prop · GZ031d37 · 2011-09-20 00:00:00 — har det svenska fordonsklustret varit utsatt för ett stort omvandlingstryck. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att stödja utvecklingen och konkurrenskraften i klustret. En del i detta har varit förstärkningen och förlängningen av programmet för leverantörsföretag i fordonsindustrin. Programmet bedöms bl.a. ha bidragit till ett mer utvecklat marknads- och strategiarbete i de deltagande företagen. Programmet är ett exempel på hur staten, i särskilda fall och , kan bidra till att stötta omvandling och utveckling i en bransch. Riktade åtgärder bidrar till utveckling Som ett komplement till de generella insatserna för kapitalförsörjning, information och rådgivning genomför regeringen ett antal riktade åtgärder för att ta tillvara hela den potential som finns för ökat företagande och i utveckling i befintliga företag i alla delar av landet. Fortsatt tillväxt i turistnäringen Staten genomför en rad insatser för att bidra till en långsiktigt konkurrenskraftig och hållbar 21 ägs till av och till av stiftelsen . Turistnäringen är en basnäring som bidrar med över 162 000 helårsarbeten och därmed skapar tillväxt både i storstadsregionerna och på landsbygden. Turistnäringen är arbetskraftsintensiv vilket innebär att ökad omsättning snabbt genererar nya arbetstillfällen. Dessa jobb går ofta till ungdomar, invandrare och till grupper med svagare position på arbetsmarknaden. Det strategiska samarbete som har startat mellan olika myndigheter och näringen samt etableringen av ett utvecklingscenter för turistnäringen, syftar till att skapa långsiktigt hållbara förutsättningar för nya turistiska produkter och tjänster av högsta kvalitet som motsvarar den ökade efterfrågan som finns från utländska turister. VisitSweden AB:s internationella marknadsföringsarbete har bidragit till rekord i antal utländska övernattningar. Den statliga anslagsförstärkningen på för 20102012 bedöms ha varit framgångsrik. Förstärkningen har, utöver att bidra till ett rekordår för turistnäringen, inneburit en kraftig ökning av näringslivets medfinansiering av verksamheten med . Detta indikerar en markant ökad efterfrågan på bolagets tjänster. Resultatet av de insatser som bedrivits av visar att efterfrågan från turistnäringen på bolagets insatser fortsätter att öka och att är att ses som en viktig nod i utvecklingen av svensk turistnäring. Geologisk information bidrar till ökad tillväxt i hela landet Regeringens bedömning är att kvalitetssäkrad geologisk information är nödvändig för att tillgodose samhällets behov av planeringsunderlag. Beslut som rör planerings- och miljömålsarbeten, infrastruktursatsningar liksom intresset för malmprospektering i medför ett behov av den här typen av information. geologiska undersöknings (SGU) mätningar av grundvattennivåer och kemisk sammansättning ger en bra bild av grundvattnets kvalitet och status i . Kartläggningen av berggrund och bergkvalitet ger ett bra underlag 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 för planering av materialförsörjning. SGU:s kartering av prospekteringsintressanta områden har bidragit till att skapa förutsättningar för ett hållbart nyttjande av landets mineralresurser. har 17 gruvor och intresset för att starta nya gruvor är stort. Det finns flera objekt där innehavarna har ansökt och beviljats bearbetningskoncession. Även nedlagda gruvor som är på väg att åter tas i bruk, såsom i kommun, har kunnat göra med hjälp av den information som funnits tillgänglig hos SGU. Ett digitalt arkiv av prospekteringsintressant information innebär en enklare åtkomst till data, större användningsmöjligheter och ökad säkerhet med avseende på förutsättningarna att bevara materialet för framtida användning. Ökade krav ställs av företag och deras finansiärer på tillgång till modern och effektiv geologisk information. SGU:s materiel är mycket efterfrågat av gruv- och prospekteringsindustrin. För anslaget 1:5 Näringslivsutveckling m.m. har gjort ett tillkännagivande till regeringen beträffande fördelning av medel (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:NU1, rskr. 2009/10:146). Med anledning av detta vill regeringen framhålla att en stor del av program genom anslaget 1:5 Näringslivsutveckling m.m. genomförs så att insatserna mot målgruppen sker genom externa aktörer. Det är regeringens mening att det ligger i linje med god hushållning med statens resurser att statliga medel, där så är aktuellt, fördelas för ett specifikt ändamål, till den aktör som är bäst lämpad att genomföra insatsen för den berörda målgruppen. har vidare uppmanat regeringen att se till att en långsiktig lösning när det gäller huvudmannaskap och basfinansiering för SIQ) kommer till stånd (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:NU1, rskr. 2009/10:146). Med anledning av detta beviljade regeringen i bidrag för verksamheten 2010.22 Som villkor för 22 N2010/3756/ENT. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 bidraget har regeringen bl.a. angivit att en verksamhetsrapport samt en ekonomisk redovisning ska lämnas till () . Efter särskild anmodan har SIQ inkommit med en verksamhetsrapport samt en ekonomisk redovisning . Utöver vad som har anförts ovan avseende god hushållning med statens medel är det vidare regeringens ståndpunkt att de verksamheter eller insatser som finansieras med bidrag från regeringen ska redovisas. Det gäller såväl den verksamhet som har bedrivits med hjälp av bidraget som en ekonomisk redovisning av denna verksamhet. beslutade regeringen att ska ansvara för att utse ledamöter till styrelsen för SIQ samt övriga åtaganden som det tidigare haft med anledning av SIQ:s stadgar.23 beviljade regeringen i bidrag för verksamheten 20112013.24 I syfte att få beslutsunderlag om en eventuell långsiktig finansiering för SIQ avser regeringen att låta utvärdera den verksamhet vid SIQ som har finansierats med medel från regeringen. Regeringen arbetar för att stärka innovationskraften. Denna påverkas av insatser inom ett flertal utgiftsområden. Under utgiftsområde 24 Näringsliv sker arbetet bl.a. genom insatser för forskning och innovation, kommersialisering och miljöteknik. Arbetet sker dels genom riktade insatser, t.ex. miljöteknik, och dels genom myndigheter och bolag såsom Verket för innovationssystem (), geologiska undersökning (SGU), (), Patentbesvärsrätten (PBR), (), , . 23N2010/2575/ENT. 24N2011/5124/ENT. Strategiska utvecklingsprogram för svensk industri och ett flertal andra myndigheter har fortsatt arbetet med att genomföra ett tjugotal strategiska utvecklingsprogram tillsammans med berörd industri. Resultaten kommer att tydliggöras . Behovsmotiverad forskning och innovationssystem har till uppgift att främja hållbar tillväxt genom finansiering av behovsmotiverad forskning och utveckling av effektiva innovationssystem. lämnade totalt bidrag om . 27 nya utlysningar har genomförts . Den medfinansiering myndigheten kräver har i genomsnitt resulterat i att de medel satsat växlats upp till mer än det dubbla. En jämförelse av uppskattad arbetstid och andra kostnader visar att kostnaderna per utlysning ligger på en något lägre nivå 2010 än 2009. En effektanalys av forskningsprogram inom material från förnyelsebara råvaror visar att programmen har lett till nya produkter och nya företag. Försäljning av produkterna uppgår till och är ökande. En effektanalys av satsning på starka forsknings- och innovationsmiljöer, bl.a. inom verkstad och fordon samt sjukvård och medicinteknik, visar att satsningen har resulterat i förbättrade och mer konkurrenskraftiga material, processer, produkter och tjänster, bättre beslutsunderlag vid kritiska vägval samt nya arbetssätt i FoU-frågor. Av de utexaminerade doktorerna från fem studerade centra verkar inom svenskt näringsliv. De fem studerade FoI-systemen har tillsammans resulterat i 15 avknoppningsföretag som 2009 tillsammans omsatte och hade 130 anställda. Vad gäller stöd till små och medelstora företag (SMF) visar en studie att de företag som fått stöd uppvisar en snabbare tillväxt och att även mindre stödbelopp kan få en positiv utväxling genom att hjälpa företag att komma över tidiga finansiella hinder och ge dem en möjlighet att utvecklas och stimulera till ett tidigt affärstänkande. En undersökning av programmet Vinn , som ger mindre startbelopp till nystartade företag, i form av en tävling om bästa affärsidé, visar att företag som deltagit i programmet ökar sin omsättning och anställda om . För utlysningen till exempel hade de företag som fick finansiering i programmet en sammanlagd omsättning på och sammanlagt 52 anställda. hade samma företag en omsättning på och 201 anställda. har också till uppgift att stimulera internationellt samarbete som stärker svensk forskning och innovation samt bidrar till nytta för . satsade inom det strategiska området globala länkar . har förnyat ett samarbetsavtal med i , vilket resulterat i tre programsatsningar och andra utbyten. Samarbete har initierats med aktörer i och kontakter har etablerats med aktörer i . Även inom närområdet sker en rad samarbeten, dels inom och dels inom . har genomfört en årlig informationsturné rörande EU:s sjunde ramprogram för forskning och teknisk utveckling. Under turnén har nio lärosäten på sex orter besökts och cirka 725 personer från universitet och högskolor, näringsliv samt offentliga organisationer deltagit. Informationsverksamheten bedrivs som ett led i regeringsuppdrag att stimulera det svenska deltagandet i EU:s ramprogram för forskning och teknisk utveckling. , motsvarade det svenska deltagandet av samtliga beviljade medel inom EU:s ramprogram vilket betyder att kontrakterats. bidrag till den totala budgeten är , vilket innebär att ramprogrammet ger ett positivt nettobidrag till den svenska forskningens finansiering. Strategiska kompetensmedel vid forskningsinstituten Industriforskningsinstituten under ska vara internationellt konkurrenskraftiga och verka för hållbar tillväxt 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 i genom att stärka näringslivets konkurrenskraft och förnyelse. Staten finansierade RISE-gruppen i form av strategiska kompetensmedel med 2010, vilket direkt genererade i näringslivsintäkter. I praktiken så är uppväxlingen betydligt större om man ser till de effekter i form av nya produkter, processer, tjänster, affärsmodeller och industriell nytta som är resultaten från verksamheten. Institutssektorn växer och av den svenska institutssektorn ingår numera i . De strategiska kompetensmedlen bidrar till att stärka institutens roll. Näringslivsintäkter utgör numera av intäkterna. De dominerande branscherna är skog, livsmedel och stålindustri. För att öka samverkan med små och medelstora företag har ett gemensamt RISE- projekt inrättats. RISE-gruppen har har cirka 4 000 SMF som kunder. RISE-instituten är samlat den sjätte största deltagaren i i EU:s ramprogram för FoU. Totalt kommer av intäkterna från internationella projekt. Regeringen avsätter medel till IVA. IVA är ett oberoende nätverk av beslutsfattare från näringsliv, universitet och högskolor samt förvaltning. Resultatet inom projektet för tillväxt, som IVA bedriver tillsammans med och , är att det har samlat aktörer regionalt och nationellt till dialog om betydelsen av goda förutsättningar för innovation för företag och samhället i övrigt. Projektet har starkt bidragit till att lyfta innovationsfrågorna på den politiska agendan nationellt och på den regionala nivån. Olika förslag och strategiska idéer har diskuterats, och utmynnat i olika beslut, åtgärder och processer från regeringen, från myndigheter, från intresseorganisationer och från regionala aktörer. Projektet 2030 har resulterat i ett stort deltagande av ett brett spektrum av transportsystemets intressenter. Projektet har bidragit till en samsyn bland aktörerna inom strategiska utvecklingsfrågor för sektorn. SGU stöder forskningsprojekt vid universitet och högskolor kring samhällsviktiga frågeställningar inom tillämpad geovetenskaplig forskning och riktad geovetenskaplig 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 har 6 nya ansökningar och 10 fortsättningsprojekt beviljats forskningsmedel på sammanlagt . Inom myndigheten bedrivs också tillämpad forskning och metodutveckling som bedöms utifrån SGU:s övriga mål och uppgifter. beviljades 19 projekt interna forskningsmedel på totalt . SGU har genom ett antal interna FoU-projekt gjort fördjupade studier av den sedimentära berggrunden i och även av den kambriska sandstenen i södra . har SGU avslutat malmgeologiska interna och externa forskningsprojekt i , såväl som i . Delar av projekten pågår fortfarande. Resultaten av SGU:s FoU-insatser har varit viktiga för ett flertal processer i (se analysdelen). Tre av SGU:s egna medarbetare har adjungerats som professorer vid universitet och högskolor. arbetar med att kommersialisera kunskapsintensiva idéer oavsett om dessa är forskningsbaserade eller erfarenhetsbaserade. delar upp sin verksamhet på två huvudområden, såddfinansiering och inkubation. Inom såddfinansieringen har bolaget gjort 79 ägarkapitalinvesteringar, varav avsett 35 nyinvesteringar och följdinvesteringar. Bolaget har också ökat fokus på att stärka sin finansiella ställning genom att avyttra innehav: 25 försäljningar har givit ett kapitaltillskott på . När det gäller insatser inom direkt ägarkapital är av mottagarna kvinnor. Inom verifiering, som också är en viktig del av såddfinansieringsverksamheten, är av mottagarna kvinnor. Den andra verksamhetsgrenen är utvecklingen av inkubatorer. Antalet anställda i företag som sitter eller har suttit i inkubatorer uppgick vid utgången av 2009 till cirka 3 600 personer. omsatte dessa företag . lanserades ett utvecklat inkubatorprogram, BIG , som sätter ytterligare fokus på inkubatorernas affärsutvecklingsprocesser och stärkta möjligheter att sprida väl fungerande arbetsformer. Även (, se kapitel 3.5.1) arbetar med innovationsfrämjande verksamhet genom finansiering och rådgivning till både enskilda innovatörer och företag, såväl nystartade som etablerade. har som ambition att öka kundgruppen befintliga företag där det kan finnas behov av t.ex. produktutveckling, miljöanpassning eller modernare design för att stärka företagens konkurrenskraft. Av utlåning går till företag för utveckling av nya produkter eller tjänster, varav till innovationsprojekt. Utlåningen till innovatörer fortsätter dock att minska, från 2009 till 2010. Utöver lån har också i förstudiemedel tilldelats 1 835 innovatörsprojekt för en första utvärdering av idéns kommersialiserbarhet. Drygt 3 700 av rådgivningskunder 2010 har tagit del av rådgivning om innovation, vilket innebär att innovationsrådgivningen uppgick till drygt en fjärdedel av all rådgivning som erbjöds av . har 563 (567) av kundernas idéer kommersialiserats. Inom ramen för de särskilda insatserna för kvinnors företagande har regeringen även förstärkt innovationsfinansiering med . Andelen kvinnor som fått del av innovationsfinansiering uppgick till 30 (29) procent. () är en avgiftsfinansierad myndighet och ekonomiskt mål för verksamheten är full kostnadstäckning. Nivån på antalet inkomna nationella patentansökningar har legat stabilt på cirka 2 650 ansökningar under snart en tvåårsperiod. Tendensen är att andelen sökanden med enstaka ansökningar har ökat, medan de större företagen, som oftare söker ett flertal patent, vänder sig globalt. Beviljade nationella patentansökningar 2010 var 1 379 (2009 1 248). Verksamhetens underskott uppgår till , vilket är en stor resultatförbättring jämfört med föregående år, som visade ett underskott på . Resultatförbättringen beror både på ökade intäkter och sänkta kostnader. Kostnadssänkningen är framför allt en effekt av föregående års omstruktureringsarbete, vilket medförde att medelantalet anställda minskade . har PRV utarbetat en strategisk plan för perioden 20112013 där fokus i hög utsträckning är lagd på information om och tillgängliggörande av industriellt rättsskydd. PRV arbetar kontinuerligt med att informera och berätta om immaterialrättens betydelse. Det görs bland annat genom ett konsekvent PR- arbete, via den egna webbsidan, genom dialog i sociala medier, i det månatliga nyhetsbrevet, på mässor, vid företagsbesök och i samarbete med olika vidareförmedlare på många olika platser i , ofta i seminarieform. En ny myndighet, (), inrättades . Nämnden ansvarar för auktorisation och tillsyn av svenska patentombud. utför administrativa och handläggande uppgifter åt nämnden. Inför bildandet av nämnden har skapat ett register för auktoriserade patentombud. Vid bildandet av PN planerades att cirka 500 patentombud skulle ansöka om auktorisation det första verksamhetsåret. som nämnden bedrivit sin verksamhet har 85 patentombud auktoriserats. Patentbesvärsrätten (PBR) är en fristående specialdomstol som efter överklagande prövar bl.a. PRV:s beslut i ärenden om patent, varumärken och mönster samt namn och utgivningsbevis. PBR:s genomsnittliga handläggningstid minskade något men den ligger fortfarande över det i regleringsbrevet uppställda målet . PBR:s tekniska ledamöter har särskilda förordnanden att som tekniskt sakkunniga ledamöter tjänstgöra vid och vid dessa domstolars handläggning av patentmål. Utlåningen av tekniska ledamöter till de allmänna domstolarna ökade något i förhållande till föregående år. Det större engagemanget i personår räknat, i förening med det högre kostnadsläget jämfört , medförde att kostnaderna för utlåningen ökade. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Flera myndigheter har bedrivit arbete med genomförande av uppdrag inom miljöteknikområdet inom ramen för de medel, , som avsatts för särskilda miljötekniksatsningar 2010. Resultaten kommer att kunna tydliggöras närmare längre fram. Ytterligare har avsatts 20112014 och har myndigheter fått nya eller fortsatta uppdrag att arbeta med och utveckla miljöteknikområdet. miljöteknikråd (Swentec), vars uppdrag sträckte sig till , har bedrivit fortsatt arbete med analys av den svenska miljötekniksektorn och har i sin slutrapport redovisat ett antal förslag till fortsatta insatser för främjande och utveckling av svensk miljöteknik. program Miljödrivna marknader har totalt haft till sitt förfogande. De beslutade projekten representerar en stark marknadskoppling vilket varit framgångsrikt för programmets resultat. Sammanlagt har 1 155 företag nåtts direkt eller indirekt av programmets stöd, varav är privata aktörer. Regeringens satsning på att utveckla det internationella samarbetet på miljöteknikområdet har lett till ett flertal avtal med länder viktiga för utvecklingen av svensk miljöteknik, såsom , , , , och . Miljötekniksektorns andel av den totala svenska varuexporten ökade . Miljöteknikexporten till var större för än för . låg exporten kvar nivå. beslutade regeringen om utvidgning av den särskilda internationella miljötekniksamordningen till att utöver även omfatta och . Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) har fått regeringens uppdrag att analysera förutsättningar för miljödriven näringslivsutveckling. En slutrapport av uppdraget ska redovisas till () . I en delrapport inom Tillväxtanalys uppdrag redovisade myndigheten en litteraturöversikt med inriktning på forskning 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 avseende de områden inom vilka regeringen har riktade främjandeinsatser. Strategiska utvecklingsprogram för svensk industri Industrin har visat ett stort intresse för att utveckla FoU-samarbetet med staten, vilket bl.a. uttrycks genom industrins intresse att tillsammans med staten finansiera gemensamma forskningsprogram. Behovsmotiverad forskning och innovationssystem Effektanalyser på program genomförs av externa konsulter mot betalning från . Analyserna görs för att värdera och förstå långsiktiga och övergripande effekter på samhällsekonomi och innovationssystem som följer av investeringar i forskning, utveckling och innovation. har gjort två effektanalyser och 14 utvärderingar. har dessutom gjort en genomgång och analys av tidigare effektanalyser för att dra lärdom av tidigare satsningar av såväl som dess föregångare. Denna genomgång visar att är en betydligt mindre forsknings- och innovationsaktör än sina föregångare Styrelsen för teknisk utveckling (STU) och Verket för näringslivsutveckling (), vilket medför att i än högre grad måste fokusera sina medel där de kan göra störst nytta, där potentialen för innovation är stor och där insatserna leder till ökad konkurrenskraft. spelar också en viktig roll i att få aktörer att samverka och fungera som katalysator för innovationsprocesser. Effektanalysen av forskningsprogram inom material från förnyelsebara råvaror visar att programmen haft stor effekt på kunskapsspridning, nätverkande och uppbyggnad av forskningsmiljöer. Som nämndes i resultatdelen har programmen lett till nya produkter och nya företag. Sammanfattningsvis bedöms programmen i effektanalysen ha gett tillbaka minst lika mycket som de kostat, som svenskt näringslivs långsiktiga konkurrenskraft har stärkts. Effektanalysen av starka forsknings- och innovationsmiljöer (se resultatdelen) konstaterar effekter inom hela triple helix, som består av akademi, näringsliv och offentlig verksamhet. Regeringen bedömer att satsningen har varit lyckad, då den bland annat har lett till förbättrade och mer konkurrenskraftiga material, processer, produkter och tjänster. I Svart på vitt om jämställdhet i akademin (SOU 2011:1) konstateras att kvinnor ofta missgynnas när det gäller tilldelning av medel inom excellenssatsningar. Rapporten konstaterar dock att på hade kvinnor 2009 en något högre beviljandeandel än män. ser ut att ha lyckats väl i sina jämställdhetsambitioner, trots att de huvudsakligen arbetar inom teknikområdet, det område som har den lägsta andelen kvinnor. Slutsatsen är att de har arbetat fram en jämställdhetsprofil på sin verksamhet som ser ut att ha givit viss effekt. internationella arbete bidrar till att skapa viktiga nätverk och samarbeten för svenska företag och forskare, som i sin tur lett till att såväl stora som mindre företag har etablerat kontakter samt fått konkreta affärsmöjligheter med internationella partners. En positiv effekt av stöd och satsningar på små och medelstora företag, inklusive programmet Vinn , är att de SMF som fått stöd eller deltagit i program uppvisar en snabbare tillväxt. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att arbete bidrar till att utveckla effektiva och starka innovationssystem som är viktiga för utvecklingen av konkurrenskraft. Strategiska kompetensmedel vid forskningsinstituten Industriforskningsinstituten är en forsknings- och innovationsaktör som har en stor betydelse för utveckling och framgång. Instituten har länge arbetat strategiskt med näringslivet. De har ingått partnerskap och skrivit ramavtal med viktiga industriella företag. För att klara av en ökad efterfrågan från näringslivet planerar ett flertal av expansion. Redan nu är en av de största utmaningarna att klara av kompetensförsörjningen. Instituten har möjlighet att använda de strategiska medlen till att medfinansiera deltagande i EU:s ramprogram. har utnyttjats av alla instituten, vilket har lett till att de är framgångsrika i EU:s ramprogram. Regeringen bedömer att instituten bidrar till förnyelse och ökad konkurrenskraft för industrin. Det har 2010 skett ett förstärkt utbyte mellan och . Bland annat bidrog IVA i arbetet med regeringens strategi för ökad tjänsteinnovation. Regeringen bedömer att projektet för tillväxt har ökat kunskapen om och uppmärksamheten på förutsättningarna för innovation i . Projektet 2030 bidrar till en bild av hur framtidens transportsystem kan skapas och en förstärkning av samarbetet och samsynen mellan olika aktörer kring strategiska utvecklingsfrågor. Det är regeringens bedömning att IVA:s verksamhet, genom bland annat seminarier, projekt och svar på remisser, bidrar med viktiga underlag för utveckling av politiken för tillväxt, innovation och forskning. möjliggör kunskapsutbyten och dialog med breda kontaktytor mot nationell och internationell forskning, näringsliv och förvaltning i viktiga samhällsfrågor.