prop · GZ031d20 · 2011-09-20 00:00:00 — När det gäller bosättningen av personer som beviljats uppehållstillstånd har tiden från beslut till bosättning också varit relativt stabil. Sedan etableringsreformens införande har dock tiden från beslut om uppehållstillstånd till bosättning tenderat att bli längre . Det är därför viktigt att fortsatt följa utvecklingen inom bosättningsarbetet. Den förstärkning som har gjorts av återvändandearbete har medverkat till att fler personer återvände självmant 2010 jämfört . , och Kriminalvården (avseende transporttjänsten) fick därutöver och 2010 regeringens uppdrag att samråda och samverka i syfte att öka effektiviteten i arbetet med att verkställa avvisnings- och utvisningsbeslut, samt att vidta de åtgärder som krävs för att öka antalet avvisningar och utvisningar. Det fördjupade samarbetet mellan berörda myndigheter har också börjat ge goda resultat. är det dock många som inte återvänder trots lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning och är en sjättedel av de inskrivna personerna i mottagande sådana personer som inte bedöms återvända utan tvång. Polisen har därför fått ansvaret att genomföra avvisningarna. Det är viktigt att effektiviteten i återvändandearbetet ökar ytterligare och att samarbetet mellan berörda myndigheter fortsätter och fördjupas ytterligare. Behovet av att prioritera 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Att de personer som efter en prövning bedöms sakna behov av skydd eller uppehållstillstånd på annan grund, återvänder till sina hemländer, har inte bara betydelse för vistelsetiderna utan även för att asylsystem ska vara långsiktigt hållbart. De åtgärder som har vidtagits för att öka antalet platser i kommunerna för mottagande av ensamkommande barn har varit verkningsfulla men det råder fortfarande stor platsbrist, främst på grund av att antalet asylsökande ensamkommande barn är fortsatt högt. Det är angeläget att och länsstyrelserna fortsätter och fördjupar sitt samarbete för att få till stånd fler platser i kommunerna, inte minst utifrån de senaste årens utgiftsutveckling. En snabb och ordnad anvisning i en kommun ger de ensamkommande barnen bättre förutsättningar för utbildning, eventuellt arbete och förbättrad livssituation i stort. Regeringens mål är att säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik som värnar asylrätten och som inom ramen för den reglerade invandringen underlättar rörlighet över gränser, främjar arbetskraftsinvandring, tillvaratar och beaktar migrationens utvecklingseffekter samt fördjupar det europeiska och internationella samarbetet. ska ha en human asylpolitik och vara en för den som flyr undan förföljelse och förtryck. Särskild hänsyn ska tas till barns bästa. erbjuder skydd i större utsträckning än vad internationella överenskommelser kräver. Denna politik har ett starkt stöd i . är ett land som har en tradition av öppenhet mot omvärlden. Nya influenser har berikat kulturellt, ekonomiskt och kunskapsmässigt under alla tider och gör bättre. Utifrån den målsättningen och i strävan efter en human migrationspolitik har regeringen och de gröna träffat en ramöverenskommelse i migrationsfrågor. Överenskommelsen om ett gemensamt ansvarstagande för den samlade asyl- och migrationspolitiken omfattar fyra huvudpunkter: värna asylrätten, underlätta arbetskraftsinvandring och rörlighet över gränserna, tillvarata och beakta migrationens utvecklingseffekter samt att fördjupa det europeiska och internationella samarbetet. Den preliminära bedömningen, som är förknippad med stor osäkerhet, är att de aktuella förslagen i överenskommelsen kan medföra kostnader på . Bedömningen ska inte ses som en reformram utan ambitionen är, som alltid, att genomföra de aktuella förslagen på ett kostnadseffektivt sätt. Den exakta budgetramen kan fastställas först efter att utredningar och fullständig budgetberedning är genomförd. I den fortsatta hanteringen ska de samlade effekterna beaktas. Valet av alternativ för genomförandet av en viss del av överenskommelsen kan komma att påverka det resterande utrymmet för att genomföra övriga delar av överenskommelsen om migrationspolitiken. fortsätter att vara ett av de länder i som ger flest människor skydd undan förföljelse. tar också ett stort ansvar för att i samarbete med () ge skydd, genom vidarebosättning, till personer som befinner sig på flykt utanför sitt hemland och som inte har tillgång till varaktigt skydd. Regeringen verkar för att fler EU-medlemsstater, i likhet med , ska erbjuda vidarebosättning. Målet är att ett europeiskt vidarebosättningssystem ska utgöra en del av det framtida gemensamma asylsystemet. Regeringen verkar för en gemensam asylpolitik inom EU. Den övergripande målsättningen är att asylpolitiken inom EU ska vara human, rättssäker och effektiv. En grundläggande del i arbetet är att ytterligare harmonisera EU:s asylpolitik och att medlemsstaterna ska dela på ansvaret att erbjuda skydd. Ett framtida gemensamt asylsystem måste vara grundat på en gemensam lagstiftning med ett mer likvärdigt skydd inom EU. Enskilda medlemsstater ska inte förhindras att ha en i förhållande till den enskilde mer generös inställning än den som EU, som helhet, har. Arbetet med det gemensamma europeiska asylsystemet är mycket viktigt och kommer att intensifieras ytterligare . ska även bidra till utvecklingen av stöd till flyktingmottagande i regioner utanför EU. Det civila samhällets organisationer gör betydelsefulla insatser på området och därför är det viktigt att det även fortsättningsvis finns ett gott samarbete mellan och dessa organisationer. Snabbare asylprocess för den enskilde har genom förbättrade arbetsmetoder inom asylprövningen kraftigt kunna förkorta handläggningstiderna i första instans, med bibehållen kvalitet. För att de förkortade handläggningstiderna ska kunna få full effekt och därmed leda till att vistelsetider inom mottagandet blir kortare, måste samtliga steg i asylprocessen fungera effektivt och med hög kvalitet. Det ställer stora krav på kapaciteten hos involverade myndigheter och domstolar, såsom migrationsdomstolarna, Arbetsförmedlingen, polismyndigheterna och Kriminalvården (avseende transporttjänsten), att minska egna ledtider men också att samverka för att gemensamt bidra till en asylprocess i balans. Regeringen förutsätter att berörda myndigheter och domstolar med uppgifter inom asylprocessen fortsätter att utveckla arbetet med att förkorta handläggningstiderna. Regeringen avser även att vidareutveckla styrningen av och kommer särskilt att följa de projekt som myndigheten har initierat inom prognos- och analysverksamheten liksom inom asylområdet samt utvecklingsarbetet i övrigt. För att asylsystemet ska vara långsiktigt hållbart, är det viktigt att en rättssäker asylprocess har ett tydligt slut. De personer som beviljas uppehållstillstånd ska så snabbt som möjligt kunna påbörja etableringsprocessen i medan de personer som fått ett slutligt avvisnings- eller utvisningsbeslut är skyldiga att lämna landet. Andelen inskrivna personer i mottagande med lagakraftvunna avlägsnandebeslut ökar och uppgick . Det är väsentligt att ytterligare åtgärder vidtas för att stärka återvändandeverksamheten. Ansvariga myndigheter, d.v.s. , polisen och Kriminalvården (avseende transporttjänsten), har fått i uppdrag av regeringen att samverka och effektivisera återvändandearbetet, i syfte att öka antalet personer som återvänder. Myndigheterna avser att implementera de arbetsmetoder som utvecklas inom det så kallade (rättssäkert och effektivt verkställighetsarbete) i förvaltningsprocess- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 enheter, i samtliga polismyndigheter och i Kriminalvården (avseende transporttjänstens) verksamhet som rör verkställighet av avvisnings- eller utvisningsbeslut. I syfte att underlätta ett återvändande under värdiga villkor och öka det självmana återvändandet förlängs möjligheten för personer med lagakraftvunna avvisnings- eller utvisningsbeslut att ansöka om ekonomiskt återetableringsstöd . planeras EU:s återvändandedirektiv att genomföras vilket antas innebära att personer med lagakraftvunna avvisnings- eller utvisningsbeslut återvänder självmant i större utsträckning än . Vidare är det viktigt att följa upp hur , Arbetsförmedlingen och länsstyrelserna samverkar och samordnar sina verksamheter i fråga om bosättning för vissa personer som beviljas uppehållstillstånd, i syfte att uppnå en effektiv etableringsprocess och förkorta vistelsetiderna. har lämnat sitt slutbetänkande Förvar (SOU 2011:17) till regeringen. Betänkandet har remissbehandlats och bereds . Praxisändringar som påverkar möjligheten till anhöriginvandring Praxisändringar vad gäller styrkt identitet i ärenden om anhöriginvandring har fått stora konsekvenser för bl.a. barnfamiljer. Med utgångspunkt i principen om barnets bästa och rätten till familjeåterförening, ska åtgärder vidtas för att 2012 lösa problematiken med krav på fastställd identitet och godkänt pass i familjeåterföreningsfall. Denna åtgärd finns med i överenskommelsen om migrationspolitiken. Mottagandet av ensamkommande barn Antalet ensamkommande barn som söker asyl har successivt ökat. Trots de insatser som har gjorts finns det fortfarande ett stort behov av fler boendeplatser i kommunerna för mottagande både av asylsökande ensamkommande barn och av ensamkommande barn som har beviljats uppehållstillstånd. Regeringen har också genomfört en översyn av ersättningssystemet för mottagande av ensamkommande barn, i syfte att göra ersättningssystemet mer förutsägbart för kommunerna och hållbart . Vidare har regeringen tillsatt en utredning om utvidgade 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 möjligheter för att anvisa asylsökande ensamkommande barn till kommuner även i fall där mottagande saknas. Utgångspunkten är dock att mottagandet av ensamkommande barn, även fortsättningsvis, i första hand ska bygga på frivilliga överenskommelser. ska verka för att ett välfungerande mottagande sker i hemlandet för de ensamkommande barn som ska återvända enligt ett lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning. Återvändandet ska ske med beaktande av och ta hänsyn till att barnet ska behandlas med humanitet, respekt och värdighet. genomförs flera författningsändringar med anledning av EU:s viseringskodex. På EU-nivå fortsätter arbetet med harmoniseringen av viseringspolitiken. Detta ger möjlighet till förbättrad service för viseringssökande och öppnare gränser. ska invandring av personer som inte har rätt att vistas i landet motarbetas. Översynen av vilka tredjelandsmedborgare som ska vara viseringsfria respektive skyldiga att inneha visering vid inresa i Schengenområdet samt avtal med länder om viseringsförenklingar, utgör en viktig del i EU:s gemensamma politik. Det är positivt att människor vill flytta till för att arbeta och bo här. Det ger enskilda möjlighet att förverkliga sina drömmar och förutsättningar att utveckla den svenska välfärden. De nya reglerna för arbetskraftsinvandring som gäller och som ger människor större möjlighet att komma till för att arbeta är en mycket betydelsefull reform. regler för arbetskraftsinvandring är effektiva och flexibla, vilket underlättar för arbetsgivare att rekrytera arbetskraft från länder utanför EES-området och för tredjelandsmedborgare att arbeta i . För att bl.a. motverka utnyttjande av arbetstagare från tredjeland kommer, i enlighet med EU:s sanktionsdirektiv, högre krav, bl.a. i form av vissa kontroll- och underrättelseskyldigheter, att ställas på arbetsgivare vid anställning av tredjelandsmedborgare samt nya sanktioner träffa den som anställer en sådan medborgare som inte har rätt att vistas i . migration och utveckling har i sitt slutbetänkande (SOU 2011:28) Cirkulär migration och utveckling förslag och framåtblick, lämnat ett flertal förslag som berör området och bedöms kunna påverka förutsättningar för såväl arbetskrafts-, som studerandeinvandring på ett positivt sätt. Betänkandet är föremål för behandling inom . Regeringens mål är att genom en ökad samstämmighet mellan migration och utveckling förstärka de positiva och minska de negativa utvecklingseffekterna av migration. Som ett led i det arbetet kommer att vara ordförande för det Globala Forumet för migration och utveckling (GFMD) 20132014 samt stå värd för . GFMD är det enda globala forumet för mellanstatlig dialog om migration och utveckling. Denna åtgärd finns med i överenskommelsen om migrationspolitiken. 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 2 273 730 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 174 356 tkr prisnivå. 4Motsvarar 2 133 995 tkr prisnivå. Anslaget används för kostnader för personal och lokaler, exklusive bostäder för asylsökande, samt övriga förvaltningskostnader. Anslaget används för samtliga kostnader för handläggning och prövning av ärenden, förvaltningskostnader förknippande med mottagande av asylsökande, genomförandet av organiserad sysselsättning, förvarsverksamhet samt myndighetens upp- gifter vid överprövning av utlänningsärenden i domstol. uppdrag och verksamhet är kopplat till en omvärld som kännetecknas av osäkerhet och föränderlighet. Antalet asylsökande är inte utan varierar ofta avsevärt mellan månader och år och nivåerna är svåra att prognostisera. Även antalet inkommande ärenden av andra slag varierar , liksom antalet inskrivna i mottagande. Prövningen av asylärenden bör ske skyndsamt, både för individens bästa och för att undvika framför allt onödiga mottagandekostnader. Verksamheten är kunskapsintensiv. Kostnaderna för rekrytering och avveckling är därför relativt höga. Vid nyrekrytering tillkommer kostnader för utbildning och det tar innan en handläggare inom asylprövningen uppnått full kapacitet. För att uppnå kostnadseffektivitet och god kvalitet är det viktigt att befintlig arbetskraft vid varje givet tillfälle kan användas där behoven är störst inom organisationen. behöver utveckla organisationen och arbetssättet ytterligare för att öka förmågan att använda personalen på ett mer flexibelt sätt och på så sätt minska kostnaderna för rekrytering och avveckling i samband med upp- och nedgångar. Mot bakgrund av svårigheten att prognostisera antalet asylsökande och för att öka möjligheten för att planera verksamheten mer långsiktigt bör dimensioneringen av anslaget utgå ifrån ett intervall av nya asylsökande, snarare än från en statisk nivå. Vid högre nivåer av asylsökande inom intervallet stödjer andra delar av organisationen asylprövningen. Vid lägre nivåer av antalet asylsökande inom intervallet kan denna kapacitet användas till att arbeta ned ärendebalanser inom andra kategorier av ansökningar som inte har kunnat avgöras vid högre nivåer av antalet asylsökande. Sammantaget möjliggör dessa förändringar i arbetssätt och resurstilldelning en kostnadseffektiv användning av statens resurser. Antalet asylsökande bedöms bli fler än vad som prognostiserades i samband med budgetpropositionen . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 höver ha en kapacitet att handlägga mellan 26 000 och 32 000 nya asylansökningar . Även antalet ansökningar om uppehållstillstånd av andra skäl bedöms öka. Därtill behöver avgöra en mängd äldre ärenden som rör ansökningar om asyl, uppehållstillstånd på grund av anknytning eller svenskt medborgarskap. Antalet inskrivna personer i mottagande bedöms också bli högre 20122015 i förhållande till vad anslaget dimensionerades för i samband med budgetpropositionen . Med anledning av uppföljningen av EU:s rörlighetsdirektiv, som bl.a. bedöms medföra Anslaget beräknas ökas med 2013, 2014 och 2015. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 2 anvisas under anslaget 1:1 . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till 2 319 691 000, 2 264 518 000 respektive 2 . Anslaget har för perioden 20122015 beräknats enligt följande: Tabell 2.39 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 2.7.21:2 Ersättningar och bostadskostnader 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för att finansiera stöd till asylsökande m.fl. samt ersättningar till kommuner och landsting. Exempel på stöd är dagersättning, särskilda bidrag, boende och återetableringsstöd i samband med självmant återvändande. Ersättningar betalas ut till kommuner och landsting för i första hand hälso- och sjukvård, skolgång och omsorg till asylsökande m.fl. Kostnaderna under anslaget styrs främst av antalet asylsökande och de sökandes vistelsetider i mottagandet. Utgifterna för ensamkommande barn utgör en väsentligt högre andel av anslaget än vad ensamkommande barn utgör av antalet inskrivna. Hur många personer som söker asyl i styrs av en mängd svårbedömda och föränderliga omvärldsfaktorer. Exempel på faktorer som påverkar vistelsetiderna är handläggningstiderna hos berörda myndigheter och domstolar, tiden till kommunmottagande efter beslut om uppehållstillstånd alternativt tiden från det att ett avvisnings- eller utvisningsbeslut har vunnit laga kraft till utresa. Ändringar i förutsättningar vad gäller praxis, nationella och internationella regelverk kan också påverka antalet asylsökande och vistelsetiderna. Handläggningstiderna hos för prövning av asylärenden har förkortats i genomsnitt. Trots det antas inte antalet inskrivna personer i mottagandet minska i den takt som antogs i samband med beräkningar som låg till grund för budget- Detta dels eftersom antalet asylsökande 2010 blev högre än tidigare bedömt, dels eftersom antalet asylsökande prognostiseras bli högre jämfört vad som antogs i samband med budgetpropositionen . En annan viktig orsak är att antalet personer med lagakraftvunna beslut om avvisning och utvisning ökar. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 3 anvisas under anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader . , 2014 och 2015 3 743 878 000, 3 743 878 000, 3 743 878 000 Anslaget har för perioden 20122015 beräknats enligt följande: Tabell 2.41 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:2 Ersättningar och bostadskostnader Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för att finansiera organiserad överföring av flyktingar m.fl. och ersättning till de kommuner som tar emot dessa personer samt bidrag till vissa hjälpinsatser för flyktingar utanför . Bidrag till utlänningars resor från för bosättning i annat land och bidrag till flyktingar för kostnader för anhörigas resor till finansieras också från detta anslag. Även statsbidrag till den efterforskningsverksamhet som enligt avtal bedrivs av Svenska Röda Korset bekostas av anslaget. Dessutom finansieras internationell samverkan inom ramen för flykting- och migrationspolitiken m.m. samt vissa studier och analyser inom det migrationspolitiska området. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 Migrationspolitiska åtgärder . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till 438 957 000, 450 217 000 respektive . Anslaget har för perioden 20122015 beräknats enligt följande: Tabell 2.43 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:3 Migrationspolitiska åtgärder Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 2.7.41:4 Domstolsprövning i utlänningsärenden 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 534 266 tkr prisnivå. 3Motsvarar 504 993 tkr prisnivå. 4Motsvarar 504 993 tkr prisnivå. Anslaget används för migrationsdomstolarnas och Migrationsöverdomstolens förvaltningskostnader hänförliga till överprövning av utlännings- och medborgarskapsärenden. Från anslaget finansieras även Högsta förvaltningsdomstolens handläggning av resningsansökningar av utlännings- och medborgarskapsärenden. Jämfört med budgetpropositionen bedöms migrationsdomstolarna behöva avgöra fler asylmål än vad anslaget är dimensionerat för . Anslaget beräknas därför öka med 2013. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 Domstolsprövning i utlänningsärenden . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till 544 544 000, 525 470 000 respektive . Anslaget har för perioden 20112014 beräknats enligt följande: 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 2.45 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:4 Domstolsprövning i utlänningsärenden Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 2.7.51:5 Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för migrationsdomstolarnas, Migrationsöverdomstolens och Högsta förvaltningsdomstolens kostnader för nämndemän och sakkunniga som anlitas i utlänningsmål samt de klagandes resor till förhandlingar i sådana mål. Vidare finansieras från anslaget ersättning till offentligt biträde i utlänningsärenden enligt utlänningslagen (2005:716), till tredje man i utlänningsärenden enligt lagen (1996:1620) om offentligt biträde, till tolkar i utlänningsärenden, samt ärenden enligt lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap och för översättningar i utlänningsärenden. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:5 Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till 158 800 000, 158 800 000 respektive . Anslaget har för perioden 20122015 beräknats enligt följande: Tabell 2.47 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:5 Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2.7.61:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för kostnader för offentligt biträde och tolk i utlänningsärenden enligt utlänningslagen (2005:716) eller lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till 200 255 000, 200 225 000 respektive . Anslaget har för perioden 20122015 beräknats enligt följande: Tabell 2.49 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2.7.71:7 Utresor för avvisade och utvisade 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition.