prop · GY03101 · 2011-04-14 00:00:00 — Utfallet för äldreanslaget 1:11 Miljöbilspremie minskade däremot med . Utfallet för anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden ökade med . Utfallet för anslaget 1:15 Hållbara städer ökade från 2009 till 2010. Utfallet för anslaget 1:12 Havsmiljö ökade med . 5.4.21 Utgiftsområde 21 Energi Tabell 5.45 UO 21 Energi -20,2 -5,9 -2,5 -22,2 Stöd för konvertering från direktverkande -54,5 -11,1 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Stöd för energiinvesteringar i offentliga lokaler -14,3 Utgiftsområdet omfattar frågor om tillförsel, distribution och användning av energi och syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet, vilket bland annat hanteras av Statens energi- myndighet, och . Utfallet uppgick till och var därmed (14,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Utfallet för anslaget 1:5 Energiforskning blev , vilket är lägre än anvisat i den ursprungliga budgeten. Det beror på att flera av projekten inom en särskild satsning på framförallt demonstrationsanläggningar för andra generationens biodrivmedel har blivit försenade på grund av statsstödsprövning. Utfallet för anslaget 1:8 Stöd för konvertering Förklaringar till detta är en låg inströmning av ärenden och att utbetalningar för ett antal stora ärenden har förskjutits till 2011. Utfallet för anslaget 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft blev högre än statens budget. beror på att bidrag till investeringar i storskaliga vindkraftsetableringar betalades ut . Utgifterna för utgiftsområdet blev (11,) lägre än 2009. Utfallet för äldreanslaget 1:8 Stöd för energiinvesteringar i offentliga lokaler minskade med . var det endast kvarvarande beviljade stöd som betalades ut. Utfallet för det nya anslaget 1:12 Elberedskap blev . Anslaget syftar till att tillgodose elförsörjningen i landet vid höjd beredskap. De förbrukade medlen har främst använts till ersättning till beredskaps- reserven, utökad batterikapacitet av stamstationer som har betydelse för åter- uppbyggnad av elsystemet efter ett elavbrott och säkerhetshöjande åtgärder i viktiga elanläggningar. Utfallet för det nya anslaget 1:13 Anslaget är ett femårigt program för energieffektivisering . Det används för förstärkt regionalt och lokalt energi- och klimatarbete och energieffektivisering i kommuner och landsting. 5.4.22 Utgiftsområde 22 Kommunikationer Tabell 5.46 UO 22 Kommunikationer -1,9 -3,1 Från EG-budgeten finansierade stöd till Ersättning för särskilda tjänster till -12,5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk -41,9 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. -70,6 -0,5 -0,7 Utgiftsområdet omfattar Transportpolitik och Politiken för informationssamhället. Utfallet uppgick till och var därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statens budget. I tilläggsbudget anvisades . Utfallet för anslaget 1:2 Väghållning uppgick till och blev därmed lägre än anvisat i budgeten. Det lägre utfallet beror på förseningar i investeringsprojekten. Utfallet för anslaget 1:4 Banhållning uppgick till , vilket är högre än anvisat. en ingående behållning på dessutom på tilläggsbudget för bland annat kostnader för åtgärder förknippade med den av staten utställda miljögarantin i avtalet om bolagisering av . Anslaget 1:16 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk fick på tilläggsbudget ytterligare då fattade beslut om att tilldela svenska infrastruktur- projekt ytterligare . Förseningar i investeringsprojekten har gjort att medlen ännu inte utnyttjats i sin helhet. Jämfört med 2009 minskade utgifterna inom utgiftsområdet med (1,). Orsaken till det högre utfallet är att anslagen 1:2 Väghållning och 1:4 Banhållning finansierade engångskostnader då och produktionsenheter bolagiserades . Bortsett från de engångskostnader som uppstod har dock utgifterna för infrastruktur ökat. och gick upp i som har ansvaret för drift och underhåll av väg- och järnvägsnätet samt väg- och järnvägsinvesteringar. 5.4.23 Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Tabell 5.47 UO 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Gårdsstöd och djurbidrag m.m. -12,9 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur -10,5 Intervention och exportbidrag för -53,2 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Strukturstöd till fisket m.m. -1,3 -8,6 Utgiftsområdet omfattar bland annat verksamhet inom områdena jordbruks- och trädgårdsnäring, fiskerinäring, livsmedel, skogsbruk, jakt, djur, landsbygd och rennäring. Utfallet uppgick till och var därmed (8,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Utfallet för anslaget 1:11 Gårdsstöd och djurbidrag m.m. blev , vilket är lägre än anvisat i statens budget. Orsaken är i huvudsak att valutakursen på euro blivit lägre än vad som antogs i budgeten . Utgifterna under anslaget 1:12 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter blev lägre än anvisat i statens budget. Främsta orsaken är att priserna på världsmarknaden är fortsatt höga och därmed blev behovet av intervention (stödköp) och exportbidrag samt övriga interventionsåtgärder mindre. Utfallet för anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket blev . Det är högre än vad som anvisades i statens budget. beslutade om extra medel för åtgärder med anledning av stormen 2005. Åtgärdskostnaderna var till en början låga, vilket resulterat i ett anslagssparande som tagits i anspråk . Jämfört med ökade utgifterna inom (7,). 1:23 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur samt 1:24 Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur ökade fleråriga projekt inom ramen för landsbygds- programmet 2007-2013, nu kommit igång ordentligt, efter naturliga fördröjningar i den inledande fasen. 5.4.24 Utgiftsområde 24 Näringsliv Tabell 5.48 UO 24 Näringsliv Kapitalinsatser i statliga bolag Verket för innovationssystem: Forskning och -1,4 -2,7 -0,7 Utgiftsområdet omfattar Näringspolitik samt Utrikeshandel, handels- och investerings- främjande. Utfallet uppgick till och var därmed högre än vad som ursprungligen anvisades i statens budget. Avvikelsen beror dels på svenska statens deltagande i nyemission i med i syfte att stärka bolagets kapitalstruktur, dels på att regeringen bildade riskkapitalbolaget som ska förbättra finansieringssituationen för företag i norra inland. Med anledning av detta anvisades anslaget 1:21 Kapitalinsatser i statliga bolag totalt på tilläggsbudget. Utfallet på anslaget 1:5 Näringslivsutveckling blev , endast mer än anvisat på statens budget. Anslaget anvisades ytterligare på tilläggsbudget och av dessa avsåg medel till ett projekt som utvecklar elbilsteknik på Innovatums teknikpark i . 47 miljoner användes till detta projekt 2010. Anslaget används även för lån/garantier till svensk industri i samband med delfinansiering av utvecklingsarbete i civila Detta är anledningen till att anslagsutfallet är nära de ursprungligt anvisade medlen, trots att anvisades på tilläggsbudget. I statens budget anvisades på anslaget 1:12 : Finansiering av likvidatorer. Regeringen medgav att anslags- posten 1 Finansiering av likvidatorer fick överskridas med (regerings- beslut ). Hela anslags- krediten på utnyttjades. Nästan hela det medgivna överskridandet utnyttjades också. Anslaget får användas för utgifter i samband med finansiering av likvidatorer. blev utgifterna för utgiftsområdet högre än 2009. Ökningen förklaras främst av att regeringen tillförde till . Även genomförde en nyemission. Då tillförde staten till bolaget. 5.4.25 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Tabell 5.49 UO 25 Allmänna bidrag till kommuner Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Tillfälligt konjunkturstöd till kommuner och Utgiftsområdet Allmänna bidrag till kommuner omfattar merparten av statens bidrag till kommuner och landsting. Utfallet uppgick till och var därmed (0,) högre än vad som anvisades i statens budget. Skillnaden mot anvisat i budgeten hänför sig i huvudsak till anslaget 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader. Anslaget anvisades på tilläggsbudget efter slutlig beräkning av utjämningsbidraget. Det statliga utjämnings- bidraget för LSS-kostnader finansieras med en utjämningsavgift för kommuner, som redovisas på budgetens inkomstsida (inkomsttitel , Utjämningsavgift för LSS-kostnader). blev utgifterna för utgiftsområdet (7,) lägre än Minskningen beror på att det lämnades tillfälligt konjunkturstöd till kommuner och landsting med . Utfallet på anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökade med . avsåg en tillfällig generell höjning av statsbidraget för att upprätthålla de grundläggande välfärdstjänster som kommun- sektorn tillhandahåller och till att dämpa nedgången i sysselsättningen i kommunsektorn. Ökningen av anslaget avsåg också kompensation för inkomstbortfall till följd av det förhöjda grundavdraget för pensionärer som beräknas medföra minskning av kommunal- och landstingsskatt med . Därtill tillkom ytterligare ett antal regleringar mellan staten och kommunsektorn. 5.4.26 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Tabell 5.50 UO 26 Statsskuldsräntor m.m samband med upplåning och skuldförvaltning -32,0 -90,6 Övergångseffekter av kostnadsmässig avräkning Utgiftsområdet omfattar främst Räntor på statsskulden men dessutom provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning samt Oförutsedda utgifter. Utgiftsområdet ingår inte under utgiftstaket för staten. har rätt att vid behov överskrida anslaget för räntor på statsskulden. (0,) högre än vad som anvisades i statens budget. Utgifterna för statsskuldsräntor påverkas främst av stats- skuldens storlek, räntenivåer och växelkurser. Tekniska faktorer till följd av Riksgälds- kontorets upplånings- och skuldförvaltnings- teknik påverkar också ränteutgifterna. Anslagsavräkningen görs enligt utgiftsmässiga principer och är ett netto av inkomster och utgifter i upplåningsverksamheten. Därmed påverkas anslaget endast av realiserade valutakursdifferenser. Anslaget påverkas inte av nettoutlåning eftersom anslaget nettoredovisas, dvs. de högre ränteutgifter som beror på att statsskulden ökar till följd av större nettoutlåning motsvaras av en lika stor ökning av ränteinkomsterna, som också redovisas under ränteanslaget. Inkomsterna redovisas under posten Räntor på in- och utlåning. Se tabell 5.51. Tabell 5.51 Räntor på statsskulden 20062010 Räntor på lån i Räntor på lån i Över- (-) (+) vid -4,0 -3,5 -8,0 -10,8 -8,0 -11,2 -6,1 -5,4 -4,8 -6,5 -5,0 -7,8 (+)/vinster (-) -6,5 (+)/vinster (-) -1,2 -0,1 -0,2 -1,5 1 Räntor på lån till och på lån till andra länder (1,2010) är bruttoredovisade, till skillnad från i årsredovisning. Utfallet på anslaget 1:1 Räntor på statsskulden blev , vilket är högre än anvisat i statens budget. Utfallet för statsskuldsräntorna var det lägsta , vilket främst förklaras av rekordlåga räntenivåer. Totalt sett låg räntorna på statsskulden nära budgeterat belopp men på posterna under anslaget uppstod stora skillnader. Utgifterna för räntor på lån i svenska kronor blev lägre än beräknat i statens budget, vilket framför allt förklaras av lägre marknadsräntor än de som låg till grund för beräkningarna. Årsgenomsnittet för 5-årsräntan blev lägre än väntat. marknadsräntorna bidrog också till att Räntorna på lån i utländsk valuta blev lägre än förväntat till följd av en starkare krona och lägre utländska marknadsräntor. Ett lägre lånebehov än beräknat bidrog också till lägre utgifter för statsskuldsräntor. I statens budget beräknades ett lånebehov på medan utfallet för lånebehovet blev , således lägre. Därav påverkade dock endast ränteanslaget. Resterande del berodde på att utfallet för nettoutlåning blev lägre än beräknat, vilket inte påverkar anslagsutfallet. lån i och lån till andra länder (i Euro och US dollar) har ökning av ränteutgifterna. I tabell 5.51 redovisas detta brutto (se not) medan i sin årsredovisning redovisar netto. Tabell 5.52 Räntor och valutakurser 20062010 årsgenomsnitt 1 Total Competitiveness Weights, ett mått på kronans värde mot en korg av andra valutor. Valutakursförlusterna (netto) blev högre än beräknat, trots att kronan blev starkare än väntat (eurokursen lägre än budgeterat och dollarkursen lägre). Hur stora valutakursförluster respektive -vinster det blir beror på när lån i utländsk valuta förfaller och hur valutakurserna rört sig jämfört med när lånen togs upp. Dessutom kan denna post påverkas av eventuella placeringar i utländska valutor. Även kursförlusterna blev högre än budgeterat, med . Kursförluster uppstår vid förtidsinlösen av lån som har en högre kupongränta än marknadsräntan vid återköpstillfället, medan kursvinster uppstår vid motsatt förhållande. Utfallet på anslaget 1:3 provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning blev lägre än anvisat i statens budget. Regeringen begär ett bemyndigande att vid behov överskrida detta anslag, vilket inte behövdes . utnyttjades bemyndigandet senast då utfallet uppgick till , vilket var högre än vad som anvisats av . Utgifterna för utgiftsområde 26 Statsskulds- räntor m.m. blev (35,) lägre än 2009. Det lägre utfallet kan främst förklaras av att utgifterna för anslaget 1:1 Räntor på statsskulden blev (25,) lägre än 2009, vilket i sin tur främst förklaras av att räntebetalningar på lån i utländsk valuta blev lägre än föregående år. Anledningen är framför allt lägre marknadsräntor och att äldre lån med hög ränta förfallit. Även räntebetalningarna på lån i svenska kronor blev lägre, med . De realiserade valutakursförlusterna blev lägre 2010, medan kursförlusterna blev högre än 2009. Sammantaget påverkade de två sistnämnda posterna avvikelsen mellan åren endast marginellt. Vidare förklaras utgiftsområdets lägre utfall av det tillfälliga anslaget ; 1:4 Övergångseffekter av kostnadsmässig avräkning. Anslaget uppfördes för att finansiera de utgifter som uppstod i samband med övergången till kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter. Utfallet på detta anslag uppgick till medan det endast fanns ett mindre utfall på -0,. Det avser en korrigering från i län som 2009 överskred sin anslagspost med detta belopp utöver det medgivna överskridandet. 1 151 468 miljoner kronor, trots att Det beror främst på att orealiserade valutakursvinster minskade stats- skulden med . Orealiserade valutakursvinster påverkar inte budgetsaldot. Utfallet på anslaget 92:2 Oförutsedda utgifter blev , vilket är lägre än anvisat i budget (se tabell 5.53). har betalats ut från detta anslag avseende 4 förlikningar. För att finansiera dessa utgifter ska indrag göras från utgiftsområde 4 Rättsväsendet, anslaget 4:5 Domstolar med . finansieras från utgiftsområde 1, anslaget 1:4 och från utgiftsområde 9. Tabell 5.53 Anslaget 92:2 Oförutsedda utgifter, utbetal- ningar 2009 och 2010 Summa 2010, 4 ärenden Summa 2009, 6 ärenden 5.4.27 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Tabell 5.54 UO 27 Avgiften till Europeiska unionen Avgiften till Europeiska unionen Utgiftsområdet omfattar avgiften till Europeiska unionen. EU-budgeten beslutas inom ramen för ett fastställt flerårigt budgettak (den fleråriga budgetramen). Avgiften kan förändras och avvika från beräkningen i statens budget beroende på ett flertal faktorer såsom faktisk uppbörd av tullar och importavgifter, revideringar av medlemsstaternas brutto- nationalinkomst (BNI), revideringar av baser för mervärdesskatt, förändringar i valutakurser, utfallet av EU-budgeten och ändringsbudgetar på unionsnivå. Utfallet uppgick till och var därmed (2,) högre än vad som anvisades i statens budget. Ökningen beror på att BNI och mervärdesskattebas justerades upp jämfört med tidigare prognoser. Jämfört med ökade avgiften till Europeiska unionen med (). Den låga avgiften 2009 förklaras främst med att fick tillbaka för mycket inbetalda medel när ett nytt system för beräkning av medlemsländernas avgifter började gälla med retroaktiv verkan . 5.4.28 Förändring av anslagsbehållningar Tabell 5.55 Förändringar av anslagsbehållningar exkl. UO 26 Statsskuldsräntor m.m. 20062010 Anvisat i statens budget Budgeteringen av förbrukning av anslags- behållningar är i statens budget inte fördelad per anslag utan tas upp under posten Minskning av anslagsbehållningar. Denna beräknades till -i budgeten . Det innebar en budgeterad ökning av anslags- behållningarna. Posten utgör ett netto mellan å ena sidan anslagsbehållningar från föregående budgetår och å andra sidan sparade medel från aktuellt budgetår samt utnyttjande av anslagskredit. I redovisningen av det slutliga utfallet ingår förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit i utgifterna för respektive anslag och utgiftsområde. Nettosumman av förändring av anslags- behållningar 2010, exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., framgår av tabell 5.55 Anslagsbehållningarna ökade från vid ingången av året till vid utgången av året. De ökade således med . Jämfört med beräkningen i budgeten ökade alltså anslagsbehållningarna mindre än beräknat. ökade anslagsbehållningarna med . I tabell 5.56 redovisas de anslag som uppvisade utgående anslagsbehållningar överstigande under något av åren 2006 2010. Den största anslagsbehållningen hade anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshets- ersättning och aktivitetsstöd (). Behållningen på detta anslag ökade med . Anslagsbehållningen för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser blev , vilket är en minskning med i förhållande innan. I budgeten anvisades på anslaget 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning. Utfallet blev , vilket medförde att anslagsbehållningen blev . Anslagsbehållningen för anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. ökade från 2006 till 2009. minskade behållningen med . För anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättning m.m. minskade anslagsbehållningen från till . För anslaget 1:1 Biståndsverksamhet minskade anslagsbehållningen från 2006 till 2010. Den största minskningen av anslagsbehållning har anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska unionen. Behållningen minskade från 2009 till 2010. Anslagen 1:23 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur och 1:24 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur har båda anslagsbehållningar som överstiger . Under respektive utgiftsområde finns förklaringar till större förändringar av anslags- behållningarna. 56 Specifikation av anslagsbehållningar under något av åren 20062010 Anskaffning av materiel och anläggningar Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättning m.m. Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Europeiska socialfonden m.m. för Investeringsbidrag för anordnande av hyresbostäder Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet Gårdsstöd och djurbidrag m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens Avgiften till Europeiska unionen 5.4.29Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto För att statens budgetsaldo ska överensstämma med statens lånebehov (med omvänt tecken) redovisas posten Myndigheters m.fl. in- och ut- låning i , netto, dvs. Riks- gäldskontorets nettoutlåning, samt en kassamässig korrigeringspost på budgetens ut- giftssida. blev utfallet för Riksgälds- kontorets nettoutlåning - . Beräkningen i statens budget uppgick till . Skillnaden mellan utfall och budgeten blev således -30 790 miljoner kro- nor. I tabell 5.57 specificeras de största posterna. nettoutlåning utgörs av in- och utlåning till myndig- heter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder. De största delposterna utgörs normalt av utlå- ning till () för finansiering av studielån samt utlåning för infrastrukturinvesteringar. Nedan beskrivs pos- terna i den ordning de återfinns i tabellen. inbetalningar av premiepensionsmedel beräknades i statens budget uppgå till . Utfallet för inbetalningarna blev , dvs. högre än i statens budget. överensstämde med budgetens beräkning på myndigheternas räntekonton och vissa särskilda De myndigheter som ökat sina behållningar mest är med samt , , , och Krono- fogdemyndigheten. Försvarsmakten minskade däremot sin behållning med . Se tabell 5.58. Tabell 5.57 Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto CSN, studielån m.m. Lån till andra länder 1 Endast vissa delposter är specificerade. Tabell 5.58 Myndigheters räntekonto Ökning av behållningar, netto Ränteinkomsterna uppgick till medan Övriga finansiella intäkter blev . I tabell 5.59 redovisas stabilitetsfondens påverkan på nettoutlåningen sedan bildandet . Tabell 5.59 Stabilitetsfondens konto i 20082010 Centrala lån i Riksgälds- kontoret för studielån och hemutrustningslån lägre än beräknat. lånar ut medel till myndigheter för investeringar i anläggnings- tillgångar som används i statens verksamhet. Sådana investeringslån till myndigheter ökade nettoutlåningen med . Behållningen på stabilitetsfondens konto, som inrättades 2008 för finansiering av stödåtgärder till banker och andra kreditinstitut, ökade med 2010, vilket innebär en minskad nettoutlåning. Detta är mer än beräknat. kronor och en delbetalning avseende försäljningen av aktierna i och om . Bankgarantiavgifterna, som betalas in till stabilitetsfonden, uppgick till och stabilitetsavgifterna, som 2010 har betalats in , uppgick till . blev , vilket är kronor lägre än den ram på kronor som regeringen fastställt. och slogs ihop och blev . ökade sina infrastrukturlån i Riksgälds- kontoret med , vilket var1 mindre än beräknat i statens budget. Det statliga bolaget ökade sitt lån med . Projektet färdigställdes och bolaget har börjat amortera på lånet som uppgick till . I statens budget beräk- nades en ökning av dessa lån med . flygplatser bolagiserades un- der 2010 och bolaget bildades som även tog över infrastrukturlån om . Bolaget har därefter återbetalat och väntas åter- betala resterande del . placerades försälj- ningsinkomster om till- fälligt i i enlighet med beslut av regeringen, vilket inte var känt vid beräk- ningen av statens budget. Det innebar att netto- utlåningen minskade med detta belopp samt med räntan på . Lån till andra länder beräknades i statens bud- get belasta nettoutlåningen med 7 000 miljoner Någon utbetalning till har inte gjorts och väntas inte heller göras längre fram. ekonomiska läge har sta- biliserats och de räknar inte längre med att be- höva låna från . Lån till betalades ut med . Där- med har hälften av det totalt beviljade Islandslå- net utbetalats . Det lån som tog i Riksgäldskon- toret har sjunkit med till följd av valutakursför- ändringar. I posten Övrigt, netto ingår bl.a. som avser . Därav utgörs av minskad inlå- ning och av minskad utlå- ning. blev utfallet för Riksgäldskonto- lånade motsvarande i för att återställa valutareser- ven. har lånet minskat med på grund av valutakurs- förändringar. Riksbankslånet förklarar därmed av den lägre nettoutlå- ningen mellan åren. Resterande skillnad mellan åren beror till stor del på att nettoutlåningen belastades med vid statens delta- gande i nyemissionen i Nordea medan utdel- ningen på dessa aktier minskade nettoutlåningen med 2010. Vidare har försäljningsinkomster tillfälligt mins- kat nettoutlåningen med 2010. Ytterligare en förklaring är bankernas för- sta inbetalning av stabilitetsavgifter som mins- kade nettoutlåningen med 2010. Posten Kassamässig korrigering ingår i statens budget. Detta för att saldot på statens budget ska motsvara statens lånebehov med omvänt tecken. Posten Kassamässig korrigering utgör skillnaden mellan å ena sidan saldot mellan bud- getens anslag och inkomsttitlar och å andra sidan nettot av in- och utbetalningar över statens cen- tralkonto i . Kassamässiga korriger- ingar uppstår dels till följd av periodiseringsskill- nader, dels till följd av att det förekommer transaktioner över statens centralkonto som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar och vice versa. Utfallet för den kassamässiga korrigeringen är en restpost, men vissa delposter är möjliga att specificera.