prop · GY03155 · 2011-07-06 00:00:00 — Svensk Vindenergi, Enercon, Svevind anför att i det framtida systemet bör det vara möjligt att med jämna intervaller/kontrollstationer (förslagsvis tvååriga) justera kvotkurvan uppåt eller nedåt i syfte att uppnå balans mellan utbud och efterfrågan för att komma tillrätta med det överskott av tillgängliga certi- fikat som finns i systemet. De anser vidare att tätare intervaller mellan kontrollstationerna förbättrar möjligheterna att korrigera systemet med hänsyn till ändrade konsumtionsmönster och att en särskild kontroll- station som tidsmässigt ligger nära den gemensamma elcertifikats- marknadens införande bör genomföras. Kraft bedömer att de osäkerhetsfaktorer som en utvidgad marknad utgör gör att en tidigare- läggning av nästa kontrollstation till 2014 är angeläget. SSE Renewables föreslår att bemyndigas ett större ansvar för att kontinuerligt övervaka funktionaliteten i systemet samt ges befogenhet att kunna justera kvotkurvan vid tätare kontrollstationer för att skapa balans i utbud och efterfrågan. SSE Renewables framhåller behovet av att ha en kontrollstation . Vidare bör kontrollstationer sedan genomföras med tätare mellanrum än vad varit fallet. Nordisk Vindkraft önskar tydligare möjligheter att påkalla en tidigarelagd första kontrollstation än den föreslagna 2015. Detta ger tillit till systemet, skulle de föreslagna förändringarna i systemet visa sig inte fungera så vet marknaden att myndigheter agerar. Olssen Renewables anser att en gemensam elcertifikatsmarknad med behöver ha jämna och Prop. 2010/11:155 relativt täta kontrollstationer. Dock bör ej dessa kontrollstationer syfta till att ändra på talen i den s.k. kvotkurvan, utan snarare ha en övervakande funktion för regelverket i stort. WPD anser att tätare kontrollstationer behövs också fortsättningsvis för att med tätare intervaller kunna justera systemet. Hg Capital anser att de bästa tillfällena för att korrigera brister i marknaden är vid planerade kontrollstationer och ser en risk i att det blir för sent att ha nästa kontrollstation . Hg Capital kan inte se några nackdelar med att ha en tidigare kontrollstation. SERO föreslår att får i uppdrag att utreda hur en tätare, möjligen årlig, justering av kvoterna kan genomföras för att hantera under- och överskott på elcertifikat över vissa nivåer. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen eftersträvar ett stabilt och förutsägbart elcertifikatssystem med regelbundna översyner som marknaden känner till. Införandet av en gemensam elcertifikatsmarknad med innebär en förändring som är behäftad med viss osäkerhet då nya parametrar påverkar prissättningen på elcerti- fikaten. Regeringens bedömning är att även om införandet av en gemen- sam marknad innebär viss ökad osäkerhet så bör stabiliteten vara den styrande faktorn i frågan om tidpunkt för nästkommande kontrollstation. Detta innebär att nästa kontrollstation inom elcertifikatssystemet bör genomföras före utgången av såsom har planerats. Det finns dock skäl, enligt regeringens bedömning, att därefter ha något tätare kontrollstationer i och med införandet av en gemensam elcertifikats- marknad med . är det viktigt att perioden mellan kontrollstationerna är tillräckligt lång för att ändringar i systemet ska hinna verka och för att grundliga utredningar ska kunna genomföras och omhändertas i lagstiftningsprocessen. 8.4Uppföljning av etableringen av den gemensamma elcertifikatsmarknaden mellan och Regeringens bedömning: Den elcertifikatsmarknad som etableras med bör följas upp så att den fungerar och utvecklas i enlighet med det avtal som ingås mellan länderna. Förslaget i rapporten elcertifikatsystem med : lämnar inga förslag i denna fråga. Remissinstanserna: Svensk Vindenergi menar att en särskild genom- förandekommitté bör inrättas. Kommitténs uppgift bör vara att analysera och åtgärda eventuella problem i det gemensamma certifikatsystemet. Kommittén bör senast inrättas för tidpunkten för det gemensamma certi- fikatsystemets införande. I kommittén bör ansvariga myndigheter från båda länderna ingå samt personer med särskilt goda kunskaper om elcertifikatsmarknaden. WPD menar att en övervakningskommitté bör tillsättas som ska ta ansvar för att övergången till gemensam marknad inte äventyrar utbyggnaden. Skälen för regeringens bedömning: Stabila och långsiktiga villkor är centrala för att kunna få till stånd de stora investeringar som krävs för att förverkliga målet för förnybar elproduktion. Införandet av en elcerti- fikatsmarknad som är gemensam med innebär en osäkerhet för Prop. 2010/11:155 investerarna främst när marknaden är nyetablerad. därför att det är viktigt att kontinuerliga uppföljningar görs för att säker- ställa att den gemensamma marknaden utvecklas som avsetts så att osäkerheten för investerarna minskar. Genom avtalet med ska ett råd inrättas för att följa upp marknadens funktionssätt. Inrättandet av ett råd med den uppgiften bör, enligt regeringens uppfattning, tillgodose det behov som finns av att följa utvecklingen av den gemensamma marknaden för elcertifikat. I avsnitt 9 redogörs närmare för de institutioner som följer av avtalet om en gemensam elcertifikatsmarknad med . Regeringens bedömning: Ett väl fungerande elöverföringsnät är nödvändigt för att en gemensam elcertifikatsmarknad ska bidra till ökad försörjningstrygghet på den nordiska elmarknaden. Nordiska strategiska elöverföringsförbindelser bör genomföras i enlighet med de beslut som har tagits inom ramen för . Förslaget i rapporten elcertifikatsystem med : har inte lämnat något förslag i denna fråga. Remissinstanserna: menar att bristande kapacitet i elnätet kan vara en växande flaskhals för utbyggnad av vindkraft. anser vidare att i samband med den harmonisering av fördelningen av kostnader för nätförstärkning på land som behövs kan det vara en anled- ning att även se över hur det svenska ansvaret för kostnader ser ut både på land och i havet. Svensk Vindenergi menar att villkor avseende nätanslutning och kostnadsfördelning kopplad till denna bör harmoni- seras så långt det är möjligt. och delar uppfattning att tillståndsprocesser måste över- vakas så att flaskhalsar undviks. menar att det är centralt att de i aviserade förstärkningarna av stamnätet genom- förs för att på bästa sätt kunna knyta ihop elcertifikatsmarknaden. Enligt bör nätutbyggnaden i första hand ta sikte på att bygga bort flaskhalsar inom och mellan de nordiska länderna innan en satsning sker på exportkablar till kontinenten. , Svensk Fjärrvärme och Svensk Vindenergi anser att kopplingen mellan tillståndsprocessens effektivitet och måluppfyllelse måste tas på allvar. Plast- och kemiföretagen menar att förbättringar av överföringskapaci- teten i första hand ska ske i det nordiska elsystemet. Svebio anser att det bör tillsättas en statlig utredning för att kartlägga de övergripande villkoren för svensk elpolitik mot bakgrund av ett förväntat utbudsöver- skott på marknaden framöver. Skälen för regeringens bedömning: Att stärka nordiska överförings- nätet utgör en central del i den nordiska handlingsplan för en gränslös nordisk elmarknad som de nordiska energiministrarna beslutade om vid sitt möte i . Den stora satsningen inom EU på förnybar energi och ökad försörjningstrygghet kräver omfattande utbyggnad av elöver- föringsnätet i . Ett väl fungerande och starkt överföringsnät är också nödvändigt för att en gemensam norsk-svensk elcertifikatsmarknad Prop. 2010/11:155 ska fungera. I överenskommelsen från enades de nordiska länderna om att redan överenskomna investeringar för ökad överföringskapacitet så snabbt som möjligt skulle förverkligas. Med detta menas att de av de nordiska stamnätsbolagen utpekade strategiskt viktiga nätförstärkningarna i ska fullföljas. Vidare är det nödvändigt att nordiska myndigheter ska följa de principer som energiministrarna enades om i . Bland annat kom energiministrarna då överens om att systemansvariga och tillsynsmyndigheter ska utgå från nordisk nytta när de planerar och godkänner framtida nätinvesteringar och att företagen ska förhandla om fördelningen av kostnader och intäkter. För svensk del har i uppdrag att gemensamt med de övriga nordiska stamnätsföretagen ta fram nätutvecklingsplaner för det nordiska kraftnätet med nordisk samhällsekonomisk nytta som grund samt att svara för genomförandet av överenskomna åtgärder för att integrera nya anläggningar för elproduktion från förnybara energikällor. 9Avtal med om etablering av en gemensam elcertifikatsmarknad Regeringens förslag: godkänner avtalet mellan Konunga- riket och om en gemensam marknad för elcertifikat. Diskussioner mellan den svenska och den norska regeringen om etable- ringen av en gemensam elcertifikatsmarknad påbörjades . Ett omfattande arbete genomfördes 2005 för att skapa förutsättningar för en gemensam marknad för elcertifikat med men realiserades inte. Diskussionerna återupptogs och har omfattande arbete genomförts. Energiministrarna i respektive land undertecknade en överenskommelse med grund- principerna för ett vidare samarbete om en gemensam elcertifikats- marknad. fick flera uppdrag som berörde frågan om en gemensam elcertifikatsmarknad med . undertecknade energiministrarna i respektive land ett protokoll om arbetet med en gemensam elcertifikatsmarknad som bland annat konkretiserade åtagande i den gemensamma marknaden. skickade den norska regeringen ut ett förslag till en norsk lag om elcertifikat på remiss. Remisstiden gick ut och omkring 150 svar inkom. överlämnade ett förslag till lag om elcertifikat till . Det norska godkände den föreslagna lagen och lagen blev sanktionerad av den norska konungen i statsråd . EU:s direktiv för främjande av förnybar energi trädde EU:s direktiv för främjande av förnybar energi, förnybartdirektivet, i kraft. Direktivet sätter upp nationella bindande mål för förnybar energi. Dessa nationella mål är fastställda utifrån nationella förhållanden samt köpkraft. Detta innebär att visa länder har fått tilldelade ett mål för förnybar energi som ligger utanför det som kan uppnås genom åtgärder i det egna landet. bartdirektivet möjlighet till samarbete mellan länderna för att de ska kunna uppnå sina mål på ett mer kostnadseffektivt sätt. ske genom användningen av statistiska överföringar, genom gemen- samma projekt eller genom gemensamma stödsystem. och om införandet av en gemensam elcertifikatsmarknad är ett exempel på gemensamt stödsystem. kan dock inte användas mellan medlemsstater och tredje land vilket innebär att en förutsättning för att sjösätta samarbetet är att antar Regeringen aviserade i propositionen om Höjt mål och vidareutveck- ling av elcertifikatsystemet (prop. 2009/10:133) inriktningen att vidare- utveckla elcertifikatssystemet till att omfatta flera länder och att en gemensam marknad med etableras med start från Regeringen gjorde bedömningen i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi (prop. 2008/09:163) att bör ta tillvara möjligheten att låta andra länder finansiera investeringar i förnybar energi inom gränser. I propositionen Genomförande av direktiv om förnybar energi (2009/10:128) sägs att staten bör kunna utnyttja ett eventuellt statistiskt överskott av förnybar energi i förhållande till förnybartdirektivets mål för överföring till andra medlemsstater. Avtalet mellan och (parterna) om en gemensam elcertifikatsmarknad består av en ingress och fyra delavsnitt. innehåller inledande bestämmelser, Del II innehåller bestämmelser om ramarna för en gemensam elcertifikatsmarknad, Del III innehåller bestämmelser om gemensamma institutioner som inrättas i och med etableringen av den gemensamma elcertifikatsmarknaden mellan parterna och Del IV innehåller slutbestämmelser. Avtalet finns i bilaga 12. Avtalet förutsätter att lagen om elcertifikat medger att elcertifikat som har utfärdats i ska få användas för att uppfylla kvotplikten i Författningsförslag återfinns i avsnitt 2 i denna proposition. Avtalet innebär inget annat mål för förnybar elproduktion i än det som antog , dvs. tion till 2020 och inte heller någon ändring i den svenska kvotkurvan eller i tilldelningsregler. Tillskillnad mot avsiktsförklaringen från och protokollet från är avtalet bindande mellan länderna. Enighet mellan parterna krävs enligt avtalet i Detta gäller exempelvis eventuell ändring av eller Prop. 2010/11:155 mål för förnybar energi inom ramen för den gemensamma elcerti- fikatsmarknaden till , utvidgning av den gemensamma elcerti- fikatsmarknaden till andra länder och uppsägning och ändringar av avtalet. Avtalet innehåller också vissa bestämmelser om samråd när det gäller utformning av eventuella framtida statliga stöd för förnybar elproduktion vid sidan om elcertifikatssystemet, ändring av vissa tilldel- ningsregler bl.a. för ny tilldelningsperiod samt i fråga om ingående av gemensamma projekt med andra länder enligt förnybartdirektivet. När det gäller befintliga eller eventuella framtida investerings- eller driftsstöd som parterna ger inom skattesystemet finns dock endast en informations- skyldighet om sådant stöd efter begäran av den andra parten. Avtalets ikraftträdande är avhängigt av antagande av EU:s förnybartdirektiv och av att parternas nationella konstitutionella krav är uppfyllda. Inriktningen i avtalet är att den gemensamma elcertifikatsmarknaden ska träda i kraft men ett senare ikraftträdande är möjligt under förutsättning att beslut om införlivande av förnybartdirektivet i har trätt i kraft . Del I Inledande bestämmelser Denna del består av artikel 1 Definitioner, artikel 2 Mål och förpliktelser och artikel 3 Gemensam elcertifikatsmarknad. Det gemensamma målet för ny förnybar elproduktion i den gemen- samma elcertifikatsmarknaden uppgår till . Det gemensamma målet ska delas lika mellan parterna som därmed ska sikta på att annullera elcertifikat motsvarande var för . Parterna ska eftersträva att det för perioden mellan och hos varje part ska annulleras elcertifikat motsvarande . Eftersom antalet elcertifikat som annulleras huvudsakligen bestäms av storleken på den kvotpliktiga elanvändningen är det inte möjligt att i förväg exakt utforma kvoterna så att utfallet når målsätt- ningen. Därför utrycks det i avtalet att varje part ska sträva efter att annullera elcertifikat motsvarande samt för . Om en part önskar att införa ett nytt mål för att öka den förnybara elproduktionen efter 2020, inom ramen för den gemensamma elcerti- fikatsmarknaden, ska kvotkurvans utformning värderas och parten ska samråda med den andra parten om bland annat påverkan på marknadsaktörer. Parten kan därefter besluta att införa ett nytt mål under förutsättning att ändringen inte ger orimliga konsekvenser för den andra parten. Regeringen gjorde i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi (2008/09:163) bedömningen att den långsiktiga inriktningen är en fortsatt successiv ökning av den förnybara elproduk- tionen. Därför har det varit viktigt för regeringen att avtalet formuleras så att denna inriktning inte hindras. Del II Ramar för en gemensam elcertifikatsmarknad Denna del består av artikel 4 Elcertifikatsberättigade, artikel 5 Tilläggs- stöd, artikel 6 Kvotplikt och fastställande av kvoter, artikel 7 Register- föring och tillsyn, artikel 8 Kontrollstationer, artikel 9 Informations- utbyte och kommunikation till elcertifikatsmarknaden. Tilldelningsbestämmelserna i avtalet följer dagens svenska tilldel- ningsregler och inga ändringar i svensk lagstiftning behöver göras med anledning av avtalets utformning i denna del. I avtalet anges uttryckligen att regler som är i kraft eller antas i anslutning till ikraftträdande av avtalet kan fortsätta gälla. I de fall kriterierna ska ändras bl.a. för tilldel- ning av elcertifikat för produktionsökningar eller för ny tilldelnings- period krävs däremot ett särskilt förfarande som syftar till att ändringarna ska vara acceptabla för båda parterna. I avtalet anges i artikel 5 punkten 1 att grundprincipen ska vara att elcertifikatssystemet ska utgöra ett tillräckligt stöd för att driva fram ny förnybar elproduktion och att anläggningar därför inte bör få stöd utöver Stöd från EU-institutioner undantas uttryckligen. ordningar för investerings- och driftsstöd som är i kraft vid ikraftträdandet av avtalet ska dock fortfarande kunna gälla. eventuella framtida investerings- och driftsstöd anvisar avtalet ett samrådsförfarande mellan länderna innan sådana stöd kan införas. Bestämmelserna i artikel 5 ska dock inte tillämpas på befintliga eller eventuella framtida investerings- eller driftsstöd som parterna ger inom Om en part begär att få information om ett sådant stöd inom skattesystemet ska den andra parten tillhandahålla sådan Det anges att en part bör ta behörig hänsyn till den andra partens intressen och bör, såvitt avser eventuella framtida investerings- eller driftsstöd, inte frångå utgångspunkten i punkten 1 på ett sätt som väsentligt ändrar konkurrensvillkoren för elcertifikatsberättigad produk- tion i de två länderna. Avtalet reglerar tidpunkten för nästa kontrollstation. genomföras gemensamt mellan parterna och äga rum senast vid utgången Därefter ska kontrollstationer äga rum om inte parterna kommer överens om något annat. behandlas även i avsnitt 8.3. Denna del består av artikel 10 Kontaktpunkt, artikel 11 Råd och artikel Kontaktpunkten utgörs av det fackdepartement som är ansvarigt för elcertifikat hos respektive part. Kontaktpunkten ska ta emot information i de frågor som följer av artikel 4.8, artikel 5.2 och artikel 13.2 Närings- departementet kommer att utgöra den svenska kontaktpunkten. Ett råd etableras i syfte att säkerställa att den gemensamma elcerti- fikatsmarknaden fungerar och utvecklas i enlighet med avtalet. representeras på departements nivå och har en röst var. för kontrollstationer, utarbeta gemensamma informationsstrategier samt vara det forum där parterna diskuterar frågor utan att behöva använda Frågan om rådet behandlas även i avsnitt 8.4. En kommitté etableras i syfte att parterna ska informera varandra och Prop. 2010/11:155 diskutera övergripande frågor om utformning och tillämpning av tilldelningsregler för bl.a. ny tilldelningsperiod och tilldelning för ökad produktion i samband med upprustning och utökad produktionskapacitet. Medlemmar i kommitén är parternas energimyndigheter. Oenighet i kommittén ska hänskjutas till rådet. Denna del består av artikel 13 Förhållande till tredje part, artikel 14 Anmälan enligt förnybartdirektivet, artikel 15 Upphörande och ändringar, artikel 16 Tvistlösning och Artikel 17 Ikraftträdande m.m. Frågor från andra länder att delta i den gemensamma elcertifikats- marknaden ska värderas av parterna gemensamt. Villkor för ett sådant samarbete med andra länder ska fastställas efter enighet mellan parterna. Om en part önskar använda sig av gemensamma projekt för förnybar elproduktion med andra länder enligt förnybartdirektivet ska den andra parten underrättas. Om den har invändningar ska frågan diskuteras i rådet i syfte att hitta en acceptabel lösning. Avtalet upphör att gälla . Varje part har rätt att anmäla sin avsikt att säga upp avtalet till den andra parten. Efter sådan anmälan upphör avtalet att gälla först när parterna har nått en överenskommelse om reglering av utestående förpliktelser. I avtalet finns bestämmelser om tvistlösning för det fall att det uppstår en tvist mellan parterna om dess tolkning och tillämpning. Avtalets ikraftträdande är avhängigt av antagande av EU:s förnybartdirektiv och av att parternas inhemska konstitutionella krav är uppfyllda. Inriktningen i avtalet är att den gemensamma elcertifikats- marknaden ska träda i kraft men ett senare ikraft- trädande är möjligt under förutsättning att beslut om införlivande av förnybartdirektivet i har trätt i kraft . Avtalet mellan och om en gemensam marknad för elcertifikat undertecknades i av närings- och energiminister och olje- och energiminister . Åtgärder för att skydda elkunden mot för Regeringens bedömning: Elcertifikatssystemet uppnår de uppsatta målen och fungerar i huvudsak väl. Någon reglering av golv- och takpriser för elcertifikat bör inte ske. En elcertifikatsmarknad som är gemensam med minskar riskerna för höga elcertifikatspriser. Informationen till marknadens aktörer och konsumenter är av central betydelse för marknadens funktionssätt och bör förbättras ytterligare. Kommande kontrollstation i elcertifikatssystemet är viktig för utvärde- ring av systemet och för att belysa kostnaderna för elkunderna. bör få i uppdrag att utreda om ett krav på särredovisning av elcertifikatskostnaden på elkonsumenternas faktura kan vara en lämplig åtgärd för att öka elkonsumenternas kunskap och medvetenhet om elcertifikatssystemet och om konsumentens eget bidrag till detta system. Förslaget i rapporten för att skydda elkunden mot för höga elcertifikatspriser: Överensstämmer i huvudsak med regeringens Remissinstanserna: delar uppfattningen i rapporten att man bör vara restriktiv kring att reglera elcertifikatssystemet. Förändringar bör framförallt ha som syfte att förbättra elcertifikatsmarknadens funktionalitet ytterligare, snarare än att reglera menar att det inte är önskvärt med vare sig ett prisgolv eller pristak i ett marknadsbaserat stödsystem, i och med att dessa typer av ingrepp i den fria prisbildningen riskerar att bli Denna bedömning gäller dock endast under förutsättning att elcertifikatsmarknaden fungerar väl och det inte finns någon form av anser sig inte kunna bedöma om risken för höga elcertifikatspriser föreligger på basis av tillgängligt underlag. delar rapportens uppfattning att tillståndsprocesser för etablering av produktionsanläggningar och utbyggnad av nät behöver övervakas så att flaskhalsar undviks samt att det finns behov av förbättrad information till elcertifikatssystemets aktörer om förhållanden inom systemet. och Svensk Fjärrvärme anser att utredningens bedöm- ning att behov av ett takpris saknas är riktig. Fördelarna är få och nack- Ett takpris riskerar att äventyra marknadens funk- och Svensk Fjärrvärme anser en fråga som bör prioriteras i en norsk-svensk översyn är att titta närmare på den asymmetri som råder i dagens elcertifikatsmarknad mellan producenter, som kan hålla på sina elcertifikat, och elhandlare som vid givet datum är ålagda att uppvisa elcertifikat i enlighet med kvotplikten och eventuellt införa åtgärder för att förbättra marknadssituationen. att de informationsinsatser som föreslår, såväl gentemot aktörer på marknaden, som gentemot slutkonsumenter är Kraft menar att på en fri marknad bör det inte finnas golv- eller takpris. Kraft anser att inget av de utredningsspår som redovisar verkar för en förbätt- ring av måluppfyllelsen i elcertifikatssystemet. Tvärtom riskerar Prop. 2010/11:155 exempelvis lånemöjligheten (uppskov) att försämra transparensen på elcertifikatsmarknaden. Svebio menar att en vidareutveckling av rapportens resonemang som innebär att fritt låta alla aktörer i systemet köpa certifikat och spara dessa skulle ge en stabilare prisbildning till fördel för alla aktörer. anser att även om ett pristak skulle kunna uppfattas som positivt utifrån ett konsumentperspektiv finns risk för att det får en generell prishöjande effekt. Förbundet har därför inga invändningar mot utredningens slutsatser. Oberoende elhandlare () anser att det vore ett allvarligt avsteg från en marknadslösning att införa tak- och/eller golvpriser för att hantera extrema obalanser på elcertifikatsmarknaden. anser att alternativa lösningar bör utredas. allmännyttiga bostadsföretag () och Fastighetsägarna anser att de synpunkter som framför i sin reservation bör beaktas i den fortsatta översynen av elcertifikatssystemet. Skälen för regeringens bedömning Det saknas behov av regleringsåtgärder för att skydda elkunden mot för Regeringen bedömer att elcertifikatssystemet uppnår de uppsatta målen och i huvudsak fungerar väl. 2003 har den förnybara elproduktionen ökat med . bär att utbyggnaden av den förnybara elproduktionen sker i den takt som