prop · GY03130d2 · 2011-06-01 00:00:00 — Utvärdering av AP-fondernas verksamhet 2010 KONFIDENTIELLT MATERIAL OCH ÄGANDERÄTT All användning av detta material, är utan särskilt tillstånd av strängt förbjudet. AP-fondernas roll, utveckling och omvärld 2001-2010 Sammanfattning och identifierade frågeställningar Grundläggande utvärdering av Första AP-fonden Grundläggande utvärdering av Andra AP-fonden Grundläggande utvärdering av Tredje AP-fonden Grundläggande utvärdering av Sjunde AP-fonden Fördjupningsområde 1: Implikationer av nya strategier för Första till Fjärde AP-fonderna Fördjupningsområde 2: Sjätte strategi och mål fick uppdraget av att genomföra den årliga utvärderingen av AP-fondernas verksamhet 2008, 2009 och 2010. Enligt överenskommelse med består utvärderingen av fondernas verksamhet av två delar, en grundläggande utvärdering och ett fördjupningsområde (Bild 1). Angreppssätt för utvärdering av AP-fondernas verksamhet 2010 Första till Fjärde AP- I utvärderingen av fondernas verksamhet 2010 består den grundläggande utvärderingen av två delar: en utvärdering av värdet av fondernas strategiska beslut samt en utvärdering av fondernas aktiva avkastning1. Valideringen av fondernas avkastning och risk ingått i den grundläggande utvärderingen har utgått och har inte genomförts i årets utvärdering. Efter förändringarna i Första till Fjärde AP-fondernas förvaltningsmodeller är det svårt att på ett enhetligt sätt jämföra fondernas avkastning från långfristiga beslut, medelfristiga beslut samt den aktiva förvaltningen. Årets grundläggande utvärdering av Första till Fjärde AP-fonderna fokuserar därför liksom utvärderingen av fondernas verksamhet 2009 främst på att jämföra fondernas totala avkastning. 1 Överavkastning som fonderna skapar jämfört med sina jämförelseindex avkastningen från strategiska beslut och aktiv förvaltning görs separat för varje fond. Första till Fjärde AP-fonderna började agera i sina roller som buffertfonder , men det dröjde till senare innan fonderna hade implementerat sina långsiktiga investeringsportföljer. Första till Fjärde AP-fonderna utvärderas därför över . investerar framförallt riskkapital i onoterade tillgångar och fondens samtliga investeringsbeslut är att betrakta som strategiska beslut. startade sin verksamhet och utvärderas över . Buffertfondernas (Första till Fjärde och Sjätte ) gemensamma påverkan på inkomstpensionssystemet utvärderas över . Sjunde AP-fonden utvärderas som en värdepappersfond och jämförs med övriga värdepappersfonder i premiepensionssystemet. Sjunde AP-fonden införde en ny förvaltningsmodell och den grundläggande utvärderingen av fondens verksamhet 2010 fokuserar på att beskriva den nya förvaltningsmodellen och utvärdera fondens resultat i två delar. Först utvärderas resultaten för fondens två gamla fonder Premiesparfonden och Premievalsfonden över . Därefter utvärderas resultaten för fondens nya fonder AP7 SÅFA och dess två byggstensfonder AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond . Liksom i tidigare års grundläggande utvärderingar baseras utvärderingen på information från fondernas interna resultatuppföljningssystem för att möjliggöra analys av olika källor till den totala avkastningen. Det här innebär att det i vissa fall kan förekomma skillnader mot fondernas redovisade resultat på grund av periodiseringar, men skillnaderna är mycket små (i avkastning 2010). I årets utvärdering har två fördjupningsområden utvärderats. I förra årets utvärdering beskrevs hur flera av Första till Fjärde AP-fonderna genomfört förändringar i sin förvaltningsmodell och arbetssätt . har förändringsarbetet fortsatt och det första fördjupningsområdet syftar till att jämföra hur Första till Fjärde AP- fonderna arbetar med ett urval av utländska pensionsfonder som ofta anses vara goda exempel. Baserat på jämförelser identifieras frågeställningar som bedöms vara viktiga att diskutera för att fortsätta utveckla fondernas förvaltningsmodeller. Jämförelsen med de utländska pensionsfonderna baseras på en kombination av publik information och intervjuer. Vi vill därför rikta ett speciellt tack till representanter från ATP i , AGP i , CPP i och OTPP i som medverkat i intervjuer. har sedan starten genomgått stora förändringar och investerar på flera olika sätt i den nordiska riskkapitalmarknaden. Det andra fördjupningsområdet syftar till att jämföra Sjätte strategi och mål med ett urval av andra riskkapitalinvesterare som ofta anses vara goda exempel för att identifiera möjligheter att fortsätta utveckla fondens verksamhet. har ett unikt uppdrag som försvårar en jämförelse med andra riskkapitalinvesterare. För att göra bästa möjliga jämförelse jämförs hela med riskkapitalinvesterare kopplade till andra pensionssystem i andra länder. Sjätte tre största affärsområden AP Direktinvesteringar, AP Fondinvesteringar och AP Partnerinvesteringar som förvaltar ~90% av Sjätte kapital jämförs med ett urval av svenska direktinvesterare och fondinvesterare aktiva på riskkapitalmarknaden. Jämförelsen baseras på en kombination av publik information och intervjuer. Vi vill därför rikta ett speciellt tack till representanter från , och AlpInvest i . Vi vill också tacka representanter från de riskkapitalinvesterare i som vi intervjuat. Utvärderingsarbetet har pågått 2011 och har genomförts i en kontinuerlig process med fonderna. Stor vikt har lagts vid att skapa en god förståelse för fondernas verksamhet, speciellt givet det fortsatta förändringsarbete som fonderna genomfört . 2.AP-fondernas roll, utveckling och omvärld 2001-2010 I det här kapitlet beskrivs AP-fondernas roll i det svenska pensionssystemet och buffertfondernas (Första till Fjärde och Sjätte ) utveckling , med fokus på deras påverkan på inkomstpensionssystemet samt hur de utvecklats i jämförelse med kapitalmarknaderna och ett urval av utländska pensionsfonder. AP-FONDERNAS ROLL I DET SVENSKA PENSIONSSYSTEMET De sex AP-fonderna utgör en del av det svenska systemet för allmän pension, vilket är en av tre delar i det svenska pensionssystemet (Bild 2). De två andra delarna är tjänstepensionen, som är en tjänsteförmån från arbetsgivaren, och det privata sparandet. Dagens svenska system för allmän pension är resultatet av en bred partiuppgörelse med syfte att reformera den då gällande folkpensionen och ATP. I dagens system betalas ,av den totala lönesumman in till allmän pension1, varav går till att finansiera inkomstpensionen och resterande 2,går till och sparas på individuella premiepensionskonton. De årliga inbetalningarna till inkomstpensionen finansierar pensionsutbetalningar till dagens pensionärer (ett så kallat pay as you go-system). En grundtanke med det svenska inkomstpensionssystemet är att det ska vara självfinansierande, vilket betyder att staten inte ska behöva höja pensionsavgifterna (av lönesumman) eller låna pengar för att betala ut inkomstpensionen. 2001 omorganiserades Första till Fjärde AP-fonderna samt till så kallade buffertfonder. Syftet med Första till Fjärde AP- fonderna är att jämna ut perioder av löpande över- och underskott mellan inbetalningar av pensionsavgifter och utbetalningar av pensioner och att långsiktigt generera avkastning för att öka stabiliteten i inkomstpensionssystemet. är en stängd fond, utan in- och utflöden. Inkomstpensionssystemets finansiella ställning uttrycks i ett så kallat balanstal och definieras som inkomstpensionssystemets tillgångar dividerat med inkomstpensionssystemets skulder. Tillgångarna består av framtida inbetalningar och buffertfonderna. De framtida inbetalningarna bestäms främst av befolkningstillväxt, arbetskraftdeltagande, ekonomisk tillväxt och löneökningstakt. Inkomstpensionssystemets skulder består av framtida pensionsutbetalningar och bestäms främst av antalet pensionärer, genomsnittlig livslängd, löneökningstakt samt upp- och nedskrivningar av pensionsrätterna baserat på systemets balansering. 1Av dessa 18,går maximalt 7,5 inkomstbasbelopp (2010) till pensionssystemet, medan ett eventuellt överskott går till statskassan Om balanstalet överstiger 1,0 skrivs pensionsrätterna upp baserat på löneökningstakten, som mäts genom inkomstindex. Understiger däremot balanstalet 1,0 är skulderna större än tillgångarna och en automatisk balansering aktiveras, vilket betyder att värdet av pensionsrätterna skrivs upp med en lägre faktor än löneökningstakten. Löneökningstakten mäts som förändringar i inkomstindex. Detta innebär att inkomstpensionen kan sänkas om inkomstpensionssystemet inte balanserar. Om balanstalet understiger 1,0 justeras uppskrivningstakten av pensionsrätterna med förskjutning. Kombinationen av att inkomstpensionssystemet är avgiftsbestämt, att pensionsskulderna tar hänsyn till demografisk utveckling och att det finns en automatisk balansering gör systemet självförsörjande. Buffertfonderna ska också verka självständigt och ha egna placeringspolicys, ägarpolicys och riskhanteringsplaner inom ramen för sitt uppdrag och placeringsregler. Första till Fjärde AP-fonderna regleras i lagen om allmänna pensionsfonder (2000:192) och i lagen om (2000:193, 2007:709). AP-fondernas roll i svenska pensionssystemet 1 Garantipension för de med låg eller ingen inkomst som finansieras med skatter 2 togs () uppgifter över av : Premiepensionen syftar till att varje arbetstagare ska kunna påverka en del av den allmänna pensionen genom att välja hur pensionsmedlen investeras. Alla arbetstagare kan välja mellan ~800 fonder i premiepensionssystemet. Sjunde AP-fonden införde en ny förvaltningsmodell och inom ramen för den nya modellen förvaltar Sjunde AP- fonden två fonder: AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. Dessa fonder kombineras i AP7 SÅFA som förvaltar premiepensionen för de arbetstagare som inte aktivt väljer fondförvaltare. Sjunde AP-fonden erbjuder utöver förvalsalternativet fem ytterligare fondportföljer som kan väljas av alla arbetstagare i konkurrens med de övriga ~800 fonderna. Dessa fem fondportföljer inkluderar de två byggstensfonderna AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond samt tre statliga fondportföljer som består av olika kombinationer av de två byggstensfonderna. Sjunde AP-fonden regleras i lagen om allmänna pensionsfonder (2000:192). BUFFERTFONDERNAS UTVECKLING OCH OMVÄRLD 2001-2010 har buffertfondernas kapital växt från miljarder till miljarder och buffertfondernas avkastning efter kostnader har bidragit med miljarder av tillväxten. Det här motsvarar en genomsnittlig avkastning på 4,jämfört med inkomstindex som var 3,. Buffertfonderna avkastade 84 miljarder efter kostnader. Värt att notera är att nettoinflödet var negativt till skillnad från tidigare då buffertfonderna hade ett positivt nettoinflöde (Bild 3). Första till Fjärde och Sjätte Total avkastning efter kostnader Total avkastning efter kostnader1 -4,9 -15,0 -21,6 -16,5 -17,2 1 Avkastning per fond viktat med genomsnittligt kapital 2 Inkluderar även vissa kostnadsposter Totalt kapital 554 miljarder KÄLLA: AP-fonderna; McKinsey-analys balanserade inkomstpensionssystemet (balanstalet översteg 1,0) (Bild 4). Skulderna i systemet växte mer än avgiftstillgångarna, men buffertfondernas utveckling gjorde att systemet balanserade. Till följd av detta skrevs inkomstpensionen upp med mellan 0,och 4,. första året som inkomstpensionssystemet inte balanserade (balanstalet understeg 1,0). växte skulderna mer än avgiftstillgångarna i systemet, vilket tillsammans med buffertfondernas svaga utveckling ledde till att balanstalet understeg 1,0. Som följd av detta skrevs inkomstpensionen ner 2010, givet fördröjningen i systemet . För att utjämna påverkan på inkomstpensionen beslutade 2009 att balanstalet ska beräknas baserat på ett genomsnittligt värde på buffertfonderna . Detta innebar att inkomstpensionen 2010 skrevs ner istället för 4,. Inte heller 2009 balanserade systemet trots buffertfondernas starka utveckling, vilket bidrog till att inkomstpensionen 2011 skrevs ner med 4,. Utveckling av tillgångar och skulder i inkomstpensionssystemet 1 Bestäms av befolkningstillväxt, arbetskraftdeltagande, ekonomisk tillväxt och löneökningstakt 2 Bestäms av antal pensionärer, genomsnittlig livslängd och löneökningstakt 3 Balanstalet = buffertfonderna plus framtida inbetalningar dividerat med framtida utbetalningar för inkomstpension. Balanstalet ligger till grund för pensionsutbetalningar senare 4 Uträkningen ändrades i proposition 2008/09:219 genom att värdet på buffertfonderna räknas som genomsnitt av . Enligt den tidigare definitionen var balanstalet 1,0139 KÄLLA: ; ; McKinsey-analys ökade balanstalet och översteg återigen 1,0. Att balanstalet 2010 översteg 1,0 beror framförallt på tillväxten i avgiftstillgångarna och buffertfondernas utveckling, men även på en minskning av pensionsskulderna. En anledning till att pensionsskulderna minskade är nedskrivningar av pensionsrätterna till följd av föregående års automatiska balanseringar. Till följd av utvecklingen kommer inkomstpensionen 2012 att skrivas upp baserat på inkomstindex. Sammantaget har buffertfonderna bidragit positivt till balansen i systemet. Utan tillväxten i buffertfonderna skulle den automatiska balanseringen ha aktiverats . Buffertfonderna hade i genomsnitt av sitt kapital investerat i noterade aktier (varav i svenska aktier och i utländska aktier), i räntebärande värdepapper, i alternativa tillgångar och in andra tillgångar. Fonderna har en stor andel investerat i aktier för att långsiktigt kunna uppnå en högre avkastning. Buffertfondernas höga andel aktier i portföljen innebär att utvecklingen på aktiemarknaderna i hög utsträckningen påverkar fondernas avkastning. 2010 avkastade Stockholmsbörsen 26,och utländska aktier 6,mätt i svenska kronor. avkastade Stockholmsbörsen i genomsnitt 6,och utländska aktier -1,. Således har den höga andelen svenska aktier 2010 bidragit positivt till fondernas resultat. Det är svårt att förutse utvecklingen på kapitalmarknaderna, men i ett historiskt perspektiv är 2001-2010 en svag period för investeringar i aktier. Drivet av två stora börsfall 2001-2002 och 2008 har aktier inte givit en lika stor premium gentemot obligationer jämfört med tidigare historiska perioder (Bild 5). Buffertfondernas utveckling kan också jämföras med utländska pensionsfonder med liknande uppdrag i respektive lands pensionssystem. En direkt jämförelse av avkastningen är svår på grund av olika uppdrag, placeringsregler, valutaeffekter och utveckling på fondernas hemmamarknader, men utgör en intressant referens. En jämförelse av rapporterad avkastning i lokal valuta visar att buffertfonderna 2010 genererade en högre avkastning än genomsnittet av de jämförda utländska pensionsfonderna (Bild 6). Även buffertfondernas avkastning överstiger genomsnittet av de jämförda fonderna. En viktig orsak till buffertfondernas relativt starka utveckling är att den svenska aktiemarknaden genererade högre avkastning än de flesta utländska pensionsfondernas hemmaaktiemarknader. Svenska aktiemarknaden (MSCI ) avkastade 2006-2010 i genomsnitt 3,, jämfört med mellan -4,och 6,för de utländska pensionsfondernas hemmaaktiemarknader. Den enda utländska pensionsfonden i jämförelsen som hade en starkare utveckling på hemmamarknaden är ATP i . Köpenhamnsbörsen (MSCI ) avkastade 2006-2010 i genomsnitt 6,. Buffertfondernas allokering och utveckling på underliggande marknader Utveckling på underliggande marknader 20011-2010 (SEK) -1,1 2 MSCI , globala aktier (MSCI World) i SEK men ej valutasäkrat, obligationsindex (Svenska Statsobligationer ), US 5 year Government bonds i SEK men ej valutasäkrat 3 AP 1-4 och AP6 4 , Hedgefonder, fastigheter, skogs- och jordbruksfastigheter, konvertibler (för AP2), Nya Strategier (t.ex. katastrofobligationer, Micro-cap fond, konvertibelfond för AP3) och AP6 5 Overlaymandat, TAA, etc. KÄLLA: Affärsvärlden; MSCI; OMX; Datastream; ; ; McKinsey-analys Buffertfondernas avkastning i jämförelse med utländska pensionsfonder Rapporterad årlig nominell avkastning; Procent (lokal valuta) Placera kapital på bästa sätt till låg risk för det obligatoriska danska tjänstepensionssystemet Buffertfond som, tillsammans med CDPQ, utgör och förvaltar obligatoriska tjänstepensionsplaner Förvalta pensionen för holländska medborgare anställda inom offentlig sektor och utbildningssektorn Förvalta pensioner för statligt anställda i Garantera statliga pensionsåtaganden, fördela oljeförmögenhet på framtida generationer Förvaltar och administrerar pensioner för lärare i Buffertfond i det statliga pensionssystemet med uppgift att förvalta kapital för långsiktig hållbarhet i pensionssystemet Förvalta ett flertal pensionsplaner i samt bidra till ekonomiska utveckling En direkt jämförelse av avkastningen försvåras av t.ex. olika uppdrag, placeringsregler, valutaeffekter samt utveckling på hemmamarknaderna5 1 2006-2009; 2 (redovisar April Mars); 3 AP1-4 och AP6; 4 Q1-Q3 2010; 5 2006-2010: (MSCI ) +6,, (MSCI ) + , (MSCI Netherland) -2,, (MSCI ) +3,, (MSCI ) -0,, (MSCI ) -4, KÄLLA: Årsredovisningar; Datastream; McKinsey-analys 3.Sammanfattning och identifierade frågeställningar Det här kapitlet sammanfattar utvärderingen av AP-fondernas verksamhet 2010 i tre avsnitt: Första till Fjärde AP-fonderna, och Sjunde AP-fonden. I avsnittet om Första till Fjärde AP-fonderna sammanfattas både den grundläggande utvärderingen av fondernas verksamhet 2010 och fördjupningsområdet om implikationer av fondernas nya strategier. I avsnittet om sammanfattas både den grundläggande utvärderingen av fondens verksamhet 2010 och fördjupningsområdet om fondens strategi och mål. I slutet av varje avsnitt presenteras ett antal frågeställningar som baserat på utvärderingen bedöms vara viktiga att diskutera för att fortsatta utveckla fondernas verksamhet. FÖRSTA TILL FJÄRDE AP-FONDERNA 200112010 Första till Fjärde AP-fondernas uppdrag är att fungera som buffertfonder i det svenska inkomstpensionssystemet och maximera avkastningen till låg risk. Risk och avkastning ska tolkas i termer av utgående pensioner. Fonderna ska enligt uppdraget inte ta närings- eller ekonomiskpolitisk hänsyn2. har Första till Fjärde AP-fonderna totalt genererat en avkastning efter kostnader på miljarder eller 4,(Bild 7). Andra AP-fonden har haft högst avkastning med miljarder eller 4,följd av Tredje AP-fonden med miljarder eller 4,, Första AP-fonden miljarder eller 4,och med miljarder eller 4,. Utvecklingen 2010 bidrog positivt till avkastningen och varierade för fonderna mellan miljarder och miljarder eller 9,och 11,. Trots detta uppnådde ingen av Första till Fjärde AP-fonderna 20012010 sina nominella målsättningar, vilka för perioden varierar mellan 5,och 6,. uppgick Första till Fjärde AP-fondernas totala redovisade kostnader till miljarder eller i genomsnitt 0,av kapitalet . 2010 var fondernas totala redovisade kostnader miljarder eller 0,av kapitalet. redovisade 2010 kostnader på miljarder (0,), Första AP-fonden miljarder (0,), Tredje AP-fonden miljarder (0,) samt Andra AP-fonden miljarder (0,). Som referens kan nämnas att flera av de 2 Lagen om allmänna pensionsfonder (2000:192), Propositionen om AP-fonden i det reformerade pensionssystemet (1999/2000:46) utländska pensionsfonder som buffertfonderna jämförs med i årets fördjupningsområde 2009/2010 redovisade högre förvaltningskostnader (mellan ~0,och ~0,av förvaltat kapital, med ett genomsnitt på ~0,). Förvaltningskostnaderna bör dock inte analyseras isolerat, utan sättas i relation till vilken investeringsstrategi fonderna har och vilken avkastning de skapar. En högre kostnad för till exempel provisioner till externa förvaltare eller ledande intern kompetens bör anses motiverad om det genererar en meravkastning som överstiger den ökade kostnaden. En direkt jämförelse av fondernas redovisade kostnader försvåras också av att prestationsbaserade kostnader ofta inte redovisas som kostnader utan ingår i nettoresultatet för tillgångarna, samt att förvaltningskostnader för onoterade tillgångar där återbetalning medges innan vinstdelning redovisas som del av ingående marknadsvärde. Sammanfattning Första till Fjärde AP-fonderna 200112010 -2,5 -0,27 -0,15 -0,13 -2,8 -0,36 -0,16 -0,17 -2,5 -0,30 -0,14 -0,14 -1,9 -0,21 -0,12 -0,10 -9,7 -1,14 -0,14 -0,14 2Nominella avkastningsmål; Andra till Fjärde AP-fondernas reala avkastningsmål har justerats med genomsnittlig inflation för perioden (för inflationsberäkningen används årlig inflationstakt mätt från SCB) 3 Kostnader från årsredovisningar: rörelsens kostnader (personalkostnader, övriga förvaltningskostnader) samt provisionskostnader; exklusive management fees och andra prestationsbaserade arvoden till externa förvaltare. I procent beräknat som andel av genomsnittet av ingående och utgående marknadsvärden, och för som genomsnittet för årskostnaden för de tio åren KÄLLA: AP-fonderna; SCB; McKinsey-analys Skillnaden i avkastning mellan Första till Fjärde AP-fonderna är relativt liten i jämförelse med urvalet av utländska pensionsfonder i kapitel 2. De utländska pensionsfonderna genererade 2010 en avkastning på mellan 2,och 14,och 2006-2010 en avkastning på mellan 0,och 6,. Första till genererade 2010 en avkastning på mellan 9,och 11,och 2006-2010 mellan 3,och 3,. Den relativt mindre skillnaden drivs i hög utsträckning av att skillnaderna mellan AP- fondernas allokering mellan olika tillgångsslag och geografiska marknader är mindre än skillnaden mellan de utländska fondernas allokering. Första till Fjärde AP-fonderna arbetar på olika sätt med aktiv förvaltning (och har olika definitioner av vad som inkluderas i aktiv förvaltning), vilket försvårar jämförelser mellan fonderna. Första AP-fonden rapporterar inte längre resultatet från sin aktiva förvaltning på totalportföljnivå och följer internt endast upp resultaten på mandatnivå. Gemensamt för alla fyra fonderna är dock att de 2010 uppnådde positiv aktiv avkastning som gav ett positivt bidrag till den totala avkastningen. har Första och Tredje AP-fonderna genererat en positiv ackumulerad aktiv avkastning, medan Andra och Fjärde AP-fonderna har genererat en negativ ackumulerad aktiv avkastning drivet av utvecklingen . Resultaten från fondernas aktiva förvaltning presenteras i mer detalj i kapitel 4-7 om respektive fond. Första till Fjärde AP-fondernas aggregerade faktiska tillgångsallokering har varit relativt stabil. Andelen svenska aktier har varierat mellan och och utländska aktier mellan och (Bild 8). har fonderna dock successivt ökat allokeringen till alternativa tillgångar från till . Givet fondernas ambition att fortsätta öka fokus på alternativa tillgångar kan andelen förväntas fortsätta öka . Dock begränsas fonderna av sina placeringsregler, som bland annat reglerar hur mycket fonderna får investera i onoterade tillgångar (max ). För investeringar i fastigheter finns dock inga begränsningar. Fonderna har också inom utländska aktier ökat andelen aktier i tillväxtmarknader successivt och vid utgången av 2010 hade fonderna investerat i aktier i tillväxtmarknader. Fondernas aktieallokering skiljer sig dock från den globala aktiemarknaden, med övervikt i och undervikt i tillväxtmarknader. Faktisk tillgångsallokering Första till Fjärde AP-fonderna % av fondernas faktiska portfölj; = SEK miljarder Genomsnittlig tillgångsallokering1 för AP1-4 Övrigt (TAA etc) 1 Årlig genomsnittlig tillgångsallokering 2 Overlaymandat, TAA, etc. 3 Alternativa tillgångar består av fastigheter, , Hedgefonder, konvertibler (för AP2), Nya Strategier (till exempel katastrofobligationer, Micro-cap-fond, konvertibelfond för AP3) 4 Tillgångsallokeringen för AP3 2010 är indikativ då en exakt konvertering av riskklasser till tillgångsklasser ej kan göras KÄLLA: AP-fonderna; McKinsey-analys En jämförelse av fonderna vid utgången av 2010 visar att har högst andel av kapitalet investerat i noterade aktier () och, tillsammans med Andra AP- fonden, den högsta andelen svenska aktier (respektive ). Tredje AP-fonden hade den lägsta andelen noterade aktier (~50%) och den högsta andelen alternativa tillgångar (~14%).