prop · GZ031d14 · 2011-09-20 00:00:00 — I samband med detta genomfördes stora delar av de förslag som tagits fram i samband med det tidigare bedrivna utvecklingsarbetet avseende den ekonomiska statistiken. Nya undersökningar, förbättrat källmaterial och ändrade metoder har introducerats. Detta har enligt SCB inneburit en högre kvalitet i den ekonomiska statistiken och en förbättrad internationell jämförbarhet. Inom några områden har ytterligare utvecklingsarbete kunnat bedrivas i sådan omfattning att resultaten kan användas i produktionen . Det gäller rapporter om kapitalstockar, översynen av Företagsdatabasen och NR-registren. Nya prioriterade åtgärder och förbättringar inom ramen för den ekonomiska statistiken har SCB prioriterar åtgärder som bl.a. rör införandet av den nya näringsgrensindelningen inom NR för att uppdatera branschstrukturen och förarbete inför anpassningen till förändringar i NR-systemet enligt det nya internationella regelverket SNA 2008. SCB prioriterar även insatser för att minska diskrepanser mellan NR och finansräkenskaperna. Lantmäteriet ansvarar enligt lagen (2006:378) om lägenhetsregister för att upprätta lägenhetsregistret som bl.a. innehåller uppgift om lägenhetsnummer. Detta arbete är avslutat och kommunerna ansvarar nu för att löpande registrera ändringar och kompletteringar av uppgifterna i lägenhetsregistret. ansvarar för folkbokföringen och har avslutat sitt arbete med att komplettera folkbokföringen med lägenhetsnummer. Med bl.a. uppgifterna i lägenhetsregistret och uppgifterna i den kompletterade folkbokföringen som underlag kommer SCB att ta fram hushålls- och bostadsstatistik med referensdatum . SCB kommer att publicera den första statistiken . Det europeiska rådgivande organet för statistikstyrning (ESGAB) presenterade 2010 sin andra årsrapport om och det europeiska statistiksystemets genomförande av uppförandekoden för europeisk statistik (ESGABs second annual report 15960/10). Rapporten innehåller generella iakttagelser av det europeiska statistiksystemet; några iakttagelser av förhållandena i enskilda medlemsstater görs däremot inte. ESGAB har undersökt tre grundprinciper i koden: yrkesmässigt oberoende, tillräckliga resurser och kvalitetssäkring. ESGAB välkomnar det europeiska statistiksystemets insatser för att följa uppförandekodens principer, men anser att arbetet går för långsamt. Årsrapporten innehåller tio rekommenderade förbättringar av uppförandekodens principer. Som exempel på sådana rekommendationer nämns särskilt oberoende institutionella strukturer och ledningens integritet. Statistikmyndigheternas yrkesmässiga oberoende måste enligt ESGAB stärkas, dels genom att den nationella statistiklag- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 stiftningen anpassas efter principerna i uppförandekoden och förordningen (EG) nr 223/2009 om europeisk statistik, dels genom större öppenhet. För svensk del framhåller SCB att det arbete som myndigheten bedrivit med att anpassa statistikproduktionen till en branschstandard för marknads-, opinions- och samhällsundersökningar ligger i linje med uppförandekoden för europeisk statistik. Europeiska kommissionen presenterade ett meddelande till och rådet, Mot en effektiv kvalitetsledning för den europeiska statistiken (KOM(2011) 211). I meddelandet presenteras en strategi för förbättringar av kvalitetssystemet för europeisk statistik. Två typer av åtgärder kommer att vidtas för att utveckla systemet, dels åtgärder som syftar till att skapa en kraftfullare styrning av det europeiska statistiksystemet, dels förebyggande åtgärder för att kontrollera statistiken över de offentliga finanserna inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott. Mot bakgrund av de uppmärksammade bristerna i den grekiska statistiken beslutade rådet förordningen (EG) nr 679/2010 om ändring av förordningen (EG) nr 479/2009 med avseende på kvaliteten på statistiken i samband med förfarandet vid alltför stora underskott (EDP-förordningen). Ändringen innebär bl.a. att ansvaret tydliggörs för de institutioner och tjänstemän som rapporterar de faktiska uppgifterna om förväntade och faktiska offentliga underskott och om offentlig skuldsättning till kommissionen (). Mot bakgrund av ändringen av EDP-förordningen beslutade regeringen att tydliggöra ansvaret mellan berörda svenska myndigheter för att tillgodose kraven på rapportering till (dnr Fi2010/5690). SCB har intensifierat sitt förändrings- och kvalitetsarbete. Det är för tidigt att bedöma om de genomförda och planerade åtgärderna är tillräckliga. Regeringen anser det särskilt viktigt att SCB i det fortsatta arbetet åtgärdar de problem och hinder som Statskontoret har identifierat. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 I SCB:s regleringsbrev angavs att SCB ska öka takten i arbetet med att utveckla standardiserade och kvalitetssäkrade processer samt att det kvalitetsarbete som påbörjats ska fullföljas. SCB tillfördes även extra medel för åtgärder avseende statistikens kvalitet. Regeringen kommer fortsätta att löpande följa kvalitetsarbetet. SCB ska enligt sitt regleringsbrev lämna en slutrapport till regeringen senast . Regeringen förväntar sig att SCB uppvisar väsentliga framsteg i arbetet med att införa standardiserade verktyg och metoder samt att kraven på intern styrning och kontroll kommer att uppfyllas. Inom ramen för sitt ansvarsområde har SCB planenligt producerat, spridit, utvecklat och samordnat statistik, som i stor utsträckning använts som bl.a. underlag för forskning, beslutsfattande och samhällsdebatt. Regeringen bedömer att SCB i flera avseenden har uppfyllt målen för verksamheten. Det är dock mycket viktigt att myndigheten fortsätter att förbättra kvaliteten i statistiken. Det kommer att krävas ett omfattande och intensivt arbete av myndigheten för att fastställa och följa realistiska tidsplaner för arbetets olika delar. Regeringen ser positivt på SCB:s ökade ansträngningar för att nå berörda grupper samt få en tillräckligt stor svarsandel i sina enkät- och intervjuundersökningar. Det är viktigt att detta arbete fortsätter. För regeringens fortsatta arbete med jämställdhetsintegrering finns det behov av en statistik som speglar villkoren för kvinnor och män, och som bör tas fram regelbundet. Regeringen har tillsatt utredningen av och statistiksystemet som bl.a. ska granska statistikkvaliteten och tillgängligheten till den officiella statistiken samt se över och föreslå nödvändiga ändrade mål, uppgifter, resurser och prioriteringar som ska gälla för SCB. Regeringen anser att det är viktigt att SCB gör avsevärda ansträngningar för att säkerställa kvaliteten i statistikproduktionen och att kvalitetsarbetet fortsätter i oförminskad takt. Regeringen anser att produktionen av en utvecklad jämställdhetsstatistik som speglar villkoren för kvinnor och män bör vara en del av SCB:s årliga statistikproduktion. En inte obetydlig del av de tjänster som finansieras av kommuner och landsting tillhandahålls av andra utförare. Statistiken över dessa är dock bristfällig. Regeringen anser därför att SCB bör få i uppdrag att bl.a. publicera befintliga uppgifter över alternativa utförare (t.ex. privata företag eller ideella organisationer) samt förbättra och löpande publicera övergripande personalstatistik som omfattar all personal sysselsatt i kommunalt finansierad verksamhet. Det är viktigt att öka förståelsen av förutsättningar och drivkrafter för innovation. Statistiken och de indikatorer som ligger till grund för mycket av innovationspolitiken har dock ett antal luckor. Av den anledningen anser regeringen att SCB bör få i uppdrag att i samverkan med Tillväxtanalys och utveckla indikatorerna för innovation. samt regeringen och dess myndigheter och har ett ansvar för att främja finansiell stabilitet. och gör regelbundet analyser och bedömningar av den finansiella stabiliteten i och lyfter fram risker som skulle kunna utvecklas till hot mot denna. Regeringen beslutar förordningar inom området och ansvarar för tillsyn, regelgivning och tillståndsprövning som rör finansiella marknader och finansiella företag i syfte att det finansiella systemet ska fungera väl genom stabila företag och ett gott konsumentskydd inom det finansiella området. I arbetet med att främja finansiell stabilitet finns behov av information om bl.a. hushållens skulder och tillgångar. Med tanke på vikten av information som underlag för bedömning av finansiell stabilitet anser regeringen att SCB bör få i uppdrag att genomföra en förstudie avseende statistik över vissa skuld- och tillgångsuppgifter. Först efter det att resultatet från förstudien redovisas har regeringen för avsikt att ta ställning till om det varaktigt bör produceras en sådan statistik. Tabell 6.2 Anslagsutveckling för 1:9 1Motsvarar 538 398 tkr prisnivå. 2Motsvarar 532 621 tkr prisnivå. Anslaget används för SCB:s förvaltningskostnader för produktion av sektorsövergripande statistik och samordning av officiella statistik. Cirka hälften av SCB:s verksamhet finansieras av avgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Den avgiftsfinansierade verksamheten avser produktion av officiell statistik åt andra statistikansvariga myndigheter, produktion av annan statistik och tjänsteexport. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 6.4 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:9 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. Finansiering sker genom att anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet minskas med motsvarande belopp. statistik över alternativa utförare (t.ex. privata företag eller ideella organisationer) som finansieras av kommuner och landsting samt publicera befintliga företagsuppgifter. Vidare ökas anslaget varaktigt med för att SCB ska förbättra och löpande publicera övergripande personalstatistik som omfattar all personal sysselsatt i kommunalt finansierad verksamhet. Anslaget ökas dessutom med 20122015 för ett uppdrag att i samverkan med Tillväxtanalys och utveckla indikatorer för innovation. Anslaget ökas även med 20122014 för åtgärder avseende statistikens kvalitet. Därutöver ökas anslaget engångsvis 2012 med för en förstudie avseende statistik över vissa skuld- och tillgångsuppgifter. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till , till och till . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 7 Prognos- och uppföljningsverksamhet Området prognos- och uppföljningsverksamhet omfattar uppföljning och analys av utfall samt utarbetande av kort- och medelfristiga prognoser och analyser avseende den samhällsekonomiska utvecklingen och de offentliga finanserna. Budgetprognoser och prognoser för svensk och internationell makroekonomi är viktiga verksamheter inom området. Därutöver ingår också arbetet med att ta tillvara de resultat från den nationalekonomiska forskningen som är relevanta för regeringen. Verksamheten är i huvudsak anslagsfinansierad och bedrivs inom , (), och Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (). regelbundet, bl.a. i årsredovisning. För ESV:s prognoser gäller att de ska vara tillförlitliga och ha hög precision. De bakomliggande analyserna ska vara tolkningsbara och tydligt dokumenterade. ska bidra till målet för området genom att följa upp och bedöma måluppfyllelsen i finanspolitiken och i den ekonomiska politik som och regeringen beslutat om. ska även verka för en ökad offentlig diskussion i samhället om den ekonomiska politiken. ska bidra till att bredda och fördjupa underlaget för framtida finanspolitiska och samhällsekonomiska avgöranden. Målet för området är tillförlitliga och väldokumenterade prognoser, analyser och uppföljningar av den samhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen. För att bedöma måluppfyllelsen av prognos- och analysverksamheten används dels kvantitativa mått på prognosprecisionen för de viktigaste prognosvariablerna, dels de omdömen om prognoserna och analyserna som lämnas av användarna. Målet för verksamhet är att myndighetens prognoser och medelfristiga kalkyler för den ekonomiska utvecklingen inom och utom landet ska vara tillförlitliga som beslutsunderlag. De makroekonomiska prognosernas precision redovisas och kommenteras bedriver regelbunden prognosverksamhet samt utvecklar metoder och modeller för prognoser och makroekonomiska analyser. Institutet publicerar också barometerundersökningar av företag och hushåll samt arbetar med frågor som rör den ekonomiska statistikens kvalitet och utveckling. Regeringen har redovisat en prognosjämförelse i den ekonomiska vårpropositionen. Regeringen kommer inte längre att utvärdera sina egna prognoser. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 att utvärdera sina egna prognoser och fick i sitt regleringsbrev även i uppdrag att utvärdera regeringens prognoser. En jämförelse med andra prognosmakare finns i publikation Konjunkturläget . Jämförelsen visar att precisionen i prognoser av BNP inte avvek avsevärt från övriga prognosmakares. Prognosfelen ligger något under gruppens genomsnitt. Precisionen i prognoserna av arbetslösheten och inflationen avviker inte heller avsevärt från övriga prognosmakare, men prognosfelen ligger något över gruppens genomsnitt. Utöver den regelbundna kvantitativa prognosverksamheten genomför fördjupade analyser inom olika specialområden av betydelse för förståelsen av den makroekonomiska utvecklingen. Analyserna ingår i det kontinuerliga utvecklingsarbetet och redovisas bl.a. i form av fördjupningsrutor i publikationen Konjunkturläget. Institutet genomför även mer omfattande specialstudier. Såväl den regelbundna kvantitativa prognosverksamheten som den fördjupade makroekonomiska analysen förutsätter ett kontinuerligt metodutvecklingsarbete. Det pågår t.ex. ett arbete med makromodellen KIMOD, som i första hand används inom prognosarbetet, som syftar till att förbättra modellens empiriska egenskaper samt att möjliggöra prognoser och inte bara helår. Arbetet med att implementera Internationella valutafondens mer policyinriktade prognosmodell Global Projection Model, som ska användas i arbetet med internationella prognoser, har fortsatt. På grund av miljö- och klimatfrågornas ökande angelägenhet har efterfrågan på det arbete som miljöekonomiska enhet utför ökat kraftigt. Det visar sig bl.a. genom att institutet allt oftare deltar i referensgrupper och expertgrupper. Resultatet av arbetet och analyserna har sammanställts i många olika publikationer som presenterats för bl.a. , och . har en kartläggning gjorts av behovet av modellbaserad analys på miljö- och klimatområdet. har också fortsatt att utveckla och underhålla miljöekonomiska modeller som kan användas för konsekvensanalyser. En av de viktigaste frågorna för den svenska miljöpolitiken är utformningen av klimatpolitiken. har analyserat hur finanskrisen påverkat möjligheterna att nå klimatmålet . Övriga analyser har behandlat exempelvis energieffektivisering och investeringsstöd. ESV:s uppdrag inom området är att tillgodose statsmakternas och allmänhetens behov av information om den statliga ekonomin och de offentliga finanserna. ESV lämnar uppföljningar av utfallet för statens budget och redovisar varje kvartal kort- och medelfristiga prognoser över budgeten och de offentliga finanserna samt följer upp de budgetpolitiska målen. Myndigheten gör vidare en årlig uppföljning av prognosprecisionen och tar fram underlag för årsredovisningen för staten. ESV producerar även finansstatistik över den statliga verksamheten som underlag till nationalräkenskaperna. ESV gör en uppföljning av träffsäkerheten i föregående års budgetprognoser. Uppföljningen görs utifrån avvikelser som inte beror på effekter av nya politiska beslut eller ändrade makroekonomiska förutsättningar. Uppföljningen baseras på de fem prognoser som gjorts mellan och visar att budgetprognoserna hade en god träffsäkerhet. Träffsäkerheten för budgetprognoserna för de takbegränsade utgifterna var klart bättre än genomsnittet 2010. Den genomsnittliga prognosavvikelsen var (överskattning av utgifterna) eller av de takbegränsade utgifterna, vilket kan jämföras med snittet 19992010 på eller av de takbegränsade utgifterna. Inte har avvikelsen mellan prognos och utfall varit mindre. Enligt ESV:s bedömningsskala, som baseras på historiska avvikelser, var målet om hög precision helt uppfyllt beträffande utgiftsprognoserna. Totalt bestod prognosavvikelsen av en underskattning med i genomsnitt för de fem prognoserna. Prognosavvikelsen för utgifterna i form av överskattningar inom kategorierna övrigt och makro på 2,5 respektive balanserades av en underskattning på i snitt till följd av beslut som inte var kända vid respektive prognostillfälle. Större prognosavvikelser, exklusive effekter av beslut och ändrade makroekonomiska förutsättningar, förekom på tre utgiftsområden: utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv samt utgiftsområde 22 Kommunikationer. Utgifterna överskattades för arbetsmarknads- och kommunikationsområdet och underskattades för försvarsområdet. En viktig förklaring till avvikelserna på arbetsmarknadsområdet var att andelen arbetslösa som fick ersättning överskattades vid samtliga prognostillfällen. Utgifterna på kommunikationsområdet överskattades vid samtliga prognostillfällen, främst till följd av senareläggningar i planen för väg- och järnvägsinvesteringar. Underskattningen av utgifterna på utgiftsområde 6 förklaras av att leveranser av materiel tidigarelades i större utsträckning än väntat. För inkomsterna var precisionen bättre än genomsnittet för perioden. De fem prognostillfällena resulterade i en genomsnittlig avvikelse, rensat för avvikelser som berodde på politiska beslut eller den makroekonomiska utvecklingen, på eller av utfallet, vilket kan jämföras med genomsnittet 19992010 på eller av utfallet. Enligt ESV:s bedömningsskala, som baseras på historiska avvikelser, uppfylldes målet om hög precision fullt ut för inkomstprognoserna. Totalt sett underskattade dock ESV inkomsterna på statens budget med i snitt , främst till följd av en starkare makroekonomisk utveckling än vad som antogs i budgetprognoserna. Rensat för ändrade makroekonomiska förutsättningar och beslut överskattade dock ESV budgetens inkomster med i snitt 2010. Överskattningen avsåg bl.a. skatt på kapital och skatteperiodiseringar (skillnaden mellan skatterna redovisade som intäkter respektive inkomster). 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 underskattades i samtliga prognoser. I prognoserna gjordes även en underskattning av användningen av HUS-avdraget (avdrag för ROT- och RUT-tjänster) vilket bidrog till en överskattning av inkomsterna.13 ESV:s prognoser byggs upp underifrån genom prognoser på enskilda anslag och inkomsttitlar. ESV arbetar kontinuerligt med att förbättra verktygen för att kunna analysera den helhetsbild som ges av prognoserna för de enskilda delarna. ESV:s prognoser har breddats till att omfatta hela den offentliga sektorn genom att prognoser görs för kommuner och landsting samt för ålderspensionssystemet. Prognoserna kan därför bidra till en förbättrad uppföljning av överskottsmålet för de offentliga finanserna. ESV har gjort en fördjupad analys för att bl.a. förbättra beräkningarna och analysen av sjukförsäkringskostnaderna, en ny prognosmetod har utvecklats för inkomstindex och analysen av skuldkvotens förändring har fördjupats. lämnade sin fjärde rapport i serien Svensk finanspolitik till regeringen (dnr Fi2011/2491). Med rapporten som utgångspunkt anordnade finansutskottet en offentlig utfrågning av rådets ordförande och finansministern. I Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 12 Granskning av finanspolitiken och ekonomisk styrning kommenterar regeringen rådets rapport. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi bedriver i första hand projekt genom att ge uppdrag till forskare och institutioner att genomföra studier. Därutöver utför också egna studier. Projekten mynnar ut i rapporter som publiceras i en särskild skriftserie. ESO:s arbete påbörjades . har sammanlagt 18 rapporter publicerats, varav 10 och 3 . 13 Utfallet för flera inkomsttitlar var vid prognosuppföljningen ännu inte fastställt utan prognosavvikelserna är beräknade i förhållande till en prognos för de enskilda posterna . Den sammanlagda inkomsten på statens budget är dock fastställd, varför totalavvikelsen är korrekt. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 regel presenterats i samband med halvdagsseminarier. Därutöver har 2 fristående heldagsseminarier genomförts. pågår ytterligare 14 projekt, varav 9 beräknas publiceras och 5 . Expertgruppens arbete leds av en styrelse. medverkar i arbetet med att ge uppdrag till forskare och institutioner att genomföra studier. Kansliet tar också fram förslag till studieområden och medverkar i upprättandet av projektplaner inför styrelsernas beslut. Till studierna knyts också referensgrupper som består av olika sakkunniga: forskare, andra experter och tjänstemän med relevant sakkunskap från . När olika konjunkturbedömares prognosprecision ska jämföras är det olämpligt att utgå från resultaten för ett enskilt år eftersom tillfälligheter därigenom kan få stort genomslag. I redovisas därför också tioåriga medelvärden för de olika institutens prognosfel. Dessa visar att precision ligger något bättre än genomsnittet för andra prognosinstitut, framför allt avseende prognoserna för inflationen. Vid sidan av det kontinuerliga arbetet med att förbättra den kvantitativa prognosprecisionen har utvecklat sina rapporter i riktning mot en mer fördjupad analys. Regeringen bedömer att detta har gjort rapporterna mer användbara som underlag för diskussioner och beslut i ekono- misk-politiska frågor. Regeringen ser mycket positivt på det omfattande arbete med informationssäkerheten i beräkningsarbetet för de kvantitativa målen som påbörjats. Projektet beräknas slutföras . Regeringen bedömer att ESV har uppnått målet för sin prognosverksamhet för statens budget och de offentliga finanserna. ESV:s verksamhet har resulterat i prognoser och utfallsinformation av god kvalitet. Den breddning av prognoserna som gjorts till att omfatta hela den offentliga sektorn och den metodutveckling som bedrivits har resulterat i relevanta underlag av god kvalitet. Regeringen bedömer vidare att ESV har uppnått målet för sin verksamhet med information om den statliga ekonomin. Regeringen bedömer att genom publiceringen av rapporten samt genom att arrangera konferenser och seminarier m.m. har uppnått målen om en ökad öppenhet och tydlighet kring den ekonomiska politikens syften och effektivitet. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi har en viktig funktion genom att gruppen bidrar till arbetet med att ta fram kvalificerade underlag för den ekonomiska politikens utformning. Regeringen lägger stor vikt vid att analyser och forskning används som grund för den framtida ekonomiska politikens utformning. Det finns också ett behov av oberoende underlag för prövning av existerande verksamheter. ska även fortsättningsvis prioritera förbättringen av sin prognosprecision genom utveckling och fördjupning av den ekonomiska analysen samt genom fortsatt metod- och modellutveckling. Inom det miljöekonomiska området ska institutet fortsätta att prioritera sådan samhällsekonomisk analysverksamhet som förbättrar beslutsunderlaget för svensk miljö-, energi- och klimatpolitik, särskilt vad gäller styrmedel för att uppnå uppsatta miljömål (inklusive intermediära mål). För ESV gäller att myndighetens budgetprognoser ska vara tillförlitliga och ha en hög precision. Utvecklingsarbetet ska fortgå.