prop · GZ031d30 · 2011-09-20 00:00:00 — På arkivområdet bedrivs forskning och metodutveckling inom flera fält, bl.a. arkivpedagogik, standardisering, arkivredovisning och teknikutveckling för digitalisering. och folkminnen bedriver forskningsverksamhet i en rad olika projekt inom områden som språk, dialekt, folkminnen, ortnamn och personnamn. utgjorde forskning, utveckling och vetenskaplig bearbetning av institutets kostnader . Forsknings- och utvecklingsverksamheten vid har bedrivits enligt FoU- programmet för kulturmiljöområdet under 20062010. Programmet omfattar tre temaområden: Plats och tradition, Landskap med historia och Moderna kulturarv. har totalt 34 anslagsmottagare beviljats bidrag. har ett nytt FoUprogram för perioden 20122016 tagits fram. Det nya programmet innehåller sex forskningsteman och anslag kan sökas för forsknings- och utvecklingsprojekt, stöd till nätverk, seminarier och konferenser samt förstudier. Kulturinstitutionernas möjlighet att efterfråga, värdera och implementera forskning i sin verksamhet är grundläggande för deras förmåga att förmedla kunskap till samhällets olika aktörer och intressenter. Även om institutionerna generellt har ett gott nationellt samarbete med universitet och högskolor och flera av dem även internationellt, bedömer regeringen att det finns ett behov av att stärka samverkan mellan kulturområdet och relevanta forskningsdiscipliner. Ett gott exempel är Statens maritima museers samarbete med . Kvaliteten på kulturinstitutionernas forskning återspeglas bl.a. i resultatmått som belyser publicering, tilldelning av externa forskningsmedel erhållna i konkurrens, besök av gästforskare, samt externa utvärderingar, utmärkelser och andra slag av uppmärksamhet. Regeringen bedömer att institutionerna, som får medel via anslaget Forsknings- och utvecklingsarbete inom kulturområdet, överlag har en god forsknings- och utvecklingsverksamhet. Särskilt utmärkande är , som är en forskningsinstitution med professurer och doktorander, och där forskningen håller en internationellt sett hög kvalitet inom flera områden. Det kulturpolitiska målet om allas möjlighet att delta i kulturlivet ges ytterligare en dimension i ljuset av det folkhälsopolitiska målet om att öka människors delaktighet i samhällslivet. Regeringen tydliggör i propositionen En förnyad folkhälsopolitik (prop. 2007/08:110) att en stark utmaning för hela samhället är att se den potential som finns i att främja hälsa, och därmed förebygga sjukdom, genom ett samhälle som är rikt på goda sociala relationer, delaktighet och inflytande. Regeringen har gett i uppdrag att utveckla sin utåtriktade information om det pågående arbete inom området kultur och hälsa. Inom detta område har , förutom att ha medverkat i seminarier och konferenser, etablerat en webbplats för området där goda exempel och arbetsmetoder inom i synnerhet sjukvård och äldreomsorg har publicerats. och hälsa vid har beviljats medel från till en förstudie för forskarskola inom området kultur och hälsa. har beslutat om en ny strategi för sitt arbete med kultur och hälsa 20102012. Den innebär bl.a. att i samarbete med ska följa upp arbetet med kultur och hälsa, utveckla samarbetet med landsting och kommuner när det gäller kultur och hälsa inom sjukvården och äldreomsorgen och i dialog med huvudmän på nationell, regional och lokal nivå ta upp kultur och hälsa. Samverkan mellan kulturpolitiken och andra politikområden bidrar till att undanröja hinder för människors tillgång till kultur och gynnar därmed det nationella folkhälsoarbetet. Regeringen bör fortsätta arbetet med att sprida kunskap om kulturens positiva betydelse för människors hälsa och välbefinnande. Den information som tillhandahålls på ger ökad möjlighet för fler att ta del av kunskapsutvecklingen inom kultur och hälsa. och har genomfört försöksverksamhet inom ramen för projektet på recept. Av de rapporter som inkommit framgår att personerna som har deltagit har en mycket positiv upplevelse av satsningen och att de mår bättre efter insatsen, vilket är viktigt att notera. läns landsting betonar i sin utvärdering ett skifte av fokus från det sjuka till det friska vilket bedöms ge gynnsamma förutsättningar för rehabilitering. Däremot ger studierna inga belägg för ett direkt samband mellan denna typ av insatser och en minskad eller förkortad sjukfrånvaro. För att bedöma sådana effekter krävs en mer djupgående utvärdering av resultaten. Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 politiken finns fyra delmål som handlar om en jämn fördelning av makt och inflytande, ekonomisk jämställdhet, en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet samt att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Regeringens huvudsakliga strategi för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen är jämställdhetsintegrering. Samtliga myndigheter inom kulturområdet ska integrera ett jämställdhetsperspektiv i sina verksamheter, vilket framgår av myndigheternas instruktioner. gjordes en utvärdering av de som avsattes till Delegationen för fördelning av statsbidrag till kvinnors organisering och jämställdhetsprojekt 2009 (fördelades stödet av ). Medlen har fördelats till jämställdhetsprojekt som genomförts av organisationer inom kultursektorn. Bidragen har, enligt rapporten Vad hände sen? (2010:5), dels gett upphov till nya verksamheter av hög kvalitet, dels stärkt organisationernas motivation. Externa effekter är svåra att koppla uteslutande till bidragen, men rapporten talar om effektivare påverkansarbete och en större medvetenhet hos målgrupperna. publicerade 2010 rapporten ur ett jämställdhetsperspektiv. (Se vidare avsnitt 8.4) Ytterligare resultat av arbetet med jämställdhetsintegrering redovisas under respektive avsnitt. Könsfördelningen inom scenkonstområdet har på många håll blivit jämnare. Inom musikområdet avviker dock fördelningen av kvinnor och män fortfarande från ambitionen om en jämn könsfördelning. Det gäller t.ex. inom vissa musikgenrer och bland komponister. Regeringen satsar därför ytterligare på jämställdhet inom kulturområdet 2014. Uppdrag har getts till att i samverkan med och stödja projekt i syfte att främja ökad jämställdhet inom musiklivet (dnr Ku2011/1026/KV). Vidare har uppdrag lämnats till för att ta fram underlag och utveckla metoder för en mer jämställd representation i samlingar och utställningar (dnr Ku2011/557/KA) samt till 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Stiftelsen för att fortsätta stödja unga kvinnors filmskapande (dnr Ku2011/558/MFI). Den övergripande strategin för regeringens politik på området är att ett funktionshindersperspektiv ska integreras i verksamheten. Samtliga statliga institutioner inom område ska informera om hur tillgängligheten är och vilka hinder som finns för den som vill besöka institutionen eller ta del av dess verksamhet. Inriktningsmålen inom Kultur, medier och idrott är följande (skr. 2009/10:166): -Möjligheten för personer med funktionsnedsättning att delta i kulturlivet ska förbättras. -Funktionshindersperspektivet ska vara integrerat i den ordinarie bidragsgivningen inom kulturområdet och idrottsområdet. arrangera mötesplatser för kunskaps- och erfarenhetsutbyte där teoretiska modeller omsätts i praktiken är en central del av det fortsatta arbetet med att utveckla tillgänglighet till museerna. Regeringens arbete med strategin för digitalisering, elektronisk tillgång och digitalt bevarande av kulturarvet fortsatte . Regeringens satsning Skapande skola har bl.a. möjliggjort en ökad delaktighet i kulturlivet för elever i särskolan. och har tagit fram underlag till en strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011 2016. Regeringen ställer i sändningstillstånden för , och krav på att företagen ska beakta behoven hos personer med funktionsnedsättning. I sändningstillstånden för perioden 20102013 har målen skärpts bl.a. när det gäller textning av tv-program. Målet på lång sikt är att hela utbudet från alla tre programföretagen görs tillgängligt för alla medborgare. En ny radio- och tv-lag (2010:696) trädde i -Medietjänster och film ska i högre utkraft . sträckning utformas på ett sätt som gör dem tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Tillgängligheten inom scenkonsten har fortsatt uppmärksammats genom den s.k. Norrlandsdeklarationen. Deklarationen är ett gemensamt upprop om norrländsk samverkan för ökad tillgänglighet till scenkonsten för personer med funktionsnedsättning. Initiativet togs av Scenkonstbolaget i samt teaterföreningarna och handikappföreningarna i norr. Deklarationen uppmanar chefer och ledningar inom scenkonstområdet att ta ett ökat ansvar för att förbättra tillgängligheten till information, lokaler och verksamheter för personer med funktionsnedsättning. Inom museiområdet finns ett nätverk för tillgänglighetsansvariga vid de olika museerna. Nätverket drivs bl.a. i samarbete med Handisam och syftet är att de deltagande organisationerna ska kunna stödja varandra genom kunskaps- och erfarenhetsutbyten för att sprida goda exempel. Som ett led i detta arbete publicerades dokumentationen Tillgänglighet i utställningar. I denna lyftes både teoretiska och praktiska förhållningssätt fram. kraven på leverantörer av medietjänster har höjts när det gäller tillgängliggörandet av program för personer med funktionsnedsättning. Talboks- och , och fick ett uppdrag från regeringen att utreda den framtida taltidningsverksamheten. De förslag som lämnats bereds i . På regeringens uppdrag fördelar Stiftelsen stöd till film och video för syntolkning och textning på svenskt språk, vilket har lett till en ökad tillgänglighet till svensk film för synskadade, hörselskadade och döva. Regeringen har uppdragit åt och att genomföra ett projekt som syftar till att utreda och utveckla förutsättningarna för en ökad tillgänglighet till svensk film på digitala biografer för personer med funktionsnedsättning, främst synskadade. Målet med statens stöd till idrotten är att ge möjligheter för flickor och pojkar, kvinnor och män att motionera och idrotta för att främja en god folkhälsa, att stödja en fri och självständig idrottsrörelse samt att ge flickor och pojkar, kvinnor och män positiva upplevelser av idrott Statsbidraget utgår bl.a. som organisationsbidrag till och . Stöd ges även inom ramen för det statliga lokala aktivitetsstödet för barn- och ungdomsverksamhet och av medel från den särskilda satsningen Idrottslyftet. Ytterligare resultat av arbetet med funktionshinderspolitiken redovisas under respektive avsnitt. Regeringen bedömer att utvecklingen har gått framåt, men att det finns ytterligare möjligheter och behov av att öka tillgängligheten och delaktigheten inom kulturområdet. Bland de yrkesverksamma teater- och dansgrupperna finns allt fler exempel på uppsättningar där skådespelare med funktionsnedsättningar agerar. Inom musei och biblioteksområdet pågår ett kontinuerligt arbete med att anpassa lokaler, tillgängliggöra information i alternativa former samt arbeta med ny teknik. De tekniska framstegen påverkar kulturlivet på olika sätt och har fört med sig helt nya möjligheter när det gäller att öka tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning. Det är viktigt att kulturlivets aktörer samverkar, använder och vidareutvecklar dessa möjligheter. Tillgänglighetsperspektivet bör finnas med från början när verksamhet, information och lokaler planeras. På film- och medieområdet ger den tekniska utvecklingen tillsammans med regeringens initiativ stora möjligheter att öka tillgängligheten. Förutsättningarna kan ytterligare förbättras genom ökad samverkan mellan olika aktörer. är en viktig aktör för att genomföra den nationella kulturpolitiken. uppdrag är bl.a. att dels utforma insatser för att driva på utvecklingen inom olika kulturområden, dels fördela bidrag. Det är viktigt att Statens kulturråds verksamhet är utformad så att den kan bidra till att 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 uppfylla de nationella kulturpolitiska målen. har en rad omvärldsförändringar skett som påverkar framtida verksamhet. Bland annat har Myndigheten för kulturanalys och inrättats och en ny modell för fördelning av vissa statliga stöd till regional kulturverksamhet införts. Statskontoret har genomfört en s.k. myndighetsanalys av . Statskontorets analys visar bl.a. på behov av att vidareutveckla styrningen av myndigheten. Flexibiliteten i bidragsgivningen bör öka och roll inom ramen för kultursamverkansmodellen bör tydliggöras, bedömer Statskontoret. Vidare framhålls att i ökad grad bör belysa uppnådda effekter och resultat. Statskontoret anser även att rollfördelningen mellan Myndigheten för kulturanalys och bör tydliggöras. Regeringen avser att vidareutveckla styrningen av . Detta arbete kommer att ske mot bakgrund av de förändringar som skett inom kulturområdet. 4.4.10Regional fördelning av statens stöd till kultur och övrig finansiering av kultur fördelade 2010 till ett brett utbud av kulturverksamheter i landet. av bidragsgivningen har en tydlig regional fördelning. Den största delen av den totala bidragsgivningen avser scenkonstområdet som tilldelades dryga . Konstmuseer och utställningar tilldelades ca och litteratur och biblioteksområdet ca . Bidragsgivningen till konstområdesövergripande verksamheter uppgick till ca . har även regeringens uppdrag att kartlägga och analysera det regionala utfallet av andra statliga myndigheters och institutioners bidragsgivning. har i rapporten regionalt, Kulturen i siffror 2011:1 redovisat utfallet 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Rapporten visar bl.a. hur och vissa andra statliga myndigheters och institutioners bidragsgivning fördelats per län respektive per invånare i länen. , och län får mest bidrag i kronor räknat. Däremot är det och glesbefolkade län såsom , och som 2010 tilldelas högst bidrag per invånare. Utfallet framgår av tabell 4.2 nedan. I rapporten regionalt framgår vidare att den totala statliga insatsen på kulturområdet ligger på en svagt ökande nivå. Den svenska kulturbudgeten har inte drabbats av nedskärningar så som har varit fallet i en rad europeiska länder till följd av den senaste finanskrisen. Staten satsade 2009 ca på kultur, landstingen sat- miljarder och kommunerna ca Landstingen är den part som ökat sin finansiering mest . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 4.2 Totala statliga medel för regional kulturverksamhet 20082010, tusental kronor samt kronor per invånare1 1 Tabellen inkluderar både regionala bidrag och regional verksamhet omräknad i faktiska belopp som fördelats av , Allmänna Arvsfonden, , Stiftelsen , , , , , , Stiftelsen , Arbetets museum, Dansnät , Kungliga , Forum för levande historia, och folkminnen, Rikskonserter, , , , Talboks- och och . I 2009 och belopp ingår , Dansnät , Kungliga , Arbetets museum, Forum för levande historia och delar av förvaltningsanslag. Dessa institutioner har inte tidigare redovisat regional verksamhet omräknat i faktiska belopp. , och härleder totala kostnader för verksamheten till . När dessa inkluderas i redovisningen uppgår medelsförbrukningen omräknat i faktiska belopp 2010 till per invånare i . Ett tiotal institutioner redovisar ingen regional kostnadsfördelning och ingår inte i redovisningen ovan. Dessa institutioners verksamhet tillsammans med , och verksamhet motsvarar ca . Den regionala fördelningen av statliga medel är tämligen stabil . Utfallet av den statliga regionala fördelningen av bidragsmedlen beror även på hur mycket medel som landsting och kommuner satsar på kulturområdet. I och med att kultursamverkansmodellen införs i flertalet län kommer landstingen att i ökad grad få inflytande över och ansvar för hur vissa statliga bidrag fördelas. Det är angeläget att landstingens ökade ansvar bidrar till att de nationella kulturpolitiska målen uppfylls. 4.4.11Redovisning av vissa kulturinstitutioners hyror Regeringen lämnar i tabell 4.3 en redovisning av kulturinstitutionernas hyreskostnader. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 4.3 Hyreskostnader m.m. för vissa kulturinstitutioner under 20082010 Hyreskostnad inkl. uppvärmning och och el, andel av anslag/bidrag -0,5 -8,4 -0,2 -7,0 -0,7 -0,3 -4,5 -0,1 -1,4 -8,3 -2,6 -3,5 -37,5 -0,9 1Anslaget har i tabellen minskats med som avser ett tillskott för bidragsgivning till försvarshistoriska museiverksamheter. 2Till och med 2009 ingick i . Stiftelsen inordnades i Statens musiksamlingar, vilket förklarar minskningen av hyreskostnaden för 2010 och motsvarande ökning för Statens musiksamlingar. 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 48 305 tkr prisnivå. 3Motsvarar 45 242 tkr prisnivå. 4Motsvarar 45 242 tkr prisnivå. Anslaget används för Statens kulturråds förvaltningskostnader. är central förvaltningsmyndighet inom kulturområdet. handlägger ärenden som rör statliga bidrag för kulturell verksamhet och andra statliga åtgärder. Budget för avgiftsbelagd verksamhet hanterar verksamheten med statliga utställningsgarantier. Verksamheten finansieras med avgifter och eventuella överskott redovisas på inkomstsidan i statens budget under inkomsttitel Expeditions- och ansökningsavgifter. Tabell 4.5 Statliga utställningsgarantier 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 4.6 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas () till följd av beräknande samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. tillförs ytterligare 2012 och i samband med införandet av kultursamverkansmodellen, vilket aviserades i budgetpropositionen . Från anslaget omprioriteras till för att finansiera för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande av kulturarvet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 1:1 . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till , respektive . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 4.5.21:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 207 794 tkr prisnivå. 3Motsvarar 211 991 tkr prisnivå. 4Motsvarar 208 992 tkr prisnivå. Anslaget används för bidrag till en rad skilda ändamål på kulturområdet. Anslaget får belastas med vissa kostnader för administration och genomförande av verksamheten. Tabell 4.8 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas () till följd av beräknande samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Anslaget ökar med 2012-2014 för insatser som syftar till att stärka bokens ställning och mångfalden på bokmarknaden. För att främja ökat internationellt kulturutbyte samt internationella och interkulturella insatser, däribland verksamhet som initieras och genomförs av de kulturråd som har utsända runt om i världen tillförs anslaget . Denna verksamhet bör bl.a. fokusera på scenkonstens roll i det internationella utbytet. Till följd av att den treåriga satsningen på centrumbildningarna upphör minskar anslaget med . Anslaget minskas med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete . , 2014 och 2015 till 211 822 000 respektive 220 655 000 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 151 624 tkr prisnivå. 3Motsvarar 151 464 tkr prisnivå. 4Motsvarar 151 464 tkr prisnivå. Anslaget används för den långsiktiga satsningen för barn i , kallad Skapande skola. Satsningen innebär att skolans kunskapsmål och kulturpolitikens mål om barns och ungdomars rätt till professionell kultur och till eget skapande sammanfaller. Anslaget får belastas med vissa kostnader för administration och genomförande av verksamheten. Tabell 4.10 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:3 Skapande skola Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas () till följd av beräknande samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 1:3 Skapande skola . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till , respektive . 4.5.41:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 36 315 tkr prisnivå. 3Motsvarar 36 262 tkr prisnivå. 4Motsvarar 36 262 tkr prisnivå. Anslaget används för att finansiera forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet. Medlen används för projekt inom , och 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 och folkminnens ansvarsområden. Vidare beräknas under anslaget del av kostnaderna för grundforskning inom naturvetenskap vid . Anslaget används även för projekt inom samtliga centrala museers ansvarsområden. Anslaget får belastas med vissa kostnader för administration och genomförande av verksamheten. Tabell 4.12 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas () till följd av beräknande samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till , respektive . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 4.5.51:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 1:5 Stöd till ickestatliga kulturlokaler besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och 2014. 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet.