prop · GY03126 · 2011-04-19 00:00:00 — 1 Regeringens proposition 2010/11:126 Avgift enligt Studsvikslagen Prop. 2010/11:126 Regeringen överlämnar denna proposition till . () Propositionens huvudsakliga innehåll I propositionen föreslås att den avgift som kärnkraftsföretagen betalar för avvecklingen av vissa verksamheter vid bland annat Studsvik ska tas ut till och med utgången av 2017. I propositionen föreslås också att lagen (1988:1597) om finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfall m.m. (Studsvikslagen) justeras i några avseenden. Det föreslås vissa förtydliganden i fråga om vilka verksamheter och åtgärder som omfattas av Studsvikslagen. Vidare föreslås ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om vad som ska ingå i den kostnadsberäkning som ska göras enligt lagen och som används vid bedömningen av om inbetalade avgiftsmedel är tillräckliga för att finansiera avvecklingen av verksamheterna. Förslaget innebär att Studsvikslagen anpassas till reglerna om kärnavfallsfonden i lagen (2006:647) om finansiella åtgärder för hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verksamhet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . 2010/11:126 2 Innehållsförteckning 1 Förslag till riksdagsbeslut .................................................................3 2 Lagtext..............................................................................................4 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1597) om finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfall m.m. .........................................................................4 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (2006:652) om upphävande av lagen (1988:1597) om finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfall m.m...................8 3 Ärendet och dess beredning..............................................................9 4 Förslag ............................................................................................10 4.1 Avgiften enligt Studsvikslagen ........................................10 4.2 Kostnadsberäkning...........................................................12 4.3 Möjlighet att besluta om ett föreläggande m.m................14 5 Ikraftträdande..................................................................................16 6 Konsekvenser..................................................................................16 7 Författningskommentar...................................................................20 7.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:1597) om finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfall m.m. .......................................................................20 7.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:652) om upphävande av lagen (1988:1597) om finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfall m.m. .......................................................................23 Bilaga 1 lagförslag.................................24 Bilaga 2 Remissinstanserna ................................................................27 Bilaga 3 Lagrådsremissens lagförslag.................................................28 Bilaga 4 Lagrådets yttrande ................................................................33 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .........35 Rättsdatablad ..........................................................................................36 2010/11:126 3 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1. lag om ändring i lagen (1988:1597) om finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfall m.m., 2. lag om ändring i lagen (2006:652) om upphävande av lagen (1988:1597) om finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfall m.m. Prop. 2010/11:126 4 2 Lagtext Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1597) om finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfall m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1988:1597) om finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfall m.m. 1 dels att 2 och 6 §§ ska upphöra att gälla, dels att 1, 35, 7 och 8 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 6 §, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 §2 Avgift skall betalas till staten enligt denna lag som ett bidrag till kostnader för följande åtgärder Den som har tillstånd enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet att inneha eller driva en kärnkraftsreaktor (reaktorinnehavare) ska betala en avgift till staten enligt denna lag som ett bidrag till kostnader för 1. dekontaminering och nedläggning av forskningsreaktorerna R2 och R2-0 i Studsvik med tillhörande byggnader, 1. avveckling av forskningsreaktorerna R2 och R2-0 i Studsvik med isotopcentralen IC, neutronforskningslaboratoriet och övriga tillhörande byggnader, 2. dekontaminering och nedläggning av kraftvärmereaktorn i , 2. avveckling av kraftvärmereaktorn i , 3. dekontaminering och nedläggning av det aktiva centrallaboratoriet ACL, fläktanläggningen ACF, bränslelaboratoriet HCL, van der Graaf-generatorn, förbränningsanläggningen , behandlingsanläggningen , förvaringsanläggningen , bergrumslagret AM, det s.k. aktiva tråget AT, tank- och siloanläggningen TS, hallen för aktivt avfall AU, f.d. uranförrådet UF, av3. avveckling av a) det aktiva centrallaboratoriet ACL, b) fläktanläggningen ACF, c) bränslelaboratoriet HCL, d) , e) förbränningsanläggningen , f) dekontamineringsanläggningen , g) behandlingsanläggningen , h) förvaringsanläggningen , 1 Senaste lydelse av 6 § 2008:241. 2 Senaste lydelse 2006:651. 2010/11:126 5 fallsskjulen AS 14, upplagsplatsen UA för fast aktivt avfall och indunstaren ID för aktivt avfall, i) bergrumslagret AM, j) det aktiva tråget AT, k) tank- och siloanläggningen TS, l) hallen för aktivt avfall AU, m) f.d. uranförrådet UF, n) avfallsskjulen AS 14, o) upplagsplatsen UA för fast aktivt avfall, p) indunstaren ID för aktivt avfall , och q) kulvertsystemet för vätskeformigt aktivt avlopp från anläggningarna i 1 och ap, 4. hantering och slutförvaring av kärnavfall, kärnämnen och annat radioaktivt avfall som före har genererats till följd av kärnteknisk verksamhet i eller förvarats vid de kärntekniska anläggningar som avses i 13, 4. hantering och slutförvaring av kärnavfall, kärnämne och annat radioaktivt avfall som före har genererats till följd av kärnteknisk verksamhet i eller förvarats vid de kärntekniska anläggningar som avses i 13, 5. hantering och slutförvaring av kärnbränsle från forskningsreaktorn i och kraftvärmereaktorn i samt av de bränsleelement från forskningsreaktorn i som fanns i anslutning till reaktorn, 5. hantering och slutförvaring av a) kärnbränsle från forskningsreaktorn i , b) kärnbränsle från kraftvärmereaktorn i , och c) de bränsleelement från forskningsreaktorn i som fanns i anslutning till reaktorn, 6. återställning enligt lag av anläggningen i till följd av tidigare bedriven kärnteknisk verksamhet, och 7. strålskyddsåtgärder som enligt lag är nödvändiga till följd av sådan verksamhet som avses i 16. 7. åtgärder som enligt lag är nödvändiga till följd av verksamhet som avses i 16. 3 §3 Avgiften är för varje levererad kilowattimme elström. Avgiften skall betalas till den myndighet som regeringen bestämmer. Avgiften ska betalas till den myndighet som regeringen bestämmer. Avgiftsmedlen skall föras över till Kärnavfallsfonden som förvaltar medlen särskilt enligt 7 och 7 a §§ lagen (1992:1537) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. och föreskrifter som har meddelats med Bestämmelser om hur avgiftsmedlen ska förvaltas finns i lagen (2006:647) om finansiella åtgärder för hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verksamhet. 3 Senaste lydelse 2007:356. 2010/11:126 6 stöd av 7 b § samma lag. Av 12 § lagen (2006:647) om finansiella åtgärder för hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verksamhet framgår att avgiftsmedlen förvaltas enligt den lagen. 4 §4 Avgift som har betalats enligt denna lag får användas för att ersätta kostnader för sådan verksamhet som avses i 1 §. Avgifter som har betalats enligt denna lag får användas för att ersätta kostnader för verksamheter och åtgärder som avses i 1 §. beslutar om den närmare användningen av avgiftsmedlen. Regeringen får meddela föreskrifter om användningen. 5 §5 Den som har tillstånd enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet till sådan verksamhet som avses i 1 § eller efter medgivande av annan juridisk person ska upprätta en beräkning över kostnaderna för verksamheten. I de beräknade kostnaderna ska ingå dels en uppskattning av kostnaderna för samtliga de åtgärder som kan anses bli behövliga, dels kostnaderna för de åtgärder som avses bli vidtagna inom en tidsrymd av . Den som har tillstånd enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet till en verksamhet som avses i 1 § ska till den myndighet som regeringen bestämmer lämna kostnadsberäkningar för verksamheten och åtgärder som avses i 1 § och andra uppgifter som behövs för att myndigheten ska kunna fullgöra sina uppgifter enligt denna lag eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. Kostnadsberäkningen ska ses över samt lämnas till . En reaktorinnehavare ska till den myndighet som regeringen bestämmer lämna uppgifter om sin planerade leverans av elström. Regeringen får meddela föreskrifter om vad som ska ingå i en kostnadsberäkning som avses i första stycket. 4 Senaste lydelse 2008:241. 5 Senaste lydelse 2008:241. 2010/11:126 7 6 § Den myndighet som regeringen bestämmer får förelägga en reaktorinnehavare eller den som har tillstånd enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet till en verksamhet som avses i 1 § att vidta de åtgärder som behövs för verkställigheten av denna lag eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. Ett föreläggande får förenas med vite. 7 § Till böter döms den som med uppsåt eller av grov oaktsamhet lämnar oriktig uppgift eller på annat sätt åsidosätter sina skyldigheter enligt 5 eller 6 §, om gärningen inte är belagd med straff i . Den som med uppsåt eller av grov oaktsamhet åsidosätter sina skyldigheter enligt 5 § genom att lämna oriktig uppgift döms till böter, om gärningen inte är belagd med straff i . 8 §6 Beslut av enligt denna lag får överklagas hos regeringen. Ett beslut om föreläggande enligt 6 § får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätt. Denna lag träder i kraft . 6 Senaste lydelse 2008:241. 2010/11:126 8 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (2006:652) om upphävande av lagen (1988:1597) om finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfall m.m. Härigenom föreskrivs att lagen (2006:652) om upphävande av lagen (1988:1597) om finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfall m.m. 1 ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Enligt beslut föreskrivs att lagen (1988:1597) om finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfall m.m. ska upphöra att gälla vid utgången av 2011. Enligt beslut föreskrivs att lagen (1988:1597) om finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfall m.m. ska upphöra att gälla vid utgången av 2017. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse av lagen 2009:331. 2010/11:126 9 3 Ärendet och dess beredning beslutade att lagen (1988:1597) om finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfall m.m. (Studsvikslagen) ska upphöra att gälla vid utgången av 2009 (prop. 2005/06:183, bet. 2005/06:MJU24, rskr. 2005/06:287). I Studsvikslagen regleras den avgift som kärnkraftsföretagen betalar för avvecklingen av viss verksamhet vid Studsvik. beslutade att höja denna avgift med per levererad kilowattimme el till per levererad kilowattimme el fr.o.m. (prop. 2006/07:93, bet. 2006/07:FöU7, rskr. 2006/07:168). beslutade att flytta fram tidpunkten för upphävandet av Studsvikslagen till utgången av 2011, dvs. att den avgift som kärnkraftsföretagen betalar enligt lagen ska tas ut även (prop. 2008/09:121, bet. 2008/09:FöU8, rskr. 2008/09:222). Regeringen har uppdragit till att utreda framtida kostnader, osäkerheter och ansvar samt att göra en grundlig utvärdering av vilka problem och finansiella risker som kan uppstå för staten med anledning av att Studsvikslagen upphör att gälla . Uppdraget redovisades i en rapport . Rapporten har remissbehandlats . lagförslag återges i bilaga 1. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Remissvaren och en sammanställning av svaren finns tillgängliga i (dnr M2010/1696/Ke). har anmält, enligt 5 § förordningen (1988:1598) om finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfall m.m., att avgiften enligt 3 § Studsvikslagen behöver ändras. Enligt myndigheten behöver avgiftsbeloppet höjas till per levererad kilowattimme el per under förutsättning att lagen upphör att gälla vid utgången av 2011. Förslaget har remitterats till de instanser som anges i bilaga 2. Remissvaren och en sammanställning av svaren finns tillgängliga i (dnr M2010/3536/Ke). Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som återges i bilaga 3. Lagrådets yttrande återges i bilaga 4. Lagrådets synpunkter behandlas i författningskommentaren. Regeringen har följt Lagrådets förslag. 2010/11:126 10 4 Förslag 4.1 Avgiften enligt Studsvikslagen Regeringens förslag: Lagen om finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfall m.m. (Studsvikslagen) ska upphöra att gälla vid utgången av 2017. Det ska förtydligas i lagtexten att isotopcentralen IC, neutronforskningslaboratoriet och ytterligare några anläggningar i Studsvik omfattas av Studsvikslagen. förslag överensstämmer delvis med regeringens. Myndigheten har i första hand föreslagit en lagändring som innebär att Studsvikslagen fortsätter att gälla tills vidare, utan någon tidsgräns. Remissinstanserna: , , , för kärnavfallsfrågor, Kärnavfallsfonden, , Miljöorganisationernas kärnavfallsgranskning och har tillstyrkt förslaget att Studsvikslagen ska fortsätta att gälla tills vidare och att ändringar görs i förordningen (1988:1598) om finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfall m.m. , , , , , , , AB SVAFO, och har motsatt sig att Studsvikslagen förlängs tills vidare och föreslagit att den förlängs men att avgiften sänks. De har också motsatt sig att Neutronforskningslaboratoriet förs in bland de verksamheter som omfattas av Studsvikslagen. Skälen för regeringens förslag Avgift enligt Studsvikslagen I Studsvikslagen regleras den avgift som kärnkraftsföretagen betalar för avvecklingen av viss historisk verksamhet med koppling till framväxten av det svenska kärnkraftsprogrammet. De verksamheter och åtgärder som omfattas av lagen räknas upp i 1 §. Tillståndshavarna för de anläggningar som omfattas av Studsvikslagen är skyldiga att för sina verksamheter göra en beräkning av kostnaderna för de avvecklingsåtgärder som anges i paragrafen. I de beräknade kostnaderna ska ingå dels en uppskattning av kostnaderna för samtliga de åtgärder som kan anses bli behövliga, dels kostnaderna för de åtgärder som avses bli vidtagna inom en tidsrymd av . Kostnadsberäkningen ska ses över och lämnas till , som kontrollerar om avgiften ligger på rätt nivå. När Studsvikslagen började tillämpas uppgick avgiften till per levererad kilowattimme elström från kärnkraftsreaktorerna. beslutade , efter förslag från regeringen och Statens kärnkraftinspek 2010/11:126 11 tion, att höja avgiften till per levererad kilowattimme . 2005/06:183 föreslog regeringen en höjning av avgiften till per levererad kilowattimme , vilket antogs av . Den senaste höjningen av avgiften, till fr.o.m. , beslutades av efter förslag i prop. 2006/07:93 (bet. 2006/07:FöU7, rskr. 2006/07:168). beslutade att flytta fram tidpunkten för upphävandet av Studsvikslagen till utgången av 2011, dvs. att den avgift som kärnkraftsföretagen betalar enligt lagen ska tas ut även (prop. 2008/09:121, bet. 2008/09:FöU8, rskr. 2008/09:222). Framtida utbetalningar av medel för avvecklingsåtgärder har utrett framtida kostnader, osäkerheter och ansvar för verksamheter som omfattas av Studsvikslagen och gjort en grundlig utvärdering av vilka problem och finansiella risker som kan uppstå för staten med anledning av att Studsvikslagen upphör att gälla . Uppdraget redovisades i en rapport . har också anmält enligt 5 § förordningen (1988:1598) om finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfall m.m. att avgiften enligt 3 § Studsvikslagen behöver ändras. Av framgår följande om förutsättningarna för att täcka kostnaderna för de avvecklingsåtgärder som omfattas av Studsvikslagen med medel ur Studsviksfonden. Den långa tidsrymden för avvecklingen av verksamheter innebär stora osäkerheter i kostnadsberäkningarna. Avsaknaden av genomarbetade kostnadskalkyler och systematiska osäkerhetsanalyser innebär att det inte går att bedöma hur stora osäkerheterna är. har i anmälan om den årliga översynen av avgiften enligt 3 § Studsvikslagen föreslagit att avgiften höjs från till per levererad kilowattimme el , under förutsättning att lagen upphör att gälla vid utgången av 2011. Myndigheten har som skäl för höjningen hänvisat till de stora osäkerheter som råder om de framtida kostnadernas storlek. Underlaget i ärendet visar att osäkerheten vid bedömningen av framtida utbetalningar av medel ur Studsviksfonden är stor. Regeringen delar bedömning att de framtida utbetalningarna kan förväntas bli högre än vad som har angetts av tillståndshavarna och som legat till grund för tidigare beslut om den avgift som betalas enligt Studsvikslagen. Förlängning av avgiftsskyldigheten Enligt beslut upphör Studsvikslagen att gälla vid utgången av 2011. Det kan antas att återstående medel i Studsviksfonden då inte kommer att täcka kostnaderna för de avvecklingsåtgärder som omfattas av Studsvikslagen. har i rapporten föreslagit att en lagändring görs som innebär att Studsvikslagen fortsätter att gälla tills vidare, utan någon tidsgräns. Enligt regeringens bedömning bör dock andra alternativ i första hand övervägas för att finansiera de kvarvarande avvecklingsåt Prop. 2010/11:126 12 gärderna. Ett alternativ för finansieringen är att förlänga avgiftsskyldigheten enligt Studsvikslagen . Ett annat alternativ är att höja avgiftsbeloppet väsentligt under endast . Om upphävandet av lagen senareläggs till utgången av 2017 och avgiftsnivån hålls oförändrad, blir belastningen på de avgiftsskyldiga ungefär densamma som om avgiften skulle ha höjts till per levererad kilowattimme el. En förlängning med ger den stabilitet som behövs för att kunna analysera om inbetalade avgiftsmedel kommer att räcka för finansiering av avvecklingsåtgärderna. Med en sådan förlängning kvarstår möjligheten att revidera avgiftens storlek, eftersom tillståndshavarna ska lämna beräkningsunderlag och göra nya analyser av kostnadsutvecklingen. Det är viktigt att avgiften inte sätts för högt, eftersom eventuella överskjutande medel inte återbetalas (prop. 2005/06:183 s. 32). Regeringen gör bedömningen att en oförändrad avgift men med inbetalningar till och med utgången av 2017 med stor sannolikhet innebär att medlen i Studsviksfonden räcker för att täcka de avvecklingsåtgärder som omfattas av Studsvikslagen. Statens risk minskar i motsvarande grad eftersom framtida beräkningar leder till en noggrannare bedömning av de faktiska kostnaderna. Neutronforskningslaboratoriet i Studsvik har föreslagit att Neutronforskningslaboratoriet i Studsvik förs in bland de verksamheter som omfattas av Studsvikslagen. I 1 § anges att avgift ska betalas för dekontaminering och nedläggning av bland annat forskningsreaktorerna R2 och R2-0 i Studsvik med tillhörande byggnader. Regeringen gör ingen annan bedömning än i frågan om Neutronforskningslaboratoriet i Studsvik ska anses höra till de verksamheter som omfattas av Studsvikslagen. Tillhörigheten bör förtydligas i lagtexten. 4.2 Kostnadsberäkning Regeringens förslag: Den som har tillstånd till verksamhet som omfattas av Studsvikslagen ska till den myndighet som regeringen bestämmer lämna kostnadsberäkningar och andra uppgifter som behövs för att myndigheten ska kunna fullgöra sina uppgifter enligt lagen eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. En reaktorinnehavare ska till den myndighet som regeringen bestämmer lämna uppgifter om sin planerade leverans av elström. Regeringen ska kunna meddela föreskrifter om vad som ska ingå i en kostnadsberäkning. förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. I regeringens förslag preciseras att en reaktorinnehavare ska vara skyldig att lämna uppgifter om sin planerade leverans av elström . 2010/11:126 13 Remissinstanserna har inte haft några synpunkter på bestämmelsen om vilka uppgifter som ska lämnas av en reaktorinnehavare eller tillståndshavare . Skälen för regeringens förslag: I Studsvikslagen finns regler om skyldighet att upprätta en beräkning över kostnaderna för den verksamhet som omfattas av lagen. Beräkningen ska göras av den som har tillstånd till verksamheten enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet eller, efter medgivande av , av en annan juridisk person. I de beräknade kostnaderna ska ingå dels en uppskattning av kostnaderna för samtliga de åtgärder som kan anses bli behövliga, dels kostnaderna för de åtgärder som avses bli vidtagna inom en tidsrymd av . har föreslagit att kraven på att göra en kostnadsberäkning ska anges i förordningen (1988:1598) om finansiering av hanteringen av visst radioaktivt avfall m.m. i stället för lagen. Myndigheten har också föreslagit att det förtydligas i förordningen vad som ska ingå i en kostnadsberäkning. Regeringen delar bedömning att det bör preciseras vad som ska ingå i en kostnadsberäkning. Det bör fortfarande uttryckligen framgå av lagtexten att tillståndshavaren ska lämna en kostnadsberäkning. En sådan beräkning bör som tidigare innehålla en uppskattning av förväntade kostnader för den verksamhet och de åtgärder som omfattas av Studsvikslagen. Regeringen bör bemyndigas att meddela föreskrifter om vad som ska ingå i en kostnadsberäkning. Det bör på samma sätt som göras en beräkning av den förväntade totala kostnaden för verksamheter och åtgärder som omfattas av Studsvikslagen. I föreskrifterna får vidare preciseras bland annat vilka behandlings- och rivningsåtgärder som ska ingå i en kostnadsberäkning. Regeringen får även, utan något särskilt bemyndigande i lagen, meddela föreskrifter om tidpunkten för redovisningen av kostnadsberäkningar. Utgångspunkten bör som vara att en kostnadsberäkning ska redovisas . Regeringen delar vidare bedömning att det inte behövs någon lagbestämmelse om att myndigheten ska kunna medge att en annan juridisk person än tillståndshavaren gör kostnadsberäkningen . Det räcker att det av lagen framgår att det är tillståndshavaren som ska lämna kostnadsräkningen. En kostnadsberäkning får alltså göras i samråd med en annan tillståndshavare. I lagen bör vidare preciseras att en reaktorinnehavare ska till den myndighet som regeringen bestämmer lämna uppgifter om sin planerade leverans av elström. Uppgifter om reaktorinnehavarnas elleveranser behövs när avgiften ska beräknas. Förslaget innebär ingen ändring jämfört med de uppgifter som ska lämnas av reaktorinnehavare. 2010/11:126 14 4.3 Möjlighet att besluta om ett föreläggande m.m. Regeringens förslag: Den myndighet som regeringen bestämmer ska kunna förelägga en reaktorinnehavare eller den som har tillstånd till sådan verksamhet som omfattas av Studsvikslagen att vidta de åtgärder som behövs för verkställigheten av lagen eller föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. Ett föreläggande ska kunna förenas med vite. Ett beslut om föreläggande ska kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd ska krävas vid överklagande till kammarrätt . Det ska vara straffbelagt att med uppsåt eller av grov oaktsamhet åsidosätta skyldigheterna att lämna kostnadsberäkning och andra uppgifter enligt Studsvikslagen genom att lämna oriktig uppgift.