prop · GZ031d37 · 2011-09-20 00:00:00 — Utdelning och kapitalvinst på andelar i oäkta bostadsrättsföreningar Andelar i oäkta bostadsrättsföreningar omfattas av lättnadsreglerna till och med utgången av . Lättnadsreglerna motsvarar de regler i 43 kap. inkomstskattelagen som gällde för utdelning och kapitalvinst på andelar i onoterade bolag före . Lättnadsreglerna medför en skattelättnad. av statslåneräntan multiplicerat med ett speciellt definierat underlag (i princip omkostnadsbeloppet för bostadsrätten) undantas från beskattning i inkomstslaget kapital. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. Ersättning för skiljemannauppdrag ingår inte i underlaget för socialavgifter om parterna är av utländsk nationalitet enligt 2 kap. 20 § socialavgiftslagen (2000:980). Skatteutgiften avser särskild löneskatt. Nedsatta socialavgifter för egenföretagare som fyllt och är födda eller senare För egenföretagare som vid utgången av taxeringsåret har fyllt och är födda eller senare, dvs. de som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet, ska enbart ålderspensionsavgiften betalas (3 kap. 15 § socialavgiftslagen). Skatteutgiften avser särskild löneskatt. Inga socialavgifter för egenföretagare som är födda eller tidigare För egenföretagare som är födda eller tidigare, dvs. de som omfattas av det gamla ålderspensionssystemet, ska inga socialavgifter betalas (övergångsbestämmelse 5 i socialavgiftslagen). Skatteutgiften avser särskild löneskatt. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Nedsatta socialavgifter för anställda som fyllt och är födda eller senare För anställda som vid årets ingång har fyllt och är födda eller senare, dvs. de som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet ska enbart ålderspensionsavgiften betalas (2 kap. 27 § socialavgiftslagen). Skatteutgiften avser särskild löneskatt. Inga socialavgifter för anställda som är födda eller tidigare För anställda som är födda eller tidigare, dvs. de som omfattas av det gamla ålderspensionssystemet, ska inga socialavgifter betalas (övergångsbestämmelse 5 i socialavgiftslagen). Skatteutgiften avser särskild löneskatt. Av 7 kap. 1 § mervärdesskattelagen (1994:200) ML följer att mervärdesskatten för transport i skidlift är nedsatt till . Transport i skidlift räknas som antingen idrottstjänst eller personbefordran. Transport i skidlift sker normalt med syfte att nyttja nedfarterna i skidanläggningen och därmed som utnyttjande av idrottsanläggning. I de fall den som köper en transport i skidlift inte utnyttjar nedfarterna i anläggningen, t.ex. då liftanläggningen är öppen , kan transportmomentet anses vara det dominerande, och transporten faller därför under kategorin personbefordran. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Enligt 7 kap. 1 § mervärdesskattelagen är skattesatsen för rumsuthyrning nedsatt till . Nedsättningen gäller rumsuthyrning inom ramen för hotellrörelse eller liknande verksamhet samt upplåtelse av campingplatser. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Nedsatt energiskatt på uppvärmningsbränslen inom industrin För industrin inom och utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter gäller enligt 6 a kap. 1 § 9 lagen (1994:1776) om skatt på energi energiskattebefrielse för användning av fossila bränslen i tillverkningsprocessen. utgörs av full energiskatt på bränsle. Nedsatt energiskatt på el som används inom industrin I 11 kap. 3 § lagen om skatt på energi anges energiskattesatserna på el. El som används i tillverkningsprocesser inom industrisektorn beskattas med /kWh. utgörs av normalskattesatsen på el, vilket motsvarar /kWh. Befrielse från energiskatt på el vid deltagande i program för energieffektivisering inom industrin För energiintensiva industriföretag, som deltar i program för energieffektivisering gäller befrielse från energiskatten på el (11 kap. 9 § 6 och 7 lagen om skatt på energi). Detta innebär en ytterligare skattenedsättning från den tidigare nedsatta skattesatsen för el inom industrisektorn på /kWh. Den ytterligare skatteutgiften uppgår till /kWh. Nedsatt energiskatt för diesel i gruvindustriell verksamhet Enligt 6 a kap. 1 § 13 lagen om skatt på energi gäller energiskattebefrielse för drift av andra motordrivna fordon än personbilar, lastbilar och bussar vid tillverkningsprocessen i gruvindustriell verksamhet. Beskattningen följer den beskattning som gäller för uppvärmningsbränsle inom industrin. Det innebär att den procentuella nedsättningen av skatten på diesel ger en skattenivå som motsvarar energiskatten för uppvärmningsolja inom industrin. Beräkningen av skatteutgiften utgår från skattesatsen på diesel i miljöklass 1. Nedsatt koldioxidskatt för uppvärmningsbränslen inom industrin utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter För industrin utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter gäller enligt 6 a kap. 1 § 9 b lagen om skatt på energi koldioxidskattebefrielse för användning av fossila bränslen i tillverkningsprocessen. utgörs av full koldioxidskattesats, dvs. motsvarande /kg koldioxid. har även beslutat att koldioxidskattebefrielsen sänkts till . Nedsatt koldioxidskatt för diesel i gruvindustriell verksamhet Enligt 6 a kap. 1 § 13 lagen om skatt på energi gäller koldioxidskattebefrielse för drift av andra motordrivna fordon än personbilar, lastbilar och bussar vid tillverkningsprocessen i gruvindustriell verksamhet. utgörs av full koldioxidskattesats. har beslutat att skattebefrielsen sänks till . Särskild nedsättning av koldioxidskatt för uppvärmning inom industrin Enligt 9 kap. 9 § lagen om skatt på energi medges energiintensiva industriföretag nedsättning av koldioxidskatten, utöver den generella nedsättningen, om koldioxidskatten överstiger av det enskilda företagets försäljningsvärde. För det överskjutande beloppet sätts skatten ned till . EU:s minimiskattesatser måste dock alltid respekteras. utgörs av full koldioxidskattesats. har beslutat att slopa den särskilda nedsättningsregeln . Skatteutgiften upphör därmed. Skattskyldiga med sjöinkomst under hela beskattningsåret har enligt 67 kap. 3 § inkomstskattelagen rätt till skattereduktion med om fartyget till 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 övervägande del gått i fjärrfart och med om det gått i närfart. Om den skatteskyldige haft sjöinkomst under endast en del av året, ska reduktion medges för som sjöinkomst innehas. Enligt 3 § lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt ska statlig fastighetsskatt betalas för lokaler i hyreshus. Fastighetsskatten på lokaler är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en skattesanktion. Fastighetsskatt på industri- och elproduktionsenheter Enligt 3 § lagen om statlig fastighetsskatt ska statlig fastighetsskatt betalas på industri- och elproduktionsenheter. Fastighetsskatten på industri- och elproduktionsenheter är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en skattesanktion. Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag, för att därigenom bryta utanförskapet. De näringspolitiska insatserna ska även bidra till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 tidigt att redovisa resultat. återkomma med redovisningar av resultat från 3.5.1Entreprenörskap och företagande dessa insatser. En redovisning av den allmänna Regeringen arbetar för att förbättra förutsättningarna för entreprenörskap och företagande. Under utgiftsområde 24 Näringsliv sker det bl.a. genom generella insatser för att förenkla för företagens kapitalförsörjning, information och rådgivning samt olika riktade åtgärder. I resultatredovisningen för detta område ingår även geologisk verksamhet under geologiska undersökning (SGU). Entreprenörskapsinsatser genomförs också i stor utsträckning inom ramen för det regionala tillväxtarbetet. För resultatet av dessa, se avsnitt 2.5.1 under utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Arbetet med att förenkla för företagen ska bidra till att skapa fler jobb och ökad välfärd. Den statliga kapitalförsörjningen genom AB1 () och Stiftelsen Industrifonden (Industrifonden) syftar till att, tillsammans med bl.a. (se avsnitt 3.5.2), bidra till en god kapitalförsörjning för företag i alla delar av . Informations- och rådgivningsinsatserna sker bl.a. via och . De riktade åtgärderna omfattar bl.a. kvinnors företagande, företagande inom kulturella och kreativa näringar, unga innovatörer, entreprenörskap inom vård och omsorg, entreprenörskap på högskolor och universitet samt arbete med turistfrågor och turiststatistik. Regeringen redovisar resultat av arbetet med att förbättra förutsättningarna för entreprenörskap och företagande via insatser under utgiftsområde 24 Näringsliv då särskild information finns tillgänglig, t.ex. i form av uppföljningar och utvärderingar. För vissa insatser är det ännu för 1Almi är moderbolag i en koncern med 17 regionala dotterbolag samt bolagen . 2Verket för näringslivsutveckling () avvecklades . I avsnittet nedan refereras genomgående till i de fall har övertagit ett uppdrag el. dyl. som regeringen ursprungligen har beslutat till . Under vissa avsnitt redovisas siffror inom parentes för att öka möjligheten till jämförelser. ekonomiska utvecklingen återfinns i Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor. I regeringens skrivelse Regelförenklingsarbetet 20062010 (skr. 2009/10:226) beskriver regeringen de viktigaste initiativen i det kommande arbetet 20112014 med att förenkla för företagen. Att förenkla vardagen för entreprenörer och företag kommer även att vara en av regeringens viktigaste insatser för att skapa fler jobb och ökad välfärd. Men det innebär även ett kvalitets- och effektivitetsarbete i fråga om statlig regelgivning och styrning. Attityder och förhållningssätt liksom en medvetenhet och förståelse för företagens villkor och verklighet är av grundläggande betydelse i det förändringsarbete som regelförenkling utgör. Det finns fortfarande en stor potential att skapa en märkbar positiv förändring i företagens vardag genom samordning och översyn av regler och tillämpningen av dessa. Ett sådant arbete måste ha som utgångspunkt den vardag som företagen lever i och de processer de måste följa för att efterleva regler. Handlingsplan för regelförenklingsarbetet 2006 2010 har samtliga departement samt mellan 39 och 53 myndigheter haft regeringens uppdrag att dels ta fram underlag till regeringens löpande handlingsplan dels ta fram underlag för en slutredovisning av det regelförenklingsarbete som bedrivits (se närmare skrivelse 2009/10:226). Arbetet har varit administrativt krävande men skapat en medvetenhet hos regelgivarna om hur regler påverkar företag. I sin rapport in Europe 2010 understryker emellertid vikten av att arbetet med att se över existerande lagstiftning är en ständigt pågående process. Vid utgången av 2009 återstod drygt 560 åtgärder. Vissa av dessa bedömdes kunna genomföras på kort sikt, medan andra måste analyseras vidare, utredas och eventuellt remitteras före ett slutligt ställningstagande och eventuellt beslut om genomförande. Företagens administrativa kostnader beräknas minska Uppdatering av mätningar har genomförts 2008, 2009 och genom prognos 2010, vilket innebär att mätningar har skett av alla förändringar i regelverken fram till räknat från nollbasmätningen (mätningar). Av den prognos regeringen lät ta fram och som omfattar ändringar i lagar, förordningar, myndighetsföreskrifter samt allmänna råd och där de administrativa kostnaderna kunnat kvantifieras per framgår att de administrativa kostnaderna beräknas minska , . I denna beräkning ingår dock även ändringar som i sin prognos inte haft möjlighet att ta hänsyn till då de tillkommit efter . De resultat som framkommit genom prognosen ska tolkas försiktigt eftersom samtliga författningsändringar inte omfattas av prognosen. 200 informationskrav står för merparten av kostnaderna I mätningarna av de administrativa kostnaderna ingår 4 600 informationskrav fördelade på elva departement och 43 myndigheter. Ur databasen , där resultatet av samtliga genomförda mätningar finns samlade kan utläsas att 200 informationskrav står för av företagens administrativa kostnader och är i huvudsak hänförliga till åtta departement och 20 myndigheter. överlämnade sin årliga rapport till ().4 Av rapporten framgår att det är viktigt i arbetet med konsekvensutredningar att dessa görs tidigt i regelgivningen. De flesta avstyrkandena av förslag till regel, har, liksom föregående år, berott på att på grund av bristfälliga 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 konsekvensutredningar inte kunnat avgöra om den från administrativ synpunkt lämpligaste lösningen valts. Av rapporten går att utläsa att det inte skett någon större förbättring i kvalitén på konsekvensutredningar jämfört med . En av orsakerna till detta kan, enligt , vara att rådet breddat och fördjupat sin granskning. Vidare kan det vara så att många remisser med godtagbara konsekvensutredningar behandlats som s.k. kanslisvar. I sina rekommendationer till regelgivarna gör den reflektionen att konkreta krav i utredningsdirektiv ökar förutsättningen för att det kommande betänkandet innehåller en konsekvensutredning av hög kvalitet. 1 januari31 har det kommit in 421 remisser med författningsförslag till . Av dessa har rådet yttrat sig i 171 ärenden. I av dessa har avstyrkt förslagen. Konsekvensutredningarna har i av dessa inte ansetts vara fullständiga. avgav kanslisvar i av ärendena att jämföra 2009. Åtgärder på regional och lokal nivå På uppdrag av regeringen har i och lämnat förslag till insatser för att få ett ökat genomslag för förenklingsarbetet även på regional och lokal nivå.5 För att länsstyrelsernas arbete med att förenkla för företagen ska genomföras på ett mer systematiskt sätt pekar i på behovet av informations- och kompetenshöjande insatser för att generellt öka kunskapen hos medarbetarna om arbetet med att förenkla för företagen. Vidare föreslås specifikt riktade och verksamhetsanpassade åtgärder för särskilt utvalda prioriterade verksamhetsområden inom länsstyrelserna. föreslår bl.a. att följande åtgärder ska genomföras i närtid: inrättandet av ett sektorsövergripande förenklingsforum, fortsatta utbildningsinsatser i samarbete med Kommuner och Landsting (SKL) och att i samråd med näringslivet välja ut och analysera områden där det är särskilt angeläget Databasen administreras av . Diarienummer N2011/2876/ENT. 5 N2010/3641/MK och N2010/8069/ENT. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 att korta och tydliggöra handläggningstiden för företag. Tillgång till kapital är en grundläggande förutsättning för start och expansion av företag. Marknadskompletterande finansiering via de statliga aktörerna ska bidra till en förbättrad finansieringssituation i skeden och segment där den privata marknaden verkar i begränsad utsträckning. Minskat behov av marknadskompletterande lån ska främja utvecklingen av små och medelstora företag. Målet för verksamhet är att fler livskraftiga företag startas och utvecklas och att fler företag ökar sin konkurrenskraft och tillväxt samt att fler innovativa idéer kommersialiseras framgångsrikt. startades 1 928 företag med hjälp av finansiering från . Ytterligare 550 företag fick både rådgivning och finansiering, se mer om rådgivning nedan. Både 2008 och ökade utlåningen från kraftigt.6 Jämfört med de mycket höga siffrorna har utlåningen minskat , från till , men den är fortfarande högre än innan den globala finanskrisen. utlåning har genererat ytterligare i lån från banker och andra finansiärer . Antalet företag som ägs eller leds av kvinnor som beviljas lån har fortsatt att öka. Den totala andelen uppgick till 2010.7 Likaså ökade andelen låntagare med utländsk bakgrund. Denna grupp utgjorde 2010. Den årliga uppföljningen av tillväxteffekter i visar att för de företag som blev kunder har omsättningen ökat I en jämförbar kontrollgrupp var omsättningsökningen . har haft en bättre sysselsättningsökning, jämfört med kontrollgruppens . Bland nya företag som har vänt sig till är överlevnadsgraden , jämfört med kontrollgruppens . Statens avkastningskrav på , att över tiden hålla lånefonden nominellt intakt, har uppnåtts. Ökad efterfrågan på regionalt riskkapital Antalet investeringar inom ramen för verksamheten vid ökade jämfört med föregående år. Totalt har 49 (21) investeringar om totalt 326 (140) genomförts , varav står för cirka 136 (49) . , som består av sju regionalt baserade riskkapitalfonder, etablerade verksamhet , se även avsnitt 2.5.1 under utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Investeringar för utveckling och expansion Industrifondens verksamhet riktar sig till små och medelstora företag som vill växa. Industrifonden tillhandahåller kapital, kompetens och nätverk. Under /11 har fonden tecknat 42 avtal om investeringar i företag, främst i form av aktier, om totalt cirka 409 (199) , varav cirka 245 (33) avser följdinvesteringar. Verksamhetsåret resulterade i en vinst på cirka 737 (156) . Det beror främst på avyttringar av ett antal av fondens engagemang. Det bokförda värdet av fondens engagemang i form av ägande i företag uppgick vid verksamhetsårets slut till 1 354 (1 450) fördelat på 89 (96) bolag. På balansdagen uppgick eget kapital till 3 770 (3 033) . 6 För att hantera effekterna av den globala finanskrisen beslutade om ett kapitaltillskott omfattande , utökade lånemöjligheter till hela segmentet små och medelstora företag samt möjlighet att finansiera en större andel av kapitalbehovet (prop. 2008/09:73, bet. 2008/09:FiU17, rskr. 2008/09:47). 7 Lånebeloppen för företag som ägs eller leds av kvinnor är i genomsnitt lägre än för företag som leds av män. Det beror bl.a. på att kvinnor, i högre utsträckning än män, startar och driver vissa typer tjänsteföretag som ofta har lägre kapitalbehov än andra företag. För många små och medelstora företag är tillgången till rådgivning, nätverk och mötesplatser m.m. av stor betydelse för utvecklingen i företaget. Den rådgivning som staten tillhandahåller bör vara marknadskompletterande, kostnadseffektiv, ta hänsyn till regionala förutsättningar samt utgå från företagens efterfrågan. Rådgivning för nya och växande företag Totalt har 14 472 kunder till mottagit rådgivning och nästan 22 000 personer har deltagit i seminarier. Bland kunderna har andelen män uppgått till och andelen kvinnor till . Andelen kunder med utländsk bakgrund var . av den totala rådgivningstiden har utförts av externa konsulter. Inräknat mentorinsatser har av rådgivningstiden utförts av externa konsulter. startades 2 807 företag med hjälp av rådgivning från . Ytterligare 550 företag fick både rådgivning och finansiering. Mentorprogram bidrar till företagsutveckling Under 20072009 har , tillsammans med NyföretagarCentrum, genomfört mentorinsatser inom ramen för programmet . Insatserna har följts upp av en extern utvärderare. Av utvärderingen framgår att insatserna i huvudsak har varit framgångsrika. Utvärderaren drar slutsatsen att mentorskapet bl.a. har bidragit till att påverka adepterna i deras förmåga att driva ett företag eller möjligheter att växa i rollen som företagare. Vidare rekommenderar utvärderaren att fortsatta mentorinsatser bör genomföras. Dock med vissa ändringar bl.a. avseende urval samt med mer utvecklade mål. har regeringen beviljat från anslaget 1:5 Näringslivsutveckling m.m. för att vidareutveckla och genomföra ett rikstäckande mentorprogram.8 Programmet ska bygga på "", där insatserna genomförs av (befintliga företagare) och NyföretagarCentrum (blivande företagare). Vidare ska riktade insatser till olika målgrupper utvecklas. De senare innefattar kvinnor, internationalisering, kulturella och kreativa näringar, unga innovatörer samt välfärdssektorn. har startat 1 132 mentorpar och NyföretagarCentrum har startat 425 8 Regeringen har också angett att kan användas av det driftsbidrag till som kanaliseras av via anslaget 1:4 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Bland adepterna har andelen kvinnor varit högre än andelen män. Det beror i viss utsträckning på den särskilda förstärkningen av programmet för att öka andelen kvinnor. Av mentorerna är en större andel män. Över åren har dock andelen kvinnor som är mentorer ökat. Andelen utrikes födda adepter har också ökat. Uppföljningen av programmet visar att en mycket stor andel av adepterna anser att möten med en bidrar till att utveckla företaget. En mycket stor andel är nöjda med sitt deltagande i programmet och kan tänka sig att rekommendera programmet till en kollega eller annan företagare. Även uppföljningen riktad till mentorerna visar att programmet bl.a. bedöms ge snabbare företagsutveckling, ökad förmåga att driva företag och utveckla kontakter. Synliggörande av kvinnors representation i styrelser lämnade regeringen bidrag till om från anslaget 1:5 Näringslivsutveckling m.m. för att samordna och genomföra ett nationellt styrelseprogram för kvinnor, Styrelsekraft. Insatserna har dels genomförts i form av ett särskilt mentorprogram, dels har de deltagande kvinnorna tilldelats utbildningsstipendier på per person att använda för en valfri styrelseutbildning. Dessutom har ett antal nätverks- och erfarenhetsträffar genomförts. Sammantaget deltog 198 kvinnor. Uppföljningen av insatserna visar att mentorinsatserna i hög utsträckning gett möjlighet att avhandla frågor som är viktiga i ett styrelsesammanhang. En stor andel av deltagarna anger också att styrelseutbildningen har gett ökade kunskaper i styrelsearbete. Totalt anger att de har tillfrågats om styrelseuppdrag under projektets gång och har tillfrågats om ett nytt arbete eller nya arbetsuppgifter. genomför informationsinsatser för att förenkla processen att starta och driva företag. Myndigheten samverkar med flera andra myndigheter om utveckling av informations- och vägledningstjänster till blivande och nya företagare. Informations- och vägledningsinsatserna bedrivs bl.a. i form av starta företag-dagar, informationstjänsten Startlinjen och webbportalen . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Startlinjens syfte är att ge information och vägledning till nya företagare. har 5 038 samtal och 884 e-postfrågor hanterats, vilket är en ökning jämfört med . Likt föregående år är könsfördelningen mellan användarna jämn. Starta företag-dagarna har haft cirka 7 000 deltagare, varav är män och är kvinnor. Webbportalen har utvecklats gemensamt av , och . har portalen haft cirka 520 000 unika besökare. Vidare samordnar () i , som bl.a. har till uppgift att informera och ge råd till företag om EU och europamarknaden, samt underlätta företagssamarbete. Sammanlagt har 1 355 företag erbjudits rådgivning , drygt 300 svenska företag har deltagit i olika matchmaking events för företagssamarbete och 64 avtal om företagssamarbete har tecknats. stödjer också rådgivningsinsatser inom flera olika program och verksamheter. Dessa utgörs bl.a. av riktade åtgärder för kooperativ utveckling, kvinnors företagande och produktutveckling. Resultat av insatserna för kvinnors företagande redovisas under rubriken riktade åtgärder nedan. Förbättrad offentlig service genom nystartskontor Regeringen har uppdragit åt , , och att etablera tjänsten Nystartskontor. Tjänsten avser individuellt anpassad vägledning och stöd inför start och drift av företag. Utöver kostnader för personal etc. inom ordinarie förvaltningsanslag vid de deltagande myndigheterna, , har regeringen avsatt totalt från anslaget 1:5 Näringslivsutveckling m.m. för etablerandet av tjänsten. Etableringen av tjänsten Nystartskontoret har dels skett i nio s.k. pilotkommuner, dels vid gemensamma servicekontor mellan Arbetsförmedlingen, och .