prop · GY0375 · 2011-03-17 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2010/11:75 Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen . Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redovisning av de beslut regeringen fat tat med anledning av de riksdagsbeslut som meddelats i skri velser till regeringen. Redogörelsen omfattar huvudsakligen regerings beslut 1 januari31 . Vidare lämnar regeringen vissa uppgifter om antalet gällande författ ningar samt arbetet med regelförenkling och språkvård. Regelförenkling, språkvård och det offentliga rättsinformations- Miljö- och jordbruksutskottet........................................................ Sammansatta utrikes- och försvarsutskottet.................................. Utdrag ur regeringsprotokollet ............................. Regeringens skrivelse med redogörelse för behandlingen av har regeringen lämnat redogörelser till för vilka åt gärder regeringen har vidtagit med anledning av olika beslut, senast i skr. 2009/10:75. Redogörelsen är knuten till de skrivelser i vilka meddelar regeringen sina beslut. Redogörelsen upptar alla riks dagsskrivelser från det senaste kalenderåret som är ställda till regeringen, men även äldre riksdagsskrivelser som inte har rapporterats som slutbehandlade av regeringen har tagits med. Utöver själva redogörelsen för riksdagsskrivelsernas behandling har regeringen i de senaste årens skrivelser lämnat redovisningar av regel beståndet och regelregistreringen (senast skr. 2009/10:75 s. 514). Utformningen av redogörelsen för har det upprättats en ny redogörelse för behand lingen av skrivelser till regeringen. Den nu sammanställda redogörelsen avser huvudsakligen sådana åtgärder som vidtagits 1 januari31 . För att underlätta för riksdagsutskot ten att vid sitt utvärderings- och uppföljningsarbete få en så aktuell bild som möjligt har redovisningen fått omfatta även vissa regeringsbeslut från tiden efter den egentliga redovisningsperiodens slut. Detta förfarande har använts om riksdagsskrivelserna därigenom har kunnat rapporteras som slutbehandlade. Liksom tidigare är redogörelsen uppställd departementsvis, som regel efter det departement riksdagsskrivelsen har ställts till. En sådan princip kan dock inte upprätthållas fullt ut. Vissa departement har upphört, till kommit eller ändrat namn och även med i övrigt bibehållen departements organisation har ärendegrupper flyttats mellan olika de partements verksamhetsområden. I sådana fall redovisas riksdagsskrivel serna under de departement som är ansvariga för beredningen av sakfrågorna enligt uppdelningen i bilagan till förordningen (1996:1515) med instruktion för (omtryckt 2010:1750). Inom varje departements område har materialet grupperats i fyra huvud- avsnitt, nämligen först de äldre riksmötena, därefter riksmötena /09 och 2009/10 och sist tiden fram till juluppehållet av det nu pågående riks mötet /11. Redovisningen omfattar alla riksdagsskrivelser som ställts till regeringen fr.o.m. nr 173 /10 t.o.m. nr 144 /11. Re dovisningen omfattar vidare de riksdagsskrivelser från tidigare riksmöten som inte har redovisats som slutbehandlade. Vid utvärderingen och uppföljningen av beslut tilldrar sig regeringens åtgärder med anledning av tillkännagivanden till regeringen ett särskilt intresse. De moment i utskottsbetänkandena som innehåller sådana till kännagivanden utmärks i redovisningen med en asterisk (*). De departementsvisa avsnitten kompletteras med två register. Ett är Skr. 2010/11:75 kronologiskt uppställt och innehåller hänvisningar om var i redogörel sen varje riksdagsskrivelse återfinns, uppgift om vilket riksdagsutskott som berett ärendet och om regeringen har slutbehandlat skrivelsen eller ej. I det andra registret, som innehåller samma sakuppgifter, är riksdags skrivelserna grupperade efter de utskott där ärendena beretts. Ett väsentligt inslag i redogörelsen för behandlingen av riksdags skrivelserna utgör lagstiftningsärendena och regeringens utfärdande av lagar eller beslut om förordningar. Många av förordningarna är grunden för en omfattande normgivning på myndighetsnivå. Därför läm nas i detta sammanhang en aktuell redovisning av regelbeståndet och re- gistreringen av regler. Stort avseende fästs vid regelfrågor och konsekvenser av regler. bedrivs ett omfattande arbete med att ompröva reg ler i takt med att resultat- och målstyrningen utvecklas. Syftet med det ta arbete är främst att bättre anpassa reglerna till de aktuella målen för verksamheterna men även att så långt det går begränsa antalet regler. Till regelarbetet hör också att få en bättre struktur i reglerna och ett enkelt och klart språk. Inledningsvis redovisas därför information om regelverket samt arbetet med regelförenkling, språkvård och det offentliga rättsinfor- mationssystemet. Regelförenkling, språkvård och det offentliga Arbetet med att upprätta konsekvensutredningar i samband med författ ningsskrivning har genom olika styrdokument gjorts enhetligt för kommittéer, och myndigheter. myndigheter under regeringen gäller fr.o.m. förord ningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. med konsekvensutredningar inom bör, enligt riktlinjer för arbetet med konsekvensutredningar i , det som fö reskrivs i 6 och 7§§ i ovan nämnda förordning vara vägledande. linjerna är fastställda av en statssekreterargrupp med särskilt ansvar för regelförenklingsarbetet och har tillämpats fr.o.m. . kommittéernas del styrs arbetet med konsekvensutredningar av förord ningen (2008:269) om ändring i kommittéförordningen (1998:1474). ett förslag till nya eller ändrade regler kan få effekter av betydelse för företagens arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt kan granskning av det av regeringen inrättade rådgivande organet Regel rådet aktualiseras (se vidare nedan). förslag till föreskrifter med konsekvensutredningar till styrs av förordningen (2011:118) om myndigheternas inhämtande av yttrande från , som gäller t.o.m. . del styrs överlämnandet av förslag till föreskrifter och konsekvensutred ningar av riktlinjer för överlämnande av underlag till Dessa är fastställda av ovan nämnda statssekreterargrupp och Reglers effekter för företag Regeringen har ett dynamiskt perspektiv på arbetet med att förenkla för företagen; ett perspektiv som betonar sambandet mellan regelförenkling, tillväxt i ekonomin och ökad sysselsättning. Att förenkla för företagen är därför ett viktigt medel för att nå regeringens övergripande mål att bryta utanförskapet genom att skapa fler jobb i fler och växande företag. reglerna utformas på ett enklare och mer ändamålsenligt sätt kan företa garna ägna mer tid och resurser till att driva och utveckla sin verksamhet vilket kan leda till att de kan växa och anställa fler. I en studie av reglers effekter för företag konstaterar för tillväxtpolitiska utvär deringar och analyser i rapporten effekter en teoretisk och empirisk analys att en hög regelbörda ger indirekta negativa effekter som resulterar i lägre tillväxt. Dessa negativa effekter kan vara minskad investeringsvilja och negativa effekter på produktionsdynamiken. Regeringens övergripande mål med regelförenklingsarbetet under pe rioden 20062010 har varit att åstadkomma en märkbar positiv föränd ring i företagens vardag. Som ett led i detta arbete ingår regeringens mål att minska företagens administrativa kostnader till följd av statliga regler Regeringen har förlängt detta mål till Anledningen till detta är bl.a. att av den administrativa kostnaden härrör från lagstiftning på EU-nivå. Kommissionen har satt Skr. som mål att minska de administrativa kostnaderna till 2012. handlingsplan för regelförenklingsarbetet har pågått under hela mandat perioden och den har uppdaterats . Arbetet har omfattat alla depar tement och antalet myndigheter som haft ett formellt förenklingsuppdrag har varierat mellan 39 och 53 stycken. De fyra förenklingsuppdragen till departementen och berörda myndigheterna har som huvudinriktning haft att identifiera förenklingsåtgärder på nationell nivå och EU-nivå. manlagt har 1 150 förenklingsåtgärder redovisats och drygt 590 av dessa har genomförts under 20072009. Ungefär hälften av åtgär derna är inriktade på att minska de administrativa kostnaderna, men det finns även ett större antal åtgärder som utgör förenklingar av annat slag, t.ex. förbättrad service och tillgänglighet, kortare handläggningstider samt samordning av uppgiftsinhämtande. arbetet med regelförenkling till att även omfatta den regionala och lokala sina uppdrag hur man kan förenkla för företagen på dessa Mätningarna av företagens administrativa kostnader på för företagen re levanta områden är slutförda och det finns nu i nollbasen . tatet av mätningarna som ingår i nollbasen visar att de svenska företagens administrativa kostnader uppgick till . viktigt att framhålla att den kostnad som är framräknad i första hand är ett index som endast ger en generell uppskattning av de kostnader som företagen har för att följa regelverkens administrativa krav, så som kost naderna mäts i modellen. Uppdateringar har gjorts 2007, 2008 och 2009 av tidigare genomförda mätningar. ta fram en prognos av hur företagens administrativa kostnader kommer att I denna prognos ingår endast de författningsförslag som beslutats före . Av prognosen framgår att den admi nistrativa kostnaden minskat eller ca . har utvecklat en databas, , i vilken resultaten från mät Databasen möjliggör även beräkningssimuleringar i ar betet med att minska de administrativa kostnaderna inför ny regelgivning. Arbetet med att stärka användningen av konsekvensutredningar i sam band med nya och ändrade regler fortsätter. genomfört sex seminarier om arbetet med att upprätta en konsekvensut Regeringen har gett i uppdrag att lämna förslag på verktyg som kan vara till stöd för att beräkna de administrativa kostna derna i bl.a. konsekvensutredningar. Genom inrättandet av , som ska bistå regeringen och myn digheterna i arbetet med regelförenklingar för företagen, har ytterligare en aktör i arbetet med att förenkla för företagen etablerats. varit verksamt och ska verka fram till den 31 decem består av en ordförande och tre andra ordinarie le damöter samt fyra ersättare. Till finns ett sekretariat om f.n. åtta personer knutet. ska granska utformningen av förslag till nya och ändrade regler som kan få effekter av betydelse för företagens arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt. 2010/11:75 ska ta ställning till om regelgivarna genomfört föreskrivna konsekvens utredningar och bedöma om nya och ändrade regler utformas så att de uppnår sitt syfte på ett enkelt sätt till en, relativt sett, låg administrativ kostnad för företagen. ska även bedöma konsekvensutredning arnas kvalitet samt följa utvecklingen inom regelförenklingsområdet och lämna information och råd som kan främja en kostnadsmedveten och ef fektiv regelgivning. Regelförenkling inom Europeiska unionen satte som mål att de administrativa bördorna för företagen hänförliga till ska minska till 2012. På uppmaning av har alla medlemsstater satt motsvarande ambitiösa mål på nationell nivå. Regelförenklingsarbetet på EU-nivå har mycket stor betydelse för möjligheterna att uppnå förenklade regelverk och minskade administrativa kostnader för svenska företag, inte minst med tanke på att uppskattningsvis av de adminis trativa bördorna har sin grund i . Liksom i är regel förenkling en prioriterad fråga på EU-nivå. Kommissionen antog ett åtgärdsprogram för minskning av företagens administrativa bördor. Genomförda mätningar indikerar att de administrativa bördorna uppgår till totalt ca . Kommissionen presenterade sin tredje strategiska översyn av regelförenklingsarbetet inom EU (KOM[2009] 15) som indi kerar i stora drag att betydande framsteg har gjorts men i vissa avseen den behöver arbetet föras snabbare framåt. Efter att mätningarna slutförts, presenterade kommissionen ett nytt meddelande , med sektoriella planer och nya åtgärder för hur de administrativa bördorna ska minska (KOM[2009] 544). I en uppdatering pekar kommissionen på förslag med en potential att minska de administrativa kostnaderna och förbereder nu förslag som kan ge en to tal minskning på eller . Dessa beräkningar förutsätter dock att alla förslag som är föremål för medbeslutande antas av rådet och . Kommissionens nya, översedda riktlinjer för konsekvensbedömningar trädde i kraft . Den av kom missionen inrättade konsekvensbedömningsnämnden granskades av revi sionsrätten liksom kommissionens system för konsekvensbe dömningar. Regelförenkling har varit en högt prioriterad fråga under det svenska ordförandeskapet i EU och fortsätter att vara det för regeringen. Vid mötet för antogs slutsatser om det hori sontella arbetet med att åstadkomma bättre lagstiftning, särskilt avseende frågorna om att förenkla regelverken, minska de administrativa bördorna, förbättra användningen av och kvaliteten på konsekvensbedömningar samt förbättra samrådet med olika intressenter. Rådsslutsatserna innehål ler även förslag till den framtida agendan för att åstadkomma bättre lag stiftning på EU-nivå. Europeiska kommissionen har antagit ett nytt förenklings- Skr. 2010/11:75 och åtgärdsprogram för att bl.a. stärka arbetet med att förenkla regler. grammet ska gälla och är viktigt för att nå de ambitiösa mål för smart hållbar tillväxt som satts upp genom 2020-strategin. Programmet, som kommissionen valt att kalla Smart Regulation, syftar till att förenkla gällande regler och öka kvaliteten och användningen av konsekvensutredningar när nya regler utarbetas för att på så sätt minska de administrativa bördorna för företagen i . Inom ramen för Smart Regulation avser kommissionen att utveckla en metod för att systematiskt och i efterhand kunna utvärdera effekterna av genomförd lagstiftning. Regelförenkling utanför Europeiska unionen påbörjade en granskning av olika aspekter på regel reformering i EU:s 15 gamla medlemsstater. har publicerat en syntesrapport avseende samtliga 15 gamla medlemsstater. I sin gransk ningsrapport över olika aspekter på regelreformering konstaterar att det skett betydande framsteg under den innevarande mandatperioden i Sve rige och att nuvarande regering har visat en mycket stark vilja att fortsätta utveckla regelförenklingsarbetet (Better Regulation in Europe, , 2010). lämnar ett femtiotal rekommendationer för hur det fortsatta arbetet med att bl.a. förenkla för företagen bör bedrivas i . Språkvård för bättre offentliga texter Ett klart och enkelt språk är avgörande för regelkvaliteten och för en väl fungerande kommunikation mellan myndigheter och medborgare, såväl nationellt som inom EU. I finns språkexperter knutna till Språkexperterna finns i granskningskansliet De arbetar, förutom med den språkliga gransk ningen av bl.a. lag- och förordningstexter, även med rådgivning, utbild ning och annan vägledning i textarbetet. Språkexperterna deltar även som experter i vissa utredningar som har till uppgift att arbeta om komplicerad De medverkar också i de handböcker och promemorior från Statsrådsberedningen där språk- och textfrågor ingår. Några av språkexperterna ägnar sig även åt EU-språkvården. uppgift för EU-språkvården är att underhålla ett nätverk av kontaktperso ner i EU-språkliga frågor på alla departement och på ett 40-tal myndighe Genom nätverket kan översättarna i EU:s institutioner snabbt få råd i t.ex. termfrågor. Kontaktnätet utnyttjas mycket flitigt. EU-institutionerna upprätthålls också genom att EU-språkvården deltar i vissa möten med chefer och juristlingvister vid institutionernas svenska EU-språkvården förmedlar också termfrågor till andra språkvårds- och terminologiorgan i för att få till stånd Rekommendationer och annan viktig information om EU-språkvården läggs ut på webbsidorna EU-språk. Där finns t.ex. de handledningar och riktlinjer som gäller för EU-texter. En av dessa är Gemensam praktisk handledning för utformningen av gemenskapslagstiftning, som utarbetats Skr. 2010/11:75 av , kommissionens och rådets rättstjänster i enlighet med det interinstitutionella avtalet Bättre lagstiftning (2003/C 321/01). Även olika utbildningsinsatser är en uppgift för EU-språkvården. 2010 medverkade EU-språkvården i klarspråkskam panj Clear Writing. Det offentliga rättsinformationssystemet utvecklas och förnyas kontinu All information som ska ingå i systemet är i huvudsak tillgänglig genom en gemensam ingångssida på Internet: . informationssystemet innehåller föreskrifter av olika slag, både sådana som publiceras i () och sådana som publi ceras i någon myndighets författningssamling. förarbeten till lagstiftning, rättspraxis, vissa vägledande avgöranden i för valtningsärenden från centrala statliga myndigheter under regeringen och visst internationellt material. formationssystemet också en sammanställning av domstolars avgöranden enligt lagen (2009:1058) om förtursförklaring i domstol. prövar själva om ett avgörande bör ingå i sammanställningen. muner och landsting har möjlighet att ansluta sig till rättsinformationssys temet, men det har ännu inte skett. Nästan all information i rättsinformationssystemet tillhandahålls utan Detta är betydelsefullt ur ett demokratiskt perspektiv. Rättsinformationen finns i ett stort antal databaser runt om i landet. Innehållet i systemet är dock med teknikens hjälp tillgängligt för använ darna på ett enhetligt och samlat sätt via den gemensamma ingångssidan Lagrummet på Internet. Varje offentligt organ som deltar i rättsinforma tionssystemet ansvarar för att informationen sprids elektroniskt och att den är korrekt och aktuell. För samordningen av rättsinformationssyste met finns det en samordningsmyndighet, som Inom samordningsmyndigheten finns det ett råd med högst 14 ledamöter, som representerar de deltagande myndigheterna. Ständiga representanter i detta råd är och Domstolsver Ytterligare fem myndigheter ingår i rådet för en begränsad tid. Varje organ som producerar rättsinformation bör ta ansvar för den egna informationen och för att den sprids elektroniskt. met bör vara låst till gemensamma standarder för märkning, strukturering Informationen i systemet bör kunna grupperas och presen teras på flera olika sätt och det bör finnas länkar mellan olika informa kungörs författningar i den tryckta pappersversionen En utredare har föreslagit att författningar i stället ska kungöras elektroniskt på en särskild webbplats för ändamålet (SOU 2008:88). Förslaget har remissbehandlats och bereds för Ett arbete pågår dessutom med att förbättra det offentliga rättsinfor mationssystemet, (). Projektet arbetar med att ta fram en standard för att märka information som regleras i rättsinformationsförordningen (1999:175). 2010/11:75 bygger på en märkning som gör det möjligt att strukturera informationen så att den blir sökbar och sammanhållen med hjälp av länkar. Antalet gällande grundförfattningar per är 3 819. Av dessa är 1 331 lagar. Motsvarande siffror per var 3 816, varav 1 340 lagar. har EU-direktiv genomförts i 59 ändringsförfattningar (35 lagar och 24 förordningar) och 22 nya grundförfattningar (9 lagar och 13 förordningar) enligt de nothänvisningar som finns i ingressen till varje författning som genomför EU-direktiv. Elektronisk tillgång till finns framför allt i databasen (. lägger också ut sina utslag samt på sin egen webbplats på Internet (. eu/sv/). Antalet kungjorda grund- och ändringsförfattningar i SFS var 2 076. Av dessa författningar var 189 grundförfattningar (65 lagar och 124 förordningar m.m.). Den siffran kan jämföras med 1 608 2009, 1 444 och 1 475 . Fördelningen på departementsområde av SFS-författningarna per den Antalet rubriker i myndigheternas regelförteckningar den sista decem ber 2010 har beräknats till ca 7 300. Det innebär en ökning med ca 100 regelrubriker innan. Uppgifterna i myndigheternas regelför teckningar är fortfarande mycket osäkra. Det är exempelvis inte säkert att begreppet grundförfattning definieras på samma sätt hos olika myndig heter. Användningen av datateknik blir emellertid allt vanligare också i myndigheternas interna regelregistrering. Det nya rättsinformations Skr. 2010/11:75 systemet förutsätter bl.a. att definitionerna i regelförteckningen stand Allteftersom myndigheternas författningar registreras i det nya rättsinformationssystemet kommer därför uppgifterna att bli mer tillför litliga. Antal regelrubriker per departementsområde är ungefär följande: (avrundade hundratal) Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning 2009/10:KU10 Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att lägga skrivelse till handlingarna. 2.nr 231 Kommittéberättelse 2010 2009/10:103, bet. 2009/10:KU28 Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att lägga skrivelse till handlingarna. Genomförandet av för . 2009/10:159, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att lägga skrivelse till handlingarna. Redogörelse för behandlingen av skrivelser till regeringen 2009/10:75, bet. 2009/10:KU21 Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att lägga skrivelse till handlingarna. Verksamheten i Europeiska unionen 2009, inklusive det svenska ordförandeskapet 2009/10:150 och 2009/10:174, bet. 2009/10:UU10 Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att lägga skri velse till handlingarna. 6.nr 329 Granskningsbetänkande . 2009/10:KU20 Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att lägga skri velse till handlingarna. Godkännande av om övergångsåtgärder avseende parlamentets sammansättning 2010/11:22, bet. 2010/11:KU11 Skrivelsen är slutbehandlad. utfärdade regeringen de lagar an tagit (SFS 1326 och 1327). beslutade regeringen att ra tificera protokollet om ändring av protokollet om övergångsbestäm melser, fogat till , EUF-fördraget och Euratomfördra get. 2010/11:FiU11 Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen om ändring av regle ringsbrev för avseende . Utgiftsområde 1 Rikets styre Prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:KU1 Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen regleringsbrev för avseende och fördelning av an slagsmedel avseende . beslutade regeringen regleringsbrev för avse ende för europapolitiska studier. Familjerättsliga frågor, m.m. 1998/99:L420, bet. redovisad, se skr. 1999/2000:75 (p. Ju66), 2000/01:75 (p.Ju41), 2001/02:75 (p. Ju34), 2002/03:75 (p. Ju23), 2003/04:75 (p.Ju17), 2004/05:75 (p. Ju11), 2005/06:75 (p. Ju6), 2006/07:75 (p.Ju5) 2007/08:75 (p. Ju3), 2008/09:75 (p. Ju1) och 2009/10:75 (p.Ju1). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Mom. 14 om juridiskt biträde för barn*: Frågan behandlas i depar tementspromemorian Utövandet av barns rättigheter i familjerätts processer (Ds 2002:13). Promemorian har remissbehandlats. Avsik ten är att frågan ska behandlas i en proposition om stärkt skydd för barn i internationella situationer. Propositionen ska överlämnas till (jfr p. Ju14). Upphovsrätten och offentlighetsprincipen Prop. 1999/2000:35, bet. redovisad, se skr. 2000/01:75 (p. Ju 53), 2001/02:75 (p. Ju 38), 2002/03:75 (p. Ju 25), 2003/04:75 (p. Ju 19), 2004/05:75 (p. Ju 12), 2005/06:75 (p. Ju 7), 2006/07:75 (p. Ju 6), 2007/08:75 (p. Ju 4), 2008/09:75 (p. Ju 2) och 2009/10:75 (p. Ju 2). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Mom. 3 om frågans fortsatta beredning*: Offentlighets- och sekre tesskommittén (Ju 1999:06) har haft i uppdrag att undersöka om det i något fall finns behov av att öka möjligheten att inte tillhan dahålla handlingar som innehåller upphovsrättsligt skyddade verk. Kommittén har i delbetänkandet Offentlighetsprincipen och den nya tekniken (SOU 2001:3) förordat att frågan om avvägningen mellan upphovsrätten och yttrande- och informationsfriheten blir föremål för en bredare översyn och att ytterligare lagstiftning i syfte att för hindra tvångsoffentliggörande av upphovsrättligt skyddade verk får anstå till dess en sådan översyn kommit till stånd. Med anledning av kommitténs ställningstagande lade regeringen i den efterföljande propositionen (prop. 2001/02:70) inte fram något förslag i denna del.