prop · GZ031d18 · 2011-09-20 00:00:00 — Ledningssystemsutvecklingen anpassas för att följa och harmonisera med motsvarande utveckling inom EU och Nato/PfF. Försvarsmakten ska konsolidera sina ledningssystem utgående från befintlig materiel. Omsättning av lednings- och stödsystem bör ske först när de når slutet av sin tekniska och eller ekonomiska livslängd. Anskaffning till ledningsområdet ska följa samma principer som annan anskaffning till Försvarsmakten. Anskaffning av nya system och anpassning av befintliga ska således riktas mot interoperabla, befintliga och beprövade system som används av EU- och Natoländer. I det fall där det inte är möjligt att anskaffa interoperabla system från marknaden ska kravanpassning ske mot de system som marknaden erbjuder. har följande logistikförband vidmakthållits: en operativ ledningsteknisk bataljon, en teknisk bataljon, en tranport (MOVCON) ledning samt tre transport (MOVCON) plutoner. pågick utveckling av två sjukhuskompanier, två sjukvårdsförstärkningskompanier samt Försvarsmaktens logistikförbands (FMLOG) stab. Verksamheten vid logistikförbanden har i huvudsak genomförts enligt plan. Målsättningarna för förbanden generellt har uppnåtts. Vad gäller logistikdelarna i den nordiska stridsgruppen har lägre måluppfyllnad uppstått inom vissa områden beroende på materielbrister. Fortsatt utbildning tidigt , samplanerad med materielleveranser har igångsatts för att nå upp till målsättningarna. FMLOG har, trots hög belastning, levererat efterfrågat stöd. har verksamheten främst bestått av befattningsutbildning av inneliggande åldersklass och uppbyggnad av enheter till den nordiska stridsgruppen. Logistikpersonal av alla kategorier och förband har års övningsserie fått möjlighet att öva med många förband och i ordinarie insatsförband. Organisationsutvecklingen inom FMLOG fortsätter. Övergången till en gemensam markverkstadsenhet har vidare genomförts. Etableringen av Försvarsmaktens centrala lager har fortsatt enligt plan. Centrallagrets roll kopplat till den nya inriktningen med ständigt organiserade insatsförband har ännu inte omprövats. Inriktningen för logistikområdet har i stort följts. Regeringens bedömning är att läget inom logistikförbanden utifrån de beslutade beredskapskraven är godtagbart. Regeringen har inte fattat några beslut om anskaffningar. har Försvarsmakten mottagit följande viktigare materielleveranser: 1 200 st. förstärkningsskydd, 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 stora mängder uniformspersedlar och övrig personlig utrustning, utrustning till sjukvårdsenhet ROLE 2, vilket omfattar utrustning för operationer, intensiv- och traumavård samt standardambulanser, utrustning till basenhet 08 flygbas, vilket omfattar tankbilar för flygplan, helikopter och elverk, utrustning till övriga förband i insatsorganisationen, vilket bland annat omfattar vattenreningsutrustning, tekniska funktionscontainrar och tält. Den nya användbara och tillgängliga insatsorganisationen ställer nya krav på logistikfunktionen och innebär stora förändringar inom området försvarslogistik, se avsnitt 3.4.3.3. Utvecklingen av logistikförbanden ska ske med beaktande av utvecklingen inom civil och internationell militär logistikutveckling. Former för samordning och samverkan avseende logistik med andra länder och institutioner bör utvecklas. Logistikutvecklingen fullföljs enligt principen modulära enheter för samtliga förbandstyper. Försvarsmakten upprätthåller en förmåga som möjliggör den främre logistiken även i högre konfliktnivåer. Andra aktörer ska kunna utnyttjas i de fall konfliktnivå, hot, miljö och övriga förutsättningar inom insatsområdet medger detta. Utveckling och dimensionering ska utgå från möjligheten att understödja upp till fyra förbandsinsatser, varav en av bataljonsstridsgrupps storlek vid insatser utanför närområdet och hela insatsorganisationen, vid insatser nationellt. I utvecklingen av logistikstöd till marin- och luftstridskrafter ska hänsyn tas till dessa stridskrafters särskilda behov. Logistik inom ett operationsområde ska främst organiseras vid logistikbataljonerna. Förmågan till förebyggande hälso- och sjukvård omfattande åtgärder före, under och efter en insats i syfte att bevara personalens hälsa och stridsduglighet bör fortsatt utvecklas. Den påbörjade utvecklingen avseende förmåga till avancerad vård av skadade och sjuka samt omhändertagande och evakuering ska fortsätta. Olika metoder för att tillgodose 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 behovet av legitimerad sjukvårdspersonal bör vidare utvecklas. Försvarsmakten bör i första hand komplettera befintlig materiel samt anskaffa materiel för sjukvårdsfunktionen. har följande arméförband vidmakthållits: sex mekaniserade bataljoner, två lätta mekaniserade bataljoner, en luftburen bataljon, I fråga om uppbyggnad av insatsförbanden redovisar Försvarsmakten att målen har uppnåtts, med vissa begränsningar. De begränsningar som redovisas är bl.a. inom ledningsförmåga på bataljonsnivå och mörkerförmåga. genomfördes den sista grundutbildningen för totalförsvarspliktig personal. Därutöver har rekrytering och anställning av soldater genomförts. Vid luftvärnsbataljonen har försöksverksamhet bedrivits med tjänstgörande soldater i ett kontrakterat kompani. Armé- stridskrafterna har vidare kontinuerligt bedrivit verksamhet i form av träning, insats och avveckling för de pågående insatserna i och Kosovo. Året har vidare präglats av bland annat uppsättande av den nordiska stridsgruppen med beredskap . Både nationell och internationell övningsverksamhet har ägt rum, bland annat i form av en övningsserie för förbanden i den nordiska stridsgruppen. har ett mekaniserat kompani med 30 dagars beredskap varit anmält till internationella styrkeregister. Dessutom har följande förband med 90 dagars beredskap varit anmälda till internationella styrkeregister: en mekaniserad bataljon, en jägarpluton, samt Därutöver har en strategisk reserv av kompanistorlek funnits tillgänglig . Enligt regeringens bedömning har inriktningen för markstridskrafterna i stort sett följts och läget bedöms sammantaget som godtagbart. Hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna befinner sig under en omstrukturering från 60 till 40 bataljoner och införande av ett nytt utbildningssystem pågår. Frivillig grundutbildning för placering i hemvärnet har genomförts med gott resultat och nyrekryteringen är något större än avgångarna. Regeringen bedömer att hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna tagit väsentliga steg i sin utveckling till samövade, tillgängliga och insatsberedda hemvärnsförband med hög avtalsuppfyllnad. har regeringen fattat beslut om följande anskaffningar: hjulgående splitterskyddade fordon, efter riksdagsbemyndigande (bet. 2009/10:FiU11, rskr. 2009/10:47), taktisk UAV, efter riksdagsbemyndigande (bet. 2009/10:FöU1, rskr. 2009/10:104), steg ett och två av renovering av artillerilokaliseringsradar samt Försvarsmakten har fattat beslut om anskaffningar, som inte krävt regeringens bemyndigande, av följande materiel: finkalibrig ammunition och övningsammunition, kompletteringsanskaffning av Kulspruta 90B, utbildningsmateriel (simulatorer) och anläggningar (SIB steg 2), omsättning av tunga släp, materiel till flygunderstödsledare, kompletteringsanskaffning av containerterrängbil, reservmateriel till personterrängbil 6 samt handburen multisensor för ammuni- Avseende tidigare beslutade anskaffningar har följande materiel levererats och tillförts arméstridskrafterna: fortsatta leveranser av Robot 57, leveranser av två olika typer av ammunitionsröjningsrobotar, pansarterrängbilar 203 för hantering av improviserade sprängladdningar med fyra st. extra inredningar avsedda för ingenjörbataljonerna och insatsen i , renovering av stridsfordonstransportvagn , modifiering av personterrängbil 6 för att öka skyddet och vapenverkan för pågående operationer i samt lageruppbyggnad för reservdelar till Inom arméförbanden har det förekommit vissa materiella begränsningar, främst avseende mörkermateriel, lednings- och sambandsmateriel samt inom vissa fordonstyper. Tillförseln av personterrängbil 6 till ISAF, samt uppbyggnaden av reservdelslager har försenats. Personterrängbil 6 med tillhörande reservdelar kommer dock att levereras och därmed öka skyddsnivån för förbanden. Besluten att anskaffa mörkerstridsutrustning, hjulgående splitterskyddade fordon och taktisk UAV kommer att täcka de 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Genom åtgärderna erhålls bland annat en bättre skyddsnivå för förbanden och bättre förutsättningar att delta i insatser internationellt. Vid i har en anläggning uppförts för träning av strid i bebyggelse. Uppsättandet av användbara och tillgängliga arméförband för flexibla bataljonsstridsgrupper är prioriterat i omställningen av försvaret i enlighet med den bedömning som regeringen redovisat till (prop. 2008/09:140). Vid insats sätts en bataljonsstridsgrupp samman utifrån den enskilda insatsens krav. Förmågan att snabbt kunna genomföra insats inom ramen för en bataljonsstridsgrupp bygger på att de fördefinierade förbanden i bataljonsstridsgruppen är samövade. Förbandsutvecklingen inom arméstridskrafterna mot den nya insatsorganisationen bör enligt regeringens bedömning i huvudsak vara avslutad vid utgången av 2013. För att upprätthålla förmågan till insatser , kommer det att vara nödvändigt att prioritera uppsättandet av de sju manöverbataljonerna. För arméstridskrafternas möjlighet att verka med hela eller med huvuddelen av insatsförbanden samlat och samordnat är det nödvändigt att verksamhet kan ledas och samordnas på brigadnivå, där det även ska finnas förmåga att leda kustnära insatser. Brigadstaberna är också en förutsättning för att kunna bidra till denna ledningsnivå internationellt. För att upprätthålla den operativa rörligheten erfordras transportresurser. Försvarsmakten vidareutvecklar därför bl.a. ett tungtransportkompani för transport av mekaniserade förband. bör delar ur insatsförbanden nå kraven på beredskap och förmåga samt kunna sättas samman för insatser och övning. När hela insatsförband når regeringens krav på beredskap och förmåga enligt inriktningsbeslutet för är inriktningen att genomföra insatser och övningar i sammanhållna förband. Krigsförbandsövningar med kontrakterade förband genomförs . bör hemvärnsförbanden med de nationella skyddsstyrkorna i huvudsak nå beredskap och förmåga i 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 enlighet med givna inriktningar. Kvarstående brister i enskilda förband bör fortsatt åtgärdas genom bl.a. rekrytering, utbildning och övning. Prioriterat i omsättningen och förnyelsen av materiel inom arméstridskrafterna bör vara förbättrad skyddsförmåga, rörlighet och underrättelseförmåga. Allt eftersom lättare splitterskyddade fordon tillförs insatsorganisationen reduceras antalet tunga och medeltunga stridsfordon. Övertaliga stridsvagnar och överförs till förbandsreserven. påbörjas tillförseln av hjulgående splitterskyddade fordon och ytterligare personterrängbilar som anskaffning av nya bandvagnar genomförs, något som sammantaget bidrar till såväl ökad rörlighet som bättre skyddsnivåer. Tillförsel av vapenstation Protector till artillerisystem personterrängbil och splitterskyddade fordon påbörjas. Avseende underrättelseförmåga tillförs taktisk obemannad flygande farkost. Förmåga till verkan utvecklas genom tillförsel av nytt artillerisystem () samt vidareutveckling av kapacitet att leda flygunderstöd . Ny ammunition tillförs granatkastarförbanden och precisionsbekämpning med indirekt eld möjliggörs genom att precisionsammunition Excalibur fortsätter anskaffas. har följande förband vidmakthållits: en marin basbataljon samt Försvarsmakten redovisar att målen i allt väsentligt har uppnåtts . Uppsättning, genomförande och avveckling av det svenska bidraget inom ramen för operation har framgångsrikt genomförts men också medfört en hög belastning avseende personal och materiel. Deltagande i insats- och övningsverksamhet internationellt, inklusive deltagande i EU:s maritima operation utanför , har ytterligare höjt förmågan hos de stridskrafterna att upprätthålla beredskap och delta i insatser internationellt. Sammantaget har deltagande i operation bidragit till utvecklingen av Försvarsmaktens förmåga att genomföra insatser samt möta en okvalificerad aktör och verka stabiliserande. Verksamheten med anställda soldater och sjömän har gett värdefulla erfarenheter inför det nya personalförsörjningssystem som är under införande. har korvett tillförts i insatsorganisationen. var följande förband anmälda till internationella styrkeregister med 90 dagars beredskap: del av en amfibiebataljon. Regeringen anser att inriktningen av marinstridskrafterna i stort följts och läget bedöms som godtagbart. har regeringen fattat beslut om följande anskaffningar: byggnationsfas två stycken nästa generations ubåt (bet. 2009/10:FiU21, rskr 2009/10:348), halvtidsmodernisering av ubåt typ (bet. 2009/10:FiU21, rskr 2009/10:348, anskaffning nytt signalspaningsfartyg (bet. 2009/10:FiU11, rskr 2009/10:47) samt anskaffning ny lätt torped (bet.2010/11:FöU:01, rskr 2010/11:103). har Försvarsmakten dessutom beslutat om anskaffning av följande marin materiel: materiel för omhändertagande av improviserade sprängladdningar och röjning av oexploderad ammunition samt Materiella begränsningar har funnits avseende tillgänglighet på sensorer för minröjningsfartyg. Därtill finns vissa begränsningar avseende undervattensstridssystemet. har bl.a. följande större materielsystem anskaffats eller modifierats och därefter tillförts marinstridskrafterna: inför Försvarsmaktens deltagande i EU insatsen Operation har patrullfartyget modifierats, för att verka med styrkehögkvarter och , leverans av livstidsförlängt signalspaningsfartyg , leverans och driftsättning av 37 av totalt 48 radarstation PS640, leverans av tre stycken skolfartyg, leverans av två minröjningsfartyg typ Koster, installation och driftsättning av fjärrmanövrerade undervattensfarkoster ombord på ett minröjningsfartyg samt överlämning av samtliga torpeder typ 62 till Försvarsmakten. Marinförbanden utgörs i huvudsak av stående krigsförband med hög tillgänglighet. Förbandens primära uppgift är att i närområdet skydda svenska intressen. Där så är lämpligt ska denna uppgift även kunna lösas utanför närområdet. Genom nationell och internationell övningsverksamhet och deltagande i insatser bör Försvarsmakten fortsätta utveckla sin förmåga att nationellt leda förband men också verka inom ramen för en multinationell sjöstyrka. Marinstridskrafterna ska med ytstridsfartyg, minröjningsfartyg, ubåtar, amfibie- och sjöinformationsförband vidmakthålla och utveckla förmågan till kvalificerad ytstrid, undervattensstrid, minröjning, luftförsvar och underrättelseinhämtning. Förmåga att påverka mål på och under havsytan samt i amfibisk miljö, förmåga till sjöminröjning, luftförsvar, och underrättelseinhämtning ska vidmakthållas. Sjörörligheten och möjligheten till 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 sjöbasering vidmakthålls för att de ovan nämnda förmågorna primärt ska kunna nyttjas i vårt närområde för att skydda svenska intressen till havs. Marinstridskrafterna ska även kunna delta i lämpliga insatser utanför vårt närområde i syfte att tillsammans med andra bidra till skydd av sjöfart och annan maritim verksamhet. Amfibiebataljonen ska fortsätta omorganisationen till en amfibisk manöverbataljon Den amfibiska manöverbataljonen ska utvecklas i nära samverkan med övriga manöverbataljoner. Korvetter och bevakningsbåtar vidmakthålls och livstidsförlängande åtgärder samordnas med planerad leverans av andra fartyg. Införandet av korvett typ fortsätter. Förmågan till bl.a. kvalificerad ytstrid, ubåtsjakt samt minröjning kommer, i takt med att fler fartyg införs, successivt att öka. Till 2014 kommer samtliga fem korvetter av typ att ha levererats till Försvarsmakten. Vedettbåt typ ersätter då delar av nuvarande bevakningsbåtskapacitet. Därtill fortgår analysen av Försvarsmaktens framtida behov av stödfartyg. Kapacitet till ubåtsräddning vidmakthålls genom livstidsförlängande åtgärder för befintlig ubåtsräddningsfarkost. Arbetet med att ersätta två ubåtar typ med två ubåtar av nästa generation fortsätter. De nya ubåtarna beräknas levereras till Försvarsmakten och 2019. Två ubåtar typ genomgår halvtidsmodifiering. Arbetet med att ersätta det befintliga signalspaningsfartyget fortsätter. Det nya signalspaningsfartyget kommer att levereras till Försvarsmakten . Utvecklingen av den amfibiska manöverbataljonen påbörjas. Förbandet tillförs bl.a. splitterskyddade fordon för att skapa taktisk landrörlighet. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 har bl.a. följande flygförband vidmakthållits: En stridslednings- och luftbevakningsbataljon, fyra stridsflygdivisioner JAS 39, en transportflygdivision (Tp 84), en central transportflygdivision (Tp 102) samt en signalspaningsflygdivision (S 102B). Målsättningarna för flygvapenförbanden har i allt väsentligt uppnåtts med undantag för stridslednings- och luftbevakningsbataljonerna där personalsituationen fortsatt är ansträngd, vilket har fått konsekvenser för stridsflygsdivisionernas övningskvalitet. Flygvapenförbanden deltog bl.a. i de internationella övningarna Cold Response i , Northern i och Frisian Flag i . Flygvapenförbanden har vidare deltagit i nationella övningen Flygvapenövning 10. Gränsöverskridande övningsverksamhet med flygförband från i och i genomfördes frekvent och förberedelser för formaliserad, gränsöverskridande övningsverksamhet med fortsatte. Stridsflygdivisionerna har bl.a. fortsatt att utveckla förmågan till lufttankning. Målen för flygtidsproduktion har i huvudsak uppnåtts. Försvarsmakten har genom transportflygdivisionen genomfört insats i med en enhet Tp 84 och markpersonal för taktisk flygtransport för den internationella säkerhetsstyrkan ISAF. Det planerade flygtidsuttaget för Tp 84 har underskridits på grund av att underhåll krävts i en sådan omfattning som flygunderhållsorganisationen inte är dimensionerad för. samlade förmåga till flygtransporter har ökat genom medlemskapet i Strategic Airlift Capability (SAC), som driver tre militära transportflygplan av typen . ska, när samarbetet uppnått full operativ kapacitet, ha tillgång . På grund av att samarbetet ännu inte uppnått full operativ kapacitet uppgick det svenska uttaget i SAC . uppgick Försvarsmaktens uttag av flygtid i flygtransportsamarbetet () . var följande förband anmälda till internationella styrkeregister med 90 dagars beredskap: En stridsflygdivision JAS 39, ett transportflygplan (Tp 84), ett signalspaningsflygförband (S 102B). Regeringen bedömer att inriktningen av flygstridskrafterna i stort har följts. Läget bedöms som godtagbart med undantag för stridslednings- och luftbevakningsbataljonen. Regeringen avser mot bakgrund av detta särskilt följa läget inom Försvarsmaktens stridslednings- och luftbevakningsfunktion. har regeringen fattat beslut i följande materielärenden: anskaffning av ny (bet. 2009/10:FöU1, rskr. 2009/ 10:104, ), utveckling och vidmakthållande av JAS 39 C/D materielsystemversion 20 (bet. 2009/10:FöU1, rskr. 2009/ 10:104, ) samt anskaffning av flygplan till Försvarsmakten har fattat beslut om reparation av ett skadat flygplan (Tp 102), vilket inte krävt regeringens bemyndigande. Vidare har bl.a. följande materiel levererats och tillförts flygstridskrafterna: ett flygplan JAS 39 C/D, telekrigssystem inklusive motmedelsammunition för egenskydd, materielsystemversion 19 inbegripande bland annat 98, laser- och GPS-styrd bomb, jaktrobotlavetter samt länk 16. laserutpekningskapslar och laserstyrd bomb (kompletteringsanskaffning) samt uppgradering av taktiskt stödsystem till JAS 39 C/D-standard. Avvecklingen av JAS 39 A/B har fortsatt i enlighet med beslutad handlingsplan för JAS 39 . JAS 39 A/B planeras i överensstämmelse med vad som anfördes av regeringen i budgetpropositionen för vara helt avvecklad före utgången av 2012. Regeringen bedömer att erhållna leveranser sammantaget leder till att kapaciteten till spaning och precisionsbekämpning av markmål har ökat i enlighet med regeringens inriktning försvarspolitiska inriktningsproposition (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). Regeringen bedömer vidare att stridsflygförbandens kapacitet till bekämpning av luftmål samt interoperabilitet har förbättrats. Bristande tillgång till utbytesenheter och reservdelar till JAS 39 har utgjort ett problem , varför en åtgärdsplan för att komma till rätta med problemet har tagits fram. Flygvapenförbanden utgörs i huvudsak av stående förband med hög tillgänglighet. Förbanden ska primärt inriktas mot hävdandet av territoriell integritet och skydd av svenska intressen i närområdet men även utanför närområdet när så är lämpligt. Genom regeringens beslut om anskaffning/vidareutveckling av JAS 39 ska kapaciteten att spana mot mark-, luft och sjöarenorna samt att överföra information till andra enheter vidmakthållas inom stridsflygssystemet och kapacitet att verka i mörker och allväder ska vidareutvecklas. Förbättrad förmåga att verka mot mål i luften på långa avstånd ska införas på JAS 39, genom införande av långräckviddig . För att kunna utnyttja JAS 39 fulla operativa potential kommer stridsflygsförbandens förmåga att byta roll i luften mellan jakt, attack och spaning, fortsatt att övas. Flygbasbataljonerna ska utvecklas mot att kunna verka vid ett utökat antal platser och förmågan att desarmera bomber och röja ammunition ska förstärkas. Förmågan till taktisk flygtransport vidmakthålls med Tp84. Införandet av länk 16 fortsätter. Ett interoperabelt informationssystem för taktisk ledning av flygstridskrafternas förband införs. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Transport- och specialflygorganisationen rationaliseras genom fortsatt uppbyggnad av TSFE (Transport- och Specialflygenheten). fortsätter leveranserna av JAS 39 C/D i enlighet med handlingsplanen för JAS 39 . Materielsystemversion 20 förväntas vara operativ 2014. fortsätter införandet av ny interoperabel taktisk datalänk (länk 16) inom flygförbanden. Detta förbättrar möjligheterna att skapa och delge en gemensam lägesbild, liksom förmågan till stridsledning av flygförbanden. har helikopterbataljonen varit under fortsatt utveckling. Verksamheten har påverkats av tidigare redovisade förseningar i leveransen av och av att helikopter 15-systemet inte har uppnått förväntad tillgänglighet på grund av tekniska fel. Helikopterflottiljen har bidragit med en helikopterenhet i det svenska bidraget till operation , samt organiserat en helikopterenhet för beredskap till den nordiska stridsgruppen. har Helikopterflottiljen deltagit i den internationella helikopterövningen Azur i . Försvarsmaktens deltagande med en helikopterenhet för medicinsk evakuering i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) inleddes . Helikopterenhetens uthållighet inom ramen för insatsen är . Verksamhet har genomförts i form av utbildning, rekrytering, planering och övning. Genomförandet har påverkats av försenade leveranser av . Införandet av har fortsatt, liksom avvecklingen av och . Regeringen bedömer att läget för helikopterförbanden med hänsyn till pågående förbandsuppbyggnad och materiell omsättning är godtagbart. Regeringen anser det dock vara angeläget att Försvarsmakten snabbt kommer tillrätta med de brister som finns. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 har regeringen fattat beslut i följande materielärenden: anskaffning av nytt medeltungt helikoptersystem (bet. 2009/10:FiU21, rskr 2009/10:348). Vidare har bland annat följande materiel levererats och tillförts helikopterbataljonerna: materiella anpassningsåtgärder av . Helikopterbataljonen ska fortsätta att utvecklas avseende tillgänglighet, interoperabilitet och flexibilitet. Utvecklingen ställer bl.a. krav på en fungerande personalförsörjning och regelbunden övningsverksamhet. och 15 ska vidmakthållas och införandet av de två nya medeltunga helikoptersystemen 14 och 16 påbörjas. Detta ställer krav på Försvarsmaktens förmåga att ta emot och förbandssätta de nya systemen.