelser medverkat, är projektet sätt att se på kulturarv. I Kalejdoskop ställs viktiga frågor om hur kulturmiljöarbetet kan vidga perspektiven och vara en angelägenhet för alla i dagens heterogena . Länsstyrelserna har tillsammans med RAÄ, på uppdrag av regeringen, utarbetat ett program för hur ett fördjupat och samordnat arbete mellan myndigheterna ska bidra till att stärka det offentliga kulturmiljöarbetet. I programmet redovisas hur myndigheterna avser att förbättra de gemensamma arbets- och samarbetsformerna samt förslag till nya samarbetsformer där sådana behövs. Inom ramen för bidraget till kulturmiljövård har RAÄ genom länsstyrelserna medverkat till finansiering av mer än 1 700 projekt inom områdena vård av byggnader, fornlämningar och landskap, information och tillgängliggörande, arkeologi och kunskapsunderlag. Bidraget är avgörande för möjligheterna att förvalta många av landets mest värdefulla kulturmiljöer. Vårdinsatserna har gjort att kulturhistoriska värden har bevarats och utvecklats. Krävande antikvariska arbeten, som normalt inte är möjliga för en fastighetsägare att genomföra, har kunnat komma till stånd. Bidragsgivningen skapar förutsättningar för goda livsmiljöer samt för regional utveckling och tillväxt. Insatserna har bidragit till att lyfta fram och tillgängliggöra många kulturmiljöer, ofta i samverkan med andra aktörer. Genom förbättrade kunskapsunderlag kan kulturmiljöer i högre utsträckning tas till vara i samhällsutvecklingen och bidra till ökad livskvalitet. I propositionen Tid för kultur (prop. 2009/10:3) aviserade regeringen en översyn av de ändamål som kulturmiljövårdsbidraget får användas till. En ny förordning (2010:1121) om bidrag till förvaltning av värdefulla kulturmiljöer trädde i kraft . Införandet av den nya förordningen innebär, förutom en generell modernisering, att större fokus läggs på bl.a. tillgängliggörande, bättre kunskapsunderlag och ökad helhetssyn. Regeringen har tagit initiativ till en omfattande satsning på hembygdsrörelsens byggnader inom anslaget för bidrag till kulturmiljövård. Projektet med historia omfattar totalt under 2010-2011 och ska bidra till vården av kulturhistoriskt värdefulla byggnader på landets hembygdsgårdar. Projektet ska också, med hembygdsgårdarna som nav och utgångspunkt, bidra till att bevara och utveckla lokala byggnadstraditioner samt att bygga upp och sprida kunskap om hantverk och byggnadsvård. beviljades medel till angelägna projekt vid ca 140 hembygdsgårdar i hela landet. Regeringen har också ökat anslaget för bidrag till arbetslivsmuseer med i jämförelse med föregående år. Totalt har fördelats till ändamålet . Bidrag gavs till 110 projekt, vilket är en ökning med ca 35 projekt jämfört med . I samtliga län fanns minst ett projekt som beviljats bidrag. Många personer berörs av bidraget, både som medlemmar och besökare. Antalet medlemmar i de museiorganisationer som fick bidrag var 2010 ca 25 000 och de berörda museerna hade ett årligt besöksantal på ca 838 000 personer. får ersättning från staten för kulturhistoriska kostnader i samband med vård och underhåll av kyrkliga kulturminnen. Den kyrkoantikvariska ersättningen uppgår till . Ersättningen bidrar till att det kyrkliga kulturarvet bevaras hållbart och långsiktigt. De statliga insatserna på kulturmiljöområdet bidrar till att främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas. Insatserna bidrar också till att kulturell mångfald främjas och ingår som en naturlig del i ett övergripande samhälle- Insatserna leder till att levande och omhändertagna kulturmiljöer kan berika människors liv, skapa goda livsmiljöer och ge förutsättningar för utveckling av nya idéer och verksamheter i hela landet. Regeringen anser att det är angeläget att fortsätta arbetet med att hitta nya och effektiva former för samverkan, men också att bedriva ett utvecklingsarbete som visar hur kunskapen om kulturarvet och kulturmiljön kan utvecklas och användas på nya sätt, både inom kulturmiljöarbetet och inom andra samhällsområden. 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 213 942 tkr prisnivå. 3Motsvarar 213 645 tkr prisnivå. 4Motsvarar 213 645 tkr prisnivå. Anslaget används för RAÄ:s förvaltningskostnader. RAÄ är myndighet för frågor om kulturmiljön och kulturarvet. RAÄ ska bl.a. värna om kulturvärdena i bebyggelsen och i landskapet, bevaka kulturmiljöintresset vid samhällsplanering och byggande samt verka för att hoten mot kulturmiljön möts. Andra uppgifter är att utföra arkeologiska undersökningar och svara för konservering samt vård av kulturminnen och kulturföremål. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Den arkeologiska uppdragsverksamheten inom RAÄ innefattar undersökningar och utredningar som föranleds av lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. och som utförs av RAÄ:s avdelning för arkeologiska undersökningar (UV) mot avgift. Tabell 10.6 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 7:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas () till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Myndighetens avgiftsinkomster uppgick till ca , varav ca avser arkeologisk uppdragsverksamhet. Förutom dessa inkomster rör det sig framför allt om entré- och försäljningsinkomster samt inkomster från konserveringsverksamhet. Regeringen beräknar att tillförs för ökat stöd till ideella organisationer inom kulturmiljöområdet. Från anslaget omprioriteras till för att finansiera för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande av kulturarvet. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 7:1 . och 2015 beräknas anslaget till kronor, 222 578 000 10.5.2 7:2 Bidrag till kulturmiljövård 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslagets ändamål är att finansiera bidrag till kulturmiljövård. Bidragsbestämmelserna innebär i korthet att bidrag lämnas för att bevara och tillgängliggöra kulturmiljön. Inom ramen för anslaget avsätts även medel för att täcka vissa arkeologiska undersökningskostnader och för att täcka kostnader för att tillvarata fornfynd. En ny förordning (2010:1121) om bidrag till förvaltning av värdefulla kulturmiljöer trädde i kraft . Tabell 10.8 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 7:2 Bidrag till kulturmiljövård Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Anslaget minskas () till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till , respektive . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132015. Tabell 10.9 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 10.5.3 7:3 Kyrkoantikvarisk ersättning 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används av för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena, kyrkoantikvarisk ersättning. Ersättningen, som avser kyrkobyggnader, kyrkotomter, kyrkliga inventarier och begravningsplatser, ska fördelas av efter samråd med myndigheter inom kulturmiljöområdet, se 4 kap. 16 § lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. Tabell 10.11 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 7:3 Kyrkoantikvarisk ersättning Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 7:3 Kyrkoantikvarisk ersättning . , 2014 samt 2015 beräknas anslaget uppgå till , respektive . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 11 Museer och utställningar Avsnittet omfattar statens stöd till museer och utställningsverksamhet. De myndigheter som är verksamma inom detta område är , med , , Statens museer för världskultur, Livrustkammaren och med Stiftelsen , Statens maritima museer, , , , Riksutställningar samt Forum för levande historia. Dessutom finns ett stort antal andra institutioner med verksamhet inom området varav följande kan nämnas: Stiftelsen , Stiftelsen , Stiftelsen , Stiftelsen , de regionala museerna, Stiftelsen för , Stiftelsen , Stiftelsen och , Stiftelsen samt Stiftelsen i . Även stödet till statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål omfattas av detta avsnitt. Tabell 11.1 Utgiftsutveckling inom Museer och utställningar, utgiftsområde 17 8:1 Centrala museer: Myndigheter 8:2 Centrala museer: Stiftelser 8:3 Bidrag till vissa museer 8:5 Forum för levande historia 8:6 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa Summa Museer och utställningar 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Resultatredovisningen görs mot de nya målen för den nationella kulturpolitiken som beslutat (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145), se avsnitt 4.3. Bedömningen av resultatet för museer och utställningar utgår från institutionernas huvuduppgifter, bl.a. utställningsverksamhet, tillgänglighet, samlingarnas långsiktiga bevarande, kunskapsuppbyggnad och tvärsektoriellt samarbete. Bedömningen utgår vidare från insatser för att främja kvalitet och förmågan att förnya och utveckla verksamheten. De statligt finansierade centrala museerna är relevanta aktörer med genomgripande påverkan på samhället och dess utveckling. Regeringen bedömer att museisektorns förutsättningar för att öka samverkan inom sektorn, men även med övriga delar av samhället, har förbättrats genom de två uppdrag getts till museisektorn i syfte att stärka samarbetet inom sektorn. Det första uppdraget, (dnr Ku2010/552/KT), var riktat till de centrala museerna i syfte att utveckla samarbetet inom museisektorn, såväl när det gäller administration och kärnverksamhet som ökat samarbete mellan museisektorn och samhället i övrigt. Av rapporten framgår tydligt att museerna är attraktiva och spännande samarbetspartners för aktörer även utanför museisektorn. Majoriteten av de 1 500 samarbeten som centralmuseerna redovisar i rapporten skedde med partners utanför museisektorn. Det andra uppdraget, (dnr Ku2010/551/KT), gick till i syfte att stärka deras roll som en främjande och samlande aktör i museisektorn. Det uppdraget har mynnat ut i att förbundet, med sin breda verksamhet där många olika typer av museer är representerade, har blivit en tydlig plattform för hela museisektorn och ett relevant forum för att driva gemensamma frågor och intressen inom sektorn. Barns och ungas rätt till kultur Genom sin verksamhet bidrar museerna tydligt till regeringens prioritering av barns och ungas rätt till kultur. Detta gäller både utställningsverksamheten och den pedagogiska verksamheten. Till exempel har publika verksamhet haft både bredd och djup, med en omfattande och uppskattad verksamhet för den unga publiken. Även fortsätter att prioritera barn och unga. Genom att erbjuda ett omfattande program av barn- och skolaktiviteter har besöken av barn och unga upp till ökat . Det totala antalet besökare har också ökat . Hos har andelen barn och unga som deltagit i aktiviteter riktade till den unga publiken också ökat på ett positivt sätt. Museets barn- och ungdomsverksamhet innefattar bl.a. Zon Moderna som vänder sig till gymnasieskolan, familjesöndagar, lovprogram och workshops. Totalt har ca 41 900 barn och unga besökt museet, varav ca 20 500 deltagit i aktiviteter. Stiftelsen har arbetat med att bygga upp det nya . Nybyggnationen möjliggörs genom ett sponsringsavtal. Det nya , som invigs 2012, kommer att bli en plats där barn kan uppleva djur och natur året runt. Flera av de statliga museernas verksamhet har präglats av förberedelser eller genomföranden av renoverings- och nybyggnadsprojekt. Bland annat har verksamhet till viss del utmärkts av ett planeringsarbete inför att huvudbyggnaden på stänger för renovering . För Statens maritima museer har utbyggnadsplanerna för , som tagits fram i samarbete med , fortskridit. öppnade efter omfattande tillbyggnader det nya Flygvapenmuseum . hade museet över 120 000 besökare. Det nya museet och dess utställningar har mottagits mycket positivt av besökare, media och branschorganisationer. Renoveringarna och nybyggnadsprojekten ska ses i ljuset av att en av regeringens kulturpolitiska prioriteringar är att värna kulturarvet . I vissa fall handlar det om att hitta mer ändamålsenliga lokaler för föremålssamlingarna. har t.ex. fortsatt sitt omfattande arbete med att säkra samlingarnas långsiktiga bevarande genom att bl.a. flytta ca 100 000 föremålsposter från museibyggnaden till mer ändamålsenliga lokaler. Regeringen har lyft fram digitaliseringsarbetet som en av de viktigaste framtidsfrågorna och samtliga statliga museer arbetar med frågan i olika utsträckning. Flera av de statliga museerna har haft mycket framgångsrika utställningsproduktioner. Inte minst har vid varit en succé med ca 250 000 besökare och totalt 351 800 , drygt 70 000 barn och ungdomar besökte utställningen. Livrustkammaren och med stiftelsen visade ett ökat antal utställningar , både av egen produktion och i samarbete med andra parter. Livrustkammarens verksamhet präglades bl.a. av bröllopstemat i för kung och fosterland som bidrog till ett ökat antal nationella och internationella besökare. fick stänga stora delar av utställningarna under slutet av året för att förbereda inför som öppnade . För att kompensera besökarna arrangerades en omfattande programverksamhet och när året var slut hade besökstalen ökat sedan föregående år. med har haft bredd och aktualitet i utställningsverksamheten som verksamheten bottnar i en konstvetenskaplig grund och speglar samlingarna. Inom utställningsområdet har det även bedrivits en omfattande turnerande verksamhet. Inte minst har Riksutställningar fortsatt sitt arbete på detta område. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 haft tolv turnerande utställningar med 309 991 besök i 100 turnéorter i 19 län . Det är en ökning då myndigheten hade 13 turnerande utställningar som besöktes av 191 540 personer i 76 turnéorter i 18 län. har regeringen även förändrat Riksutställningars verksamhetsinriktning. Myndigheten har därför inlett ett omställningsarbete från att vara en producent av vandringsutställningar till att bli en organisation som fokuserar på utveckling och stöd inom utställningsområdet. De statliga museerna fortsätter att locka många besökare. Totalt har antalet besök ökat med omkring 292 000 besökare . Förändringarna i besökssiffrorna varierar dock stort mellan de olika museerna. Ungefär två tredjedelar av museerna har ett ökat antal besökare. Den största ökningen står Statens museer för världskultur för med en ökning från 630 000 till 948 000 besökare. De två statliga museerna som haft de högsta besökstalen var även Statens maritima museer, med nästan 1 470 000 besökare, och med fler än 1 285 000 besökare. Regeringen har i de kulturpolitiska målen betonat kulturens stora betydelse för arbetet med att främja interkulturellt utbyte. Det är en central uppgift för kulturpolitiken att tillgodose allas rätt till kultur och att se till att kulturlivet präglas av mångfald. Museerna spelar en nyckelroll som arenor och stöd för det gemensamma samtalet och yttrandefriheten. Regeringen har bl.a. lyft fram Forum för levande historia (FLH) som en viktig resurs i arbetet med att främja interkulturellt utbyte, demokrati och mänskliga rättigheter i samhället. har FLH genomfört en studie av gymnasieungdomars intolerans. Myndigheten har vidare arbetat med att utveckla utställningar och pedagogiska metoder. Totalt deltog 20 446 elever i de pedagogiska verksamheterna kopplade till de två utställningarna i och de tre turnerande utställningar som FLH hade . Myndigheten fick kritik från () gällande 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 En revidering av utställningen genomfördes som baserade sig på en juridisk och verksamhetsmässig tolkning av JO:s kritik. Regeringen har även uppmärksammat behovet av ökad jämställdhet inom kulturområdet och behovet av en mer jämställd och balanserad representation inom utställningsområdet. Kulturinstitutionerna, inte minst museerna, är viktiga bärare och förmedlare av kunskap. De olika kulturella uttrycken bidrar till att skapa sammanhang och till att ge människor nya perspektiv på företeelser och skeenden i våra liv och vår omvärld. Museerna spelar en betydelsefull roll i utvecklingen av ett mer jämställt samhälle. Flera museer ingår i föreningen på museer, som tagit fram handlingsplaner eller genomfört fortbildningar i genusanalys för sin personalen. Arbetets museum är ett exempel där jämställdhet är ett prioriterat tema i verksamheten. Två forskningsprojekt med jämställdhetsfokus har bedrivits ; minnesinsamlingen Hushållsarbetet och vardagsliv och dokumentationsprojektet : Röster om amning normer och föreställningar om föräldraskap utifrån amning. Även har i betydande utsträckning integrerat ett jäm- ställdhets-, mångfalds- och barnperspektiv i sin verksamhet. Myndigheten har fått ett regeringsuppdrag (Ku2011/557/KA) att ta fram underlag och fortsätta utveckla metoder för en jämställd representation i samlingar och utställningar som ska kunna användas inom hela museisektorn. Det långsiktiga målet med satsningen är att öka museernas arbete med att belysa och ge nya perspektiv på sina samlingar och utställningar utifrån jämställdhetsaspekter. Det är angeläget att museerna arbetar långsiktigt med att jämställdhetsintegrera sin kärnverksamhet. I de kulturpolitiska målen betonas tillgänglighetsfrågor och att alla ska ha möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor. Museerna har en central och viktig roll i detta arbete. Det pågår ett angeläget arbete med att öka tillgängligheten på museerna i syfte att alla ska kunna ta del av vårt gemensamma kulturarv. Till exempel har med tagit fram en handlingsplan och har en anställd person som arbetar särskilt med frågor som rör tillgänglighet för funktionshindrade. har inventerat museets publika verksamhet. Med utgångspunkt i inventeringen beslutade museet 2010 om en policy för tillgänglighet för besökare och en handlingsplan med förslag på åtgärder för ökad tillgänglighet. Vidare har definierat begreppet tillgänglighet såväl i fysiska som i intellektuella termer. Målet är att tillgänglighetsarbetet ska vara en naturlig del av museets arbete och verksamhet med generella lösningar och integrerade insatser. Bedömningen är att institutionerna inom verksamhetsområdet har vidareutvecklat verksamheten och bibehållit det publika intresset. Regeringens prioritering av barns och ungas rätt till kultur har gett goda resultat inom verksamhetsområdet. Även regeringsuppdragen om samverkan med syfte att stärka museisektorn har haft god effekt. Museerna har visat att de är intressanta och relevanta samarbetspartners. En ökad samverkan inom museisektorn, men även mellan museisektorn och övriga delar av samhället, kan stärka och effektivisera verksamheten. Detta kan i sin tur förbättra förutsättningarna för ett bevarat, tillgängligt och utvecklat kulturarv. Vidare bedömer regeringen att museisektorns arbete inom mångfalds- och jämställdhetsområdet kommer att intensifieras och att museerna har en viktig roll att spela inom dessa områden. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 11.2 Antal besökare vid de centrala museerna 20082010 1 Uppgifterna avseende fördelningen mellan kvinnor och män är hämtade från rapporten och tillgänglighet för museer 2010 från . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 11.5.1 8:1 Centrala museer: Myndigheter 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 962 375 tkr prisnivå. 3Motsvarar 961 073 tkr prisnivå. 4Motsvarar 961 076 tkr prisnivå.. Anslaget används till förvaltningskostnader för de centrala museer som är myndigheter. Följande centrala museer omfattas: , med , , Statens museer för världskultur, Livrustkammaren och med Stiftelsen , Statens maritima museer, , samt . De specifika uppgifterna framgår av instruktionen för varje myndighet. Tabell 11.4 Sammanställning över medelsfördelningen till Centrala museer: Myndigheter Statens museer för världskultur Utöver den avgiftsfinansierade verksamheten vid och Cosmonova, som redovisas sär- skilt, uppgick de centrala museimyndigheternas avgiftsinkomster till ca