prop · GY03155 · 2011-07-06 00:00:00 — biträder promemorians förslag till ny lag om elcertifikat och anser att det är viktigt att prisberäk- ning och information till marknaden sker på ett harmoniserat sätt på en gemensam elcertifikatsmarknad. anser därför att det är bra att bestämmelser om framtagande och offentliggörande av informa- tion och om beräkning av det volymvägda medelvärdet av priset på elcertifikat kan meddelas genom föreskrift. Flera remissinstanser har framfört övergripande synpunkter på elcertifikatssystemet i stort och detaljerade synpunkter på regeländringar som man anser bör genomföras men som inte har behandlats vare i sig i rapporter eller i den nu remitterade promemorian. Skälen för regeringens förslag Vissa bestämmelser har omarbetats redaktionellt i förhållande till 2003 Det har även skett en omdisponering av paragraferna och indelningarna i kapitel. Utöver dessa ändringar och de materiella ändringar som redovisats i de föregående avsnitten föreslås följande omarbetningar i förhållande till lag. Bestämmelser som flyttas till föreskrifter på lägre nivå än lag De mycket detaljerade bestämmelserna om befrielse från deklarations- skyldighet för vissa registrerade elintensiva industrier och om registre- ring och avregistrering av elintensiv energi som finns lag före- slås i stället ges genom föreskrifter på lägre nivå än lag. bestämmelsen i 4 kap. 9 § andra stycket som anger att elintensiv industri inte är deklarationsskyldig om kvotplikten endast omfattar sådan el som inte ska beaktas vid beräkning av kvotplikten. Det handlar även om bestämmelserna i 4 kap. 7 b § om registreringsperioder för elintensiv industri och i 4 kap. 7 c om myndighetens prövning av befrielse från deklarationskyldighet samt om bestämmelsen i 4 kap. 7 a § fjärde stycket om hur prövningen av fortsatt registrering för en elintensiv industri ska göras när en registreringsperiod löpt ut. Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, föreslås därför få ett bemyndigande att meddela föreskrifter i dessa frågor. De förslag som lämnats av Energi- myndigheten i rapporten som har bäring på dessa bestämmelser får regeringen därför återkomma till. När det gäller framtagande och offentliggörande av information och beräkning av det volymvägda medelvärdet av priset på elcertifikat finns det behov av mer detaljerade regler. Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, föreslås därför få ett bemyndigande att meddela föreskrifter i dessa frågor. Bestämmelser som inte får någon motsvarighet i den nya lagen. Tilldelning av elcertifikat för produktion i en anläggning som har flyttats till en annan plats I 2 kap. 9 a § lag finns en bestämmelse om tilldelning av elcertifikat för produktion i en anläggning som har flyttats till en annan Den bestämmelsen kommer med den lag som föreslås inte att behövas eftersom det för redan drifttagna anläggningar är datumet när anläggningen först togs i drift som avgör när den inte längre får tilldelas För anläggningar som tas i drift när den föreslagna lagen trätt i kraft kommer tillsynsmyndigheten att fastställa en tilldelningsperiod som gäller oavsett var anläggningen är placerad. därför inte få någon motsvarighet i den nya lagen. I 4 kap. 5 § lag finns en bestämmelse om kvittningsrätt. bestämmelsen kommer med den lag som föreslås inte att behövas eftersom mindre elanvändare som själva producerar och använder sin el enligt förslaget inte ska omfattas av kvotplikt. därför inte få någon motsvarighet i den nya lagen. I 4 kap. 11 § lag finns en bestämmelse som avser garantipris för inlösen av elcertifikat. Den bestämmelsen kommer med den lag som nu föreslås inte att behövas eftersom möjligheten att lösa in elcertifikat var tidsbegränsad till och med . Bestämmelsen föreslås därför inte få någon motsvarighet i den nya lagen. I 6 kap. 14 § lag finns en bestämmelse om elektronisk hanter- ing Den bestämmelsen kommer med den lag som föreslås inte att Begreppet skriftligen används genomgående och anses innefatta Bestämmelsen föreslås därför inte få någon motsvarighet i den nya lagen. I lagrådsremissen föreslogs inte någon motsvarighet till det över- klagandeförbud som finns i 8 kap. 4 § lag, eftersom upp- räkningen i 8 kap. 1 och 2 §§ av vilka beslut som får överklagas är På Lagrådets inrådan har en bestämmelse med ett sådant överklagandeförbud förts in i den nya lagen. 7 Ikraftträdande och övergångsbestämmelse Regeringens förslag: Den nya lagen ska träda i kraft , då lagen (2003:113) om elcertifikat ska upphöra att gälla. Den upphävda lagen ska dock gälla i fråga om tilldelning av elcertifikat för produktion av el med vattenkraft, om beslut om de tillstånd som krävs för verksamheten enligt 11 kap. har vunnit laga kraft vid ikraftträdandet. Ett beslut att godkänna en anläggning för el som produceras med vattenkraft, eller ett förhandsbesked om möjligheten att få en anläggning för sådan produktion godkänd, som har meddelats före ikraftträdandet ska inte få återkallas på grund av att anläggningen inte uppfyller de skärpta kraven för produktion av el med vattenkraft. Förslagen i rapporten : I rapporten finns inga ikraftträdande eller övergångsbestämmelser. Remissinstanserna: , Svensk Fjärrvärme, Prop. 2010/11:155 kraft och Jämtkraft menar att nuvarande regler bör gälla för sådana anläggningar som har kommit långt i investeringsprocessen. Jämtkraft har lämnat förslag på utformning av övergångsbestämmelse. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: Kammarrätten i anser att ikraft- och övergångsbestämmelserna är otydliga och bör ses över. Förvaltnings- rätten i anser att ikraftträdandebestämmelserna är oklara och att det bör förtydligas vilka regler som åsyftas i andra punkten i över- gångsbestämmelsen. påpekar att kommande regelverk bör utformas så att det klart framgår att de nya reglerna inte ska gälla retro- aktivt så att befintliga tilldelningsbeslut återkallas och anser att över- gångsbestämmelsen även bör omfatta anläggningar som tas i bruk men som inte fått godkännande . Skälen för regeringens förslag: Den nya lagen föreslås träda i kraft då lagen (2003:113) om elcertifikat ska upphöra att gälla. Det är viktigt att det finns övergångsbestämmelser när det gäller de skärpta kraven för tilldelning för el som produceras med vattenkraft. Förändringar i regelverket ska inte onödigtvis få stora konsekvenser för långt gångna projekt som planerats, beslutats och utformats i enlighet med gällande regelverk. Projekt som fått tillstånd enligt för verksamheten när lagen träder i kraft föreslås därför omfattas av äldre bestämmelser. har framfört att övergångsbestämmelsen även bör omfatta anläggningar som tas i bruk då den nya lagen träder ikraft men som inte ansökt om eller fått godkännande . Övergångsbestämmelsen som föreslogs i promemorian avsåg endast sådana anläggningar som inte tagits i bruk . Regeringen delar den uppfattning som framför och övergångsbestämmelsen har utformats så att den även omfattar anläggningar som har tagits i bruk . Kravet på att tillstånd enligt ska finnas kvarstår. I detta avseende har övergångs- bestämmelsen förtydligats i enlighet med vad Förvaltningsrätten i anfört i sitt remissyttrande över promemoria. Det framgår nu tydligt att det är tillstånd enligt 11 kap. i som avses. har även påpekat att kommande regelverk bör utformas så att det klart framgår att de nya reglerna inte ska gälla retroaktivt så att befintliga tilldelningsbeslut återkallas. Enligt regeringens uppfattning är inte avsikten att befintliga tilldelningsbeslut eller förhandsbesked ska kunna återkallas med anledning av de nya bestämmelserna. En över- gångsbestämmelse som ska förhindra detta föreslås därför. Ett beslut att godkänna en anläggning för el som produceras med vattenkraft, eller ett förhandsbesked om möjligheten att få en anläggning för sådan produk- tion godkänd, som har meddelats före ikraftträdandet får således inte återkallas på grund av att anläggningen inte uppfyller de skärpta kraven för produktion av el med vattenkraft. En elcertifikatsmarknad som är gemensam 8.1Generellt om införandet av en elcertifikatsmarknad som är gemensam med Regeringens bedömning: En gemensam elcertifikatsmarknad mellan och bör etableras , eller vid det datum då avtalet om en gemensam elcertifikatsmarknad med träder i kraft. Förslaget i rapporten elcertifikatsystem med : Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: , , , , Svensk Fjärrvärme, Skogs- industrierna, Oberoende elhandlare, Plast- och Kemiföretagen, Svebio, HG Capital och Fred. Olssen Renewables anser att det är positivt att utvidga det svenska elcertifikatssystemet till att omfatta . Svensk Vindenergi kan inte ställa sig oreserverat positivt till ett gemen- samt certifikatsystem . SERO anser att införandet av ett gemensamt elcertifikatssystem med inte är något stort steg i att använda resurser effektivare som det skapar en del osäkerheter och sätter på spel en numera förhållandevis väl fungerande certi- fikatmarknad. Älvräddarnas kan inte utan reservation stödja införandet av ett gemensamt system med främst då organi- sationen bedömer att det innebär att en stor mängd ny vattenkraft i kommer till stånd. anser att ett gemensamt certifikats- system riskerar att ge negativ miljöpåverkan på vattendragen i . har inte några principiella invändningar mot att införa ett gemensamt elcertifikatssystem med och eventuellt fler länder men anser att risken för inlåsningseffekter medför att hårdare krav bör ställas på den förnybara produktionen än inom ramen för dagens elcertifikatssystem. SSE Renewables instämmer i bedömning att ett gemensamt elcertifikatssystem är gynnsamt för systemets funktionalitet på lång sikt men delar däremot inte myndig- hetens bedömning avseende effekten på elcertifikatspriserna på kort och medellång sikt eller konsekvenserna för utbyggnadstakten för vindkraften. Nordisk Vindkraft anser att den allra viktigaste punkten att noggrant se över i samband med införandet av ett gemensamt elcerti- fikatssystem med är möjligheten till tätare kontrollstationer. Enercon och Svevind anser att det finns många osäkerhetsfaktorer i det föreslagna gemensamma elcertifikatssystemet som inte belysts i tillräck- ligt stor utsträckning för att kunna ställa sig positiva . anser att och liggande förslag innebär en försämring för aktörer att verkställa regeringens ambition om att av energianvändning ska komma från förnybara energikällor. I rapporten gör följande bedömningar: En gemensam elcertifikatsmarknad med är positivt för elcertifikatssystemets funktion. En utvidgning till en större marknad skulle innebära stabilare priser för elcertifikaten och bättre likviditet. Konsekvenserna för den kvotpliktige elkunden av en utvidgad marknad är positiva. De långsiktiga konsekvenserna för elcertifikatspriserna av en utvidgning blir inte särskilt stora. Det är fortfarande den landbaserade vindkraften som sätter priset, och kostnaden för denna är ungefär densamma i båda länderna. En förutsättning är att utbyggnaden av förnybar elproduktion fungerar utan flaskhalsproblem. Fördelningen av produktionsslag mellan länderna vid ett gemensamt system ger utökad vattenkraft i framförallt , och utökad biobränslekraft i framförallt . Förutsättningar för utökad vindkraftsproduktion finns i båda länderna. Den totala produktionen i kan bli något lägre vid en gemensam marknad Det är slutligen marknaden som kommer att avgöra var produktionsanläggningar byggs. Landbaserad vindkraft beräknas utgöra mer än hälften av den ökade produktionen vid en gemensam svensk- norsk elcertifikatsmarknad. Landbaserad vindkraft förväntas styra marginalkostnaden för elcertifikat i en gemensam elcertifikatsmarknad såväl som i en nationell svensk marknad. En utbyggnad av elproduktionsanläggningar i innebär ökade möjligheter till elexport till norra . Den påverkan på elpris som ett ökat utbud och en ökad export kan innebära har inte analyserats i rapporten. Elcerti- fikatspriset och utbyggnaden av anläggningar för förnybar elproduktion kan kortsiktigt komma att påverkas av en gemensam marknad, beroende dels på informationen om sammanslagningen ut till aktörerna och dels på hur utformar sin kvotkurva. Elcertifikatspriset kan kortsiktigt komma att sjunka något. Skälen för regeringens bedömning En bättre fungerande elcertifikatsmarknad och en kostnadseffektiv måluppfyllelse I propositionen Förnybar el med gröna certifikat (prop. 2005/06:154) gjorde den tidigare regeringen bedömningen att den svenska elcerti- fikatsmarknaden bör utvecklas till en internationell marknad. En inter- nationell handel bidrar till en bättre fungerande marknad med högre likviditet och ökad omsättning. Detta bör leda till en bättre prissättning. Därigenom skapas högre effektivitet och en ökad press på produktions- kostnaderna för den förnybara elproduktionen. Regeringen bedömer att dessa principer är aktuella. Den utfasning av anläggningar, vars tilldelningsperiod för elcertifikat upphör, som kommer att ske kommer att förstärka behovet av ökad likviditet på elcertifikatsmarknaden. Vidare ger EU:s förnybartdirektiv möjlighet för medlemsstaterna att på frivillig bas besluta att slå samman eller delvis samordna sina nationella stödsystem. Därigenom kan den förnybara elproduktion som producerats i en medlemsstat beaktas vid beräkning av det övergripande nationella målet i en annan medlemsstat. En förut- Prop. 2010/11:155 sättning för att etablera en gemensam elcertifikatsmarknad är således att Bland remissinstanserna är det framför allt vindkraftsaktörer som oroar sig för införandet av ett gemensamt elcertifikatssystem. Den anledning som anges ligga till grund för oron är främst den stora potentialen för utveckling av vattenkraft i som enligt instanserna kan leda till att priserna sjunker kraftigt och därmed slår undan förutsättningar för etablering av vindkraft i . Till detta tillkommer det överskott av elcertifikat som finns på den svenska marknaden. De bedöm- ningar som har gjort vad det gäller potentialer i båda länderna samt effekterna av en gemensam elcertifikatsmarknad baseras på prognoser. Alla prognoser är belagda med osäkerheter och det är inte möjligt att exakt veta hur många produktionsanläggningar som kommer att etableras i respektive länder. Myndigheternas analyser pekar dock på att den elcertifikatsberättigade produktionen i kan komma att minska något jämfört med ett scenario där systemet kvarstår som en nationell elcertifikatsmarknad. Syftet med ett gemensamt elcertifikats- system är att få till stånd en bättre fungerande marknad samt att möjlig- göra en mer kostnadseffektiv måluppfyllelse. Utbyggnadsmöjligheterna för förnybar elproduktion har även utvärde- rats i dialog mellan och som ett led i förberedelsearbetet med att etablera en gemensam elcertifikatsmarknad. Respektive länders myndigheter har tagit fram prognosunderlag som bl.a. utgått från tillståndsgivna planerade nya anläggningar, tillgänglig elnätskapacitet och hur snabbt en byggnation kan ske. Den gemensamma uppfattningen är att fördelningen i produktionsslag mellan länderna vid ett gemensamt system bedöms ge utökad vattenkraft i framförallt , och utökad biobränslekraft i framförallt . Förutsättningarna för utökad vind- kraftsproduktion bedöms vara ungefär lika i de båda länderna. Regeringen bedömer mot denna bakgrund att det finns goda möjligheter för en utbyggnad av förnybar elproduktion i båda länder. Det omfattande förberedelsearbete som bedrivits i samarbete mellan de svenska och norska myndigheterna ger goda förut- sättningar för etablering av en gemensam elcertifikatsmarknad . En av utgångspunkterna i förberedelsearbetet har varit att inträde inte ska skapa osäkerhet för den etablerade svenska elcertifikatsmarknaden. Genom att i sin lagstiftning utgår från det svenska elcertifikatssystemets utformning och regelverk ges lång- siktighet och stabilitet för den befintliga elcertifikatsmarknaden. När den gemensamma marknaden etableras måste elcertifikat kunna överföras och annulleras mellan och . Regeringen har gett i uppdrag att vidta de förberedelser som krävs för att anpassa kontoföringssystemet för elcertifikat till de nya villkor som en gemensam marknad innebär. 8.2Kvotkurvans utformning i ett gemensamt elcertifikatssystem Regeringens bedömning: Den svenska kvotkurva som beslutats av genom antagandet av propositionen Höjt mål och vidare- utveckling av elcertifikatsystemet (prop. 2009/10:133) bör ligga fast. Förslaget i rapporten elcertifikatsystem med : föreslår inga ändringar i den svenska kvotkurvan, dvs. den kvotplikt som gäller , med anledning av inrättande av en gemensam elcertifikatsmarknad med . Energi- myndigheten pekar i sin rapport på vikten av att utformar sin kvotkurva efter det scenario för utbyggnad som kan anses mest troligt, och som kan accepteras av båda länderna. Remissinstanserna: och Svensk Fjärrvärme anser att det är viktigt att den bevakar utformningen av den norska kvotkurvan för att säkerställa en effektiv prisbildning på elcerti- fikat, särskilt med tanke på att kommer att gå in på den gemen- samma elcertifikatsmarknaden med ett stort överskott av certifikat. Svensk Vindenergi, Enercon och Svevind yttrar att initialt är det viktigt att den norska kvotkurvan ges tillräcklig höjd så att utbyggnaden i kan fortsätta i nivå med tidigare prognoser även efter att den gemensamma marknaden har förverkligats. Vidare anser Enercon och Svevind att kvotkurvan bör utformas så att den reducerar det överskott av elcertifikat som finns på den befintliga svenska marknaden. En genom- gripande analys av kvotkurvans form blir särskilt viktigt då det enligt företagen finns stora mängder norsk vattenkraft som snabbt kan komma in i systemet. kraft anser att en viktig fråga är att anpassar sin kvotpliktskurva så att den motsvarar det tillskott av elcerti- fikat som man initialt kommer att tillföra systemet. Detta eftersom det överskott som finns , och som kraft inte ser som ett stort problem, inte bör växa ytterligare. SSE Renewables menar att den norska kvotkurvan bör utformas så att ett scenario där stora mängder norsk vattenkraft byggs ut beaktas. SSE Renewables anför att utform- ningen av kvotkurva är den viktigaste faktorn att hantera vid ett införande av ett gemensamt system. Nordisk Vindkraft anser att bästa sättet att skydda investeringar som redan är gjorda är att påverka utform- ningen i den norska kvotkurvan och uppmanar att aktivt arbeta för en ambitiös norsk kvotkurva. Detta är enligt Nordisk Vindkraft avgörande för att säkerställa att det gemensamma systemet inte underminerar svensk vindenergi. Olssen Renewables anser att det är viktigt att kvotkurvorna ges tillräcklig höjd, särskilt vad avser den norska kurvan eftersom detta kan leda till att det överskott av elcertifikat som finns i det svenska elcertifikatssystemet minskas. WPD anför att genom att förmås höja kvoten 2012 erhålls en väsentlig mer väl fungerande marknad. Nivån om skulle enligt WPD exempelvis kunna ersättas med nivå om vilket multiplicerat med en kvotpliktig elanvändning på ca ger en efterfrågan om ca i stället för . Hg Capital anför att den bör vidta åtgärder för att påverka den norska kvotkurvan så att systemet kommer i balans. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen föreslog i proposi- tionen Höjt mål och vidareutveckling av elcertifikatssystemet (prop. 2009/10:133), i enlighet med förslag, en ny kvot- kurva i samband med att målet för elcertifikatssystemet föreslogs höjas till till 2020 jämfört med nivå och systemet förlängas till 2035. Inrättandet av en gemensam elcertifikatsmarknad med innebär inget högre mål för än det som antog i enlighet med regeringens förslag. Regeringen anser att den svenska kvotkurvan som fastställdes därför bör ligga fast. Regeringen bedömer att den norska kvotkurvan är utformad utifrån det scenario för utbyggnad som är mest troligt. Den norska regeringen har i samband med att det norska lagförslaget för deras elcertifikatslagstiftning skickades på remiss publicerat en underlagsrapport som redovisar vilket underlag som den norska kvotkurvan baseras på. Enligt rapporten är det vattenkraft och vindkraft som främst kommer att tas i drift i och 2013. Rapporten baseras på den norska energimyndighetens, NVE, sammanställning av tillståndsgivna projekt med hänsyn till vilken tillgång till nätkapacitet dessa projekt har. Sammantaget visar rapporten att det finns en realiserbar potential för utbyggnad av vattenkraft och vindkraft om . Den norska kvotkurvan har därför utformats så att ca ny förnybar elproduktion behöver komma till stånd och detsamma för för att kunna möta den kvotplikt som den norska kvotkurvan innebär . Flera remissinstanser har påpekat vikten av att den norska kvotkurvan utformas med beaktande av den stora mängden vattenkraft som kan tas i drift i . saknas i dessa remissvar analyser av hur stor del av den potential som finns som kan realiseras . Detta har uppmärksammats av flera remissinstanser i den norska remissprocessen som menar att det är en betydande utmaning att kunna etablera de förnybara elproduktions- anläggningar som krävs för att uppfylla den norska kvotplikten . finns det ett stort överskott i den befintliga svenska elcertifikatsmarknaden som kan användas om inte tillräckligt många produktionsanläggningar kan byggas i . Regeringen bedömer att den norska kvotkurvan är balanserad utifrån det underlag som har redovisat samt de analyser som Energi- myndigheten har gjort. När det gäller överskottet av elcertifikat på den svenska marknaden gjorde regeringen bedömningen i propositionen Höjt mål och vidareutveckling av elcertifikatsystemet (prop. 2009/10:133) att en förändring av kvoterna i enlighet med Energi- myndighetens förslag tillgodoser systemets behov av stabilitet och lång- siktighet utan att medföra några sämre effekter på överskott och målupp- fyllelse än en förändring skulle göra. De svenska kvoterna kommer att höjas och detta förväntas minska överskottet på elcertifikatsmarknaden till den nivå som enligt är rimlig och som beräknas till omkring 15 . Eftersom införandet av en gemensam elcertifikatsmarknad med bedöms leda till ett mindre överskott av elcertifikat än vad som skulle ha varit fallet på en nationell svensk marknad är regeringens bedömning att det är tillräckligt att frågan om åtgärder för att minska Prop. 2010/11:155 överskottet av elcertifikat hanteras i kommande kontrollstation. Regeringens bedömning: Nästa kontrollstation inom elcertifikats- systemet ska genomföras senast vid utgången av . Därefter ska kontrollstationer genomföras . Förslaget i rapporten elcertifikatsystem med : har inte lämnat något förslag i denna fråga. Remissinstanserna: Svensk Näringsliv bedömer det som mycket viktigt att ha en kontrollstation relativt snart efter införandet av ett gemensamt system för att bedöma om systemet fungerar som avsett och anser att den kontrollstation som angivits till 2015 eventuellt ska tidigareläggas. och Svensk Fjärrvärme förordar, med anledning av bl.a. osäkerheten om huruvida en ökad elproduktion kommer att kunna matchas av ökad efterfrågan och huruvida över- föringsförbindelser kommer att komma till stånd i tillräcklig takt samt osäkerheten om huruvida de anläggningar som fasas ut kommer att finnas kvar i drift, att kontrollstationen tidigareläggs till 2014 och att den sker gemensamt med . Oberoende Elhandlare anser att det är viktigt att de beslutade kontrollstationerna bibehålls så att marknaden vet vilka spelregler som gäller och att kortsiktiga politiska beslut av ad hoc karaktär undviks om priserna på elcertifikaten sjunker . För att minska behovet av extra oplanerade kontrollstationer kan ett alternativ vara att överväga att ha mer frekventa kontrollstationer. Dessa bör vara beslutade med lång framförhållning så att marknaden kan hantera prissättningen mellan kontrollstationerna.