prop · GZ031d32 · 2011-09-20 00:00:00 — 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 19 Regional tillväxt ....................................................................... Analys och slutsatser ............................................................................ Ansvar och arbetssätt inom politiken.................................................. En lärande politik.................................................................................. 1:1 Regionala tillväxtåtgärder............................................................... 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 .... 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet................................................................... Härledning av ramnivån 20122015, Utgiftsområde 19 Regional tillväxt............. Ramnivå 2012 realekonomiskt fördelad, Utgiftsområde 19 Regional tillväxt....... De största medfinansiärerna inom övrig statlig finansiering 2010......................... Regional projektverksamhet finansierad av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder sorterat efter de s.k. nationella ämneskategorierna 2010 ......... Beslutade regionala projektmedel från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder 2010 fördelat på respektive län och den nationella strategins prioriteringar..... Indikativ fördelning 20072013 mellan de mest prioriterade områdena i de Fördelning av beslutade medel 20072013 på vissa av den nationella strategins prioriterade områden i de regionala strukturfondsprogrammen De 20 största medfinansiärerna inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen för regional konkurrenskraft och sysselsättning, beslutade medel ........................................................ De territoriella programmens bidrag till nationella strategin, antal projekt per riktlinje, ....................................................................................... Vissa resultatindikatorer om beviljade selektiva regionala företagsstöd Beviljade selektiva regionala företagsstöd av länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan, samverkansorganen i och samt fördelade på län.......................................................... Beviljade selektiva regionala företagsstöd1 fördelade på verksamhetsart Utbetalt regionalt transportbidrag fördelat på län 20062010............................. Transportbidrag fördelat på transportmedel 20062010....................................... Antal arbetsställen och anställda i företag som erhållit regionalt Jämställdhetsindikatorer för regionala företagsstöd beviljade 2010 .................... Fördelning av kvinnor och män i procent av beräknad sysselsättningsökning för regionala företagsstöd åren 20072010 .................... Norrlandsfondens utlåning fördelat på län 20072010......................................... Beslutat stöd till kommersiell service, fördelat på län åren 20072010................ Beslutad regional projektverksamhet till kommersiell service, fördelat på län åren 20092010................................................................................................ Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:1 Regionala tillväxtåtgärder......... 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:2 Transportbidrag ........................ Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden .............................................. Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013.............................................................. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Daglönesumma per sysselsatt dagbefolkning 2009 (staplar, övre värdeaxeln) samt förändring 20002009 i procent (punkter, nedre värdeaxeln)................... Arbetslösa inkl. personer i konjunkturberoende program relativt befolkning 1 kvartalet 2011 (staplar, övre värdeaxeln) samt procentuell förändring sedan 1 kvartalet 2010 (punkter, nedre värdeaxeln)......................... Total finansiering av regional projektverksamhet 2010 fördelat på nationella strategins prioriteringar, i tusental kronor och procent ..................................... Total finansiering av regional projektverksamhet 2010 per anslag/medfinansiär, i tusental kronor och procent ........................................... 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 20132020 (avsnitt 2.7.1), 2.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 20132016 (avsnitt 2.7.3), 3.för anvisar anslagen under utgiftsområde 19 Regional tillväxt enligt följande uppställning: 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 2 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Utgiftsområde 19 Regional tillväxt omfattar medel för hållbara regionala tillväxtinsatser i form av central och regional projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd, samt utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden. Dessutom omfattar utgiftsområdet vissa insatser med anledning av försvarsomställningen vilka är finansierade av äldreanslaget 33:6 Insatser med anledning av försvarsomställningen. Regionala hänsyn ska också tas inom andra utgiftsområden. Tvärsektoriell styrning av resurser inom i princip samtliga utgifts- och politikområden är av avgörande betydelse för att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken. Politikens prioriterade områden är innovation och förnyelse, kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet samt strategiskt gränsöverskridande samarbete. Dessa framgår av den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013.1 Bland nationella aktörer som har ansvar och uppgifter inom den regionala tillväxtpolitiken finns främst , Verket för innovationssystem (), , , Myndigheten för utländska investeringar i , exportråd, Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), , Post- och , , Trafikanalys, Rikstrafiken, , , , , , , , , , , , , , , Myndigheten för , universitet och högskolor, Arbetsförmedlingen, Svenska och . Statliga myndigheter och statligt ägda bolag med uppgift att tillgodose särskilt formulerade och avgränsade samhällsintressen samverkar med varandra och med övriga aktörer för att uppnå en ökad samordning av service lokalt och regionalt. De regionala aktörer som har ansvar och uppgifter inom den regionala tillväxtpolitiken är , läns landsting, Västra , , de kommunala samverkansorganen och länsstyrelserna. 1 I fortsättningen även kallad nationella strategin. Se även skrivelsen Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning (skr. 2009/10:221). 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområdet 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 33:05 Europeiska regionala utvecklingsfonden 33:06 Insatser med anledning av Totalt för utgiftsområde 19 Regional tillväxt Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Inklusive ändringsbudgetar till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Utgifterna inom utgiftsområdet blev ca lägre än anvisade medel. Det beror bl.a. på att de regionala projektmedel som använts till medfinansiering av strukturfondsprojekt från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder utbetalats i lägre omfattning än väntat, mycket beroende på att flera stora strukturfondsprojekt förlängts och därmed skjuter utbetalningarna framåt i tiden samt att investeringsviljan hos många företag har varit låg till följd av den ekonomiska krisen 20082009. Därtill har utfallet av transportbidraget blivit lägre då den ekonomiska krisen fortfarande påverkar företagens leveranser. Prognosen är att utgifterna inom utgiftsområdet blir 286 miljoner lägre än anvisat. minskar ramen för utgiftsområdet till följd av att utdelningarna från Europeiska regionala utvecklingsfonden minskar mot slutet av programperioden 2013. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20122015, Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Förändring till följd av: till/från andra Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. Tabell 2.3 Ramnivå 2012 realekonomiskt fördelad, Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Tabell 2.4 Skatteutgifter netto elförbrukning i vissa kommuner 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Regional nedsättning av arbetsgivaravgifter Arbetsgivare med fast driftsställe i stödområde A får göra ett avdrag av avgiftsunderlaget, dock med högst per kalendermånad. Nedsättningen gäller inte för kommuner, landsting, statliga myndigheter, statliga affärsdrivande verk eller registrerade trossamfund. Vidare är fiskeri-, vattenbruks-, jordbruks- och transportverksamhet undantagna från nedsättningen på grund av EU-regler. Skatteutgiften avser arbetsgivaravgifter. Nedsatt energiskatt på elförbrukning i vissa kommuner för skatt på el utgörs av den skattesats som merparten av de svenska hushållen och serviceföretagen betalar. Den uppgår till /kWh 2011. I samtliga kommuner i , och , samt kommunerna i , i , i samt kommunerna i är dock skattesatsen nedsatt till /kWh. Skatteutgiften uppgår till /kWh. Bidrag till regionala utvecklingsbolag Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt redovisas i huvudsak på utgiftssidan av statens budget. Vid sidan av dessa stöd finns även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Regional nedsättning av egenavgifter Vid beräkning av egenavgifter får en enskild näringsidkare med fast driftsställe i stödområde A göra ett avdrag av avgiftsunderlaget , dvs. Fiskeri-, vattenbruks-, jordbruks- och transportverksamhet är undantagna från nedsättningen på grund av EU-regler. Skatteutgiften avser egenavgifter. Avdrag får göras för bidrag som lämnas till regionala utvecklingsbolag. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Målet för politiken är Utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Regionala hänsyn och tvärsektoriell styrning av resurser inom i princip samtliga utgifts- och politikområden är av särskild betydelse för måluppfyllelsen. Detta som en följd av att den regionala tillväxtpolitiken omfattar betydligt fler åtgärder än de som finansieras inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Politikens prioriterade områden är innovation och förnyelse, kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet samt strategiskt gränsöverskridande samarbete. Dessa framgår av den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013. I skrivelsen Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning (skr. 2009/10:221) tydliggörs inriktningen av den regionala tillväxtpolitiken där en god tillgång till kommersiell och offentlig service även lyfts fram. Resurser av betydelse för innovation och förnyelse finns i huvudsak inom regional tillväxtpolitik, näringspolitik, de delar av forskningspolitiken som avser utveckling av innovationssystem, politik för de areella näringarna, landsbygd och livsmedel, kulturpolitik, energipolitik, miljöpolitik, politik för regional samhällsorganisation, integrationspolitik samt utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande. Resurser av betydelse för kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud finns i huvudsak inom regional tillväxtpolitik, näringspolitik, utbildningspolitik, arbetsmarknadspolitik samt integrationspolitik. Resurser av betydelse för tillgänglighet finns i huvudsak inom regional tillväxtpolitik, transportpolitik, politiken för informationssamhället, politik för regional samhällsorganisation, bostadspolitik, hållbart samhällsbyggande och miljöpolitik. Resurser av betydelse för strategiskt gränsöverskridande samarbete finns inom flertalet av ovan nämna politikområden. Resurser av betydelse för kommersiell och offentlig service finns inom flertalet politikområden. Resurser av betydelse för måluppfyllelsen finns också inom ramen för allmänna bidrag till kommuner och jämställdhetspolitik. En utförlig beskrivning av politikens mål finns i budgetpropositionen (prop. 2007/08:1), utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Resultatredovisningen fokuserar på resultat av genomförd politik som i huvudsak finansieras inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt och dess medfinansiering. Resultatredovisningen är disponerad enligt följande: utvecklingen i regioner, internationell jämförelse, strategier för hållbar regional tillväxt samt program och verktyg för hållbar regional tillväxt. Resultaten redovisas, där så är möjligt, utifrån prioriteringar i den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013. Slutsatserna från resultatredovisningen återges samlat i avsnittet analys och slutsatser. Utvecklingen beskrivs för 72 FA-regioner dvs. funktionellt avgränsade arbetsmarknadsregioner baserade på att pendlingen mellan angränsande kommuner uppfyller vissa kriterier (se även Tillväxtanalys rapport 2010:12 Regional tillväxt 2010). För att följa utvecklingen i landets olika regiontyper används huvudindikatorn daglönesumma (lön för de som arbetar i regionen) per anställd. Dessutom används antalet arbetssökande inklusive personer i åtgärder som en indikator för att mäta regionalekonomiska förändringar på kort sikt. Därutöver refereras i texterna till ett antal indikatorer inom områden som bl.a. relaterar till prioriteringar i den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013. Två indikatorområden som studerats specifikt är servicenivå och miljö. I tabell 2.5 redovisas indikatorerna fördelat på indikatorområde/prioritering i den nationella strategin. Indikatorerna belyser, där så är möjligt, den senaste tioårsperioden. Analysen baseras på rapporten för uppföljning av regional utveckling från () 2008 samt uppgifter från Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser 2011. Tabell 2.5 Övergripande indikatorer prioritering i den nationella Arbetssökande inkl. personer i Nya arbetsställen per invånare marknaden (efter yrke) Den genomsnittliga daglönesumman per anställd har, för riket, ökat . Ökningen av daglönesumman per anställd var störst i FA-regionerna (), () och (). Av dessa regioner var det dock endast och som hade en genomsnittlig daglönesumma per capita som var 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 högre än genomsnittet för riket 2009, se diagram 2.1. Högst genomsnittlig daglönesumma per capita hade och FA- regioner. De var även de enda som hade en genomsnittlig daglönesumma per capita som var högre än . Det kan även noteras att hamnar relativt högt upp, medan Malmös ligger närmare det regionala medianvärdet. är den enda storstadsregionen som har en lägre genomsnittlig daglönesumma per capita jämfört med riket som helhet. Detta kan dock delvis förklaras av den omfattande arbetspendlingen till och att dessa löneinkomster inte syns i svensk officiell statistik. Den lägsta ökningen hade (). Ingen av de fem FA-regioner med den lägsta utvecklingen av daglönesumman hade 2009 en genomsnittlig daglönesumma som var högre än genomsnittet för riket. Eftersom dessa regioner hade en lägre genomsnittlig utveckling av lönesumman än riket, har dessa regioner halkat efter ännu mer i löneutvecklingen. var ökningen större för kvinnor än för män. Mönstret går igen i de flesta FA-regionerna. 2009 var dock fortfarande lönesumman per anställd i genomsnitt ca lägre för kvinnor än för män. till respektive FA- region var skillnaden som störst i FA-regionerna och , medan den minsta skillnaden fanns i och FA- regioner. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Diagram 2.1 Daglönesumma per sysselsatt dagbefolkning 2009 (staplar, övre värdeaxeln) samt förändring 20002009 i procent (punkter, nedre värdeaxeln) 0 100 000 200 000 300 000 Källa: Tillväxtanalys. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Genom att studera antalet arbetssökande och deltagare i program med aktivitetsstöd vid Arbetsförmedlingen får vi en bild av hur många som kan antas stå utanför arbetsmarknaden.2 Jämförs över en längre tidsperiod framgår det att haft en trend med ett minskat antal arbetssökande, även visat på ökningar relativt föregående år. Det totala antalet arbetssökande i var av befolkningen i åldern , vilket innebar en minskning av antalet arbetssökande jämfört med . 2 arbetskraftsundersökningar () är den officiella arbetsmarknadsstatistiken, men då denna statistik inte är nedbrytbar till arbetsmarknadsregioner har Arbetsförmedlingens statistik i stället använts i detta sammanhang. I statistiken finns ett mörkertal, vilket utgörs av exempelvis de personer som av olika anledningar inte anmält sig till Arbetsförmedlingen, men som ändå saknar sysselsättning. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Diagram 2.2 Arbetslösa inkl. personer i konjunkturberoende program relativt befolkning 1 kvartalet 2011 (staplar, övre värdeaxeln) samt procentuell förändring sedan 1 kvartalet 2010 (punkter, nedre värdeaxeln) 0 5 10 15 20 Källa: Tillväxtanalys. FA-regionerna , , , , , och är de enda regionerna där andelen arbetssökande av befolkningen ökat mellan till , se diagram 2.2. Av dessa är det bara som har en lägre andel arbetssökande än rikets genomsnitt motsvarande . Att ändå återfinns bland de regioner där andelen arbetssökande av befolkningen ökat skulle kunna förklaras med att har en mycket större nettoinflyttning än vad som är fallet för övriga regioner. Edas och FA-regioner har minskat andelen arbetssökande med en femtedel under aktuell period, vilket är mest i landet. Av storstadsregionerna är det endast som haft en minskning av andelen arbetssökande över den studerade perioden. Malmös har både den största andelen arbetssökande per capita och den största ökningen av andelen arbetssökande av de tre storstadsregionerna. Under denna rubrik används indikatorerna antalet snabbväxande företag och antalet nya arbetsställen per invånare i åldersgruppen . indikerar utvecklingskraft och förnyelse. De regioner med flest antal snabbväxande företag per capita och tillika de enda som har mer än ett snabbväxande företag per 1 000 invånare är , , , , , och FA- regioner. FA-regionerna , , , , , , , , , , , , , och , har inte haft några snabbväxande företag 2009. Alla dessa regioner, utom , hade dock snabbväxande företag 2000. Antalet arbetsställen som skapats på regional nivå ger en bild av marknadens dynamiska och innovativa kapacitet. Det är förhållandevis små FA-regioner som haft flest nya arbetsställen per 1 000 invånare 2009. hade absolut flest med knappt 47 nya arbetsställen per 1 000 invånare. Det var även relativt små regioner bland de 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 FA-regioner som hade minst antal nya arbetsställen per 1 000 invånare 2009. som hade minst antal nya arbetsställen 2009 (14 st) hade ändå en ökning jämfört med . Genomsnittet för riket 2009 är knappt 32 nya arbetsställen per 1 000 invånare, vilket innebär en minskning av antalet nya arbetsställen jämfört med med en procent. Det kan noteras att 2009 var präglat av lågkonjunktur som drabbat alla typer av regioner, men där vissa mindre FA-regioner ändå klarat sig relativt bra. På tenderar dock större FA-regioner att ha de bästa förutsättningarna för utvecklingskraft och förnyelse. Kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud I detta avsnitt används indikatorerna andel av befolkningen i åldern med eftergymnasial utbildning, svag matchning på arbetsmarknaden och förvärvsintensitet. I var det av befolkningen som hade en eftergymnasial utbildning . De enda FA-regioner som hade en högre andel var FA-regionerna (), (), () och (). redovisar den största ökningen av andelen med eftergymnasial utbildning, för perioden 20002009 (). Näst störst var ökningen i (), följd av övriga regioner relativt jämnt fördelade, till () som stod för den minsta ökningen. Matchningsindikatorn anger storleken på den regionala arbetsmarknadens bristande förmåga till matchning, i förhållande till den regionala tillgängliga arbetskraften. Matchningen 2009 var svagast i , följd av . Storstadsregionerna , och ligger jämt spridda med placerat nära mitten av regionfördelningen. ligger på den halva som synes ha mindre problem med matchningen och hamnar mitt i den halva utav de regioner som förefaller ha större problem med matchning på arbetsmarknaden. Den relativt svaga matchningen i vissa större FA-regioner som exempelvis kan bero på att det hit 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 söker sig många personer med specialiserade utbildningar. Trots regionens stora branschbredd kan dessa personer ha svårt att hitta jobb inom exakt rätt kompetensområde. Förvärvsintensiteten visar respektive regions befolkning som förvärvsarbetar i åldersgruppen i relation till regionens totala befolkning i denna åldersgrupp. Förvärvsintensiteten var 2009 högst i () och lägst i FA- region (). till förändringen framgår det att haft den absolut största ökningen motsvarande . Både och Malmös FA-regioner har haft en liten minskning av förvärvsintensiteten, medan FA- region har haft en oförändrad förvärvsintensitet . Att och Malmös FA-regioner har en något sjunkande förvärvsintensitet skulle kunna bero på en ökad nettoinflyttning till regionerna. I gränsregioner som och kan den låga förvärvsintensiteten delvis bero på en stor arbetspendling över som inte syns i svensk statistik. I Malmös fall kan minskningen av förvärvsintensiteten också bero på att denna pendling ökat . För att följa upp tillgängligheten används en indikator för arbetspendling över kommungräns. Således är det den faktiska rörligheten och inte en möjlig tillgänglighet som studeras. Andelen arbetspendlare 2009 var störst i storstadsregionerna, där FA- region utmärker sig särskilt. Detta har till viss del sin förklaring i att storstadsregionerna består av till ytan mindre och fler kommuner än andra FA-regioner. Arbetspendlingen över kommungräns är minst i , , och FA- regioner. Alla dessa är till ytan relativt stora enkommunsregioner med förhållandevis koncentrerad befolkning till regioncentrat. Även har en relativt liten arbetspendling, vilket till stor del kan förklaras av de geografiska förutsättningarna. har antalet personer som arbetspendlar över kommungräns ökat med för som helhet. De regioner där ökningen varit som störst är , och FA- I FA-regionerna , och har förändringen istället varit negativ.