prop · GY03101 · 2011-04-14 00:00:00 — blev utfallet för Kassamässig korri- gering . Beräkningen i statens budget var . Skillnaden mellan utfall och budget blev således och utgjordes till övervägande delen av EU-avgiften. I tabell 5.60 nedan framgår de delposter som är möjliga att specificera. Tabell 5.60 Kassamässig korrigering Betalningen av avgift till EU medför alltid en viss kassamässig korrigering. betalar inte avgiften direkt till EU. Avgiften överförs till ett räntefritt konto hos Riksgälds- kontoret inom statens centralkonto. sker avräkning mot anslaget för EU-avgiften. EU rekvirerar sedan via medel från kontot hos . Eftersom tid- punkten för anslagsbelastning och rekvisition från EU skiljer sig åt uppstår kassamässiga korri- geringar vid såväl anslagsbelastningen som vid rekvisitionen. Anslagsbelastning och rekvisition kan ske under olika budgetår. Betalningen av avgift till EU medförde 2010 en kas- samässig korrigering på till följd av att kommissionen rekvirerade högre belopp än de avgifter som anslagsavräknades . Övergången till kostnadsmässig anslagsavräk- ning för myndigheternas förvaltningsutgifter har medfört en kassamässig korrigering på 657 mil- joner kronor. Korrigeringen uppstod beroende på att Försvarsmakten inte fick hela det belopp som anslagsavräknats på det tillfälliga anslaget 1:4 Övergångseffekter av kostnadsmäs- sig avräkning, under utgiftsområde 26 Stats- skuldsräntor m.m., insatt på sitt räntekonto i . En del av beloppet betalades ut till Försvarsmakten och reste- rande belopp kommer att betalas ut , varför detta ger upphov till kassamässiga korrigeringar åt motsatt håll jämfört med . Denna post var medräk- nad i statens budget. Venantius AB:s lån på drygt dessa lån medför kassamässiga korrigeringar . Även denna post, som uppgick till , var medräknad i statens budget. Redovisningen på anslaget för statsskulds- räntor är inte helt kassamässig. En kassamässig korrigering uppstår därför, främst till följd av att inkomsträntor på vissa delar av Riksgäldskonto- rets utlåning periodiseras till det kvartal de avser. Denna periodiseringseffekt blev -. Posten Övrigt, som uppgick till , är en restpost som till stor del är hänför- lig till skillnader mellan tidpunkten för anslags- avräkning och tidpunkten för betalning. Den kassamässiga korrigeringen blev högre än 2009. Det är främst korrigeringen avseende övergångseffek- ten till kostnadsmässig avräkning för Försvars- makten som bidrog till en ökning med . Korrigeringen för betal- ningen av EU-avgiften blev 904 miljoner högre än 2009. 5.4.31Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget Utgifterna för Ålderspensionssystemet vid sidan av budgeten belastar inte statens budget. De in- går emellertid i de utgifter som omfattas av ut- giftstaket för staten. Ålderspensionssystemet består av en fördelningsdel och en premiereserv- del. Fördelningsdelen finansieras av inbetalda pensionsavgifter. Nettot av inbetalda avgifter och utbetalda pensioner tillfaller, alter- nativt finansieras av, Första Fjärde AP-fon- derna. Vid sidan av AP-fonderna sker en förmögen- hetsuppbyggnad inom premiepensionssystemet, som administrerades av Premiepensionsmyndig- heten . med ansvar för hela den allmänna ålderspensionen. Enligt beslut av får fonderade pensionssystem inte räknas till den offentliga sektorn i nationalräkenskaperna. Det innebär att premiereservdelen och utbetalningar av premiepension inte ingår i utgifterna under utgiftstaket för staten. Tilläggspension och inkomstpension belastar fördelningssystemet (AP-fonderna). Premiepen- sion betalas ut från premiepensionssystemet. AP-fondernas administrationskostnader ingår i utgifterna för Ålderspensionssystemet vid sidan av budgeten. I rörelsens kostnader för För- sta - Fjärde AP-fonderna ingår samtliga förvalt- ningskostnader, exklusive courtage, arvoden till externa förvaltare och depåbanksarvoden. Provi- sionskostnader redovisas som en avdragspost under rörelsens intäkter. Prestationsbaserade av- gifter reducerar nettoresultatet för den tillgång som förvaltats. Förvaltararvoden för onoterade aktier och an- delar för vilka återbetalning medges före vinst- delning och där återbetalning bedöms som san- nolik, redovisas som en del av tillgångarnas an- skaffningsvärde. De ingår inte i de administra- tionskostnader som redovisas i tabell 5.61. I övriga fall redovisas de som provisionskostnader. Sjätte gemensamma kostnader och förvaltningskostnader redovisas under pos- ten rörelsens kostnader i tabellen. Tabell 5.61 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget -0,3 -1,8 -0,3 I budgetpropositionen beräknades ut- gifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av budgeten uppgå till . Utfallet uppgick till och var därmed lägre än beräk- nat. Pensionsutbetalningarna från AP-fonderna uppgick till , varav överfördes från AP-fonderna till EU:s tjänstepensionssystem för de tjänste- män inom EU som har begärt detta. Pensionsut- betalningarna var därmed (0,) lägre än beräknat. Administrationskostnaderna för inkomstpen- sionen uppgick totalt till , vilket är lägre än beräknat. Ersättningen från AP-fonderna till Pensions- myndigheten, , Kronofogdemyn- digheten och ration uppgick till (regeringsbeslut ). AP-fondernas administrationskostnader (rörelsens kostnader, provisionskostnader och prestationsbaserade avgifter) uppgick totalt till avsåg Sjätte gemensamma kostnader och avsåg fondens interna och externa förvaltningskostnader. AP-fonder- nas provisionskostnader uppgick till och de prestationsbaserade avgifterna uppgick till . Jämfört med 2009 blev utfallet för Ålderspen- sionssystemet vid sidan av budgeten 3 095 mil- joner kronor (1,) högre. Pensionsut- betalningarna från AP-fonderna ökade med (1,). Det beror på att antalet ålderspensionärer ökar. Däremot minskade utgifterna för pensioner till följd av negativ inflation, svag inkomstutveckling och (9,1 ningen från AP-fonderna till Pensionsmyndig- heten m.fl. myndigheter ökade med (11,). AP-fondernas administrationskostnader ökade med (13,). Det beror på att de prestationsbaserade kostnaderna ökade från till . 5.5Underliggande saldo och engångseffekter Statens budgetsaldo påverkades av betydande engångseffekter (tabell 5.62). Tabell 5.62 Statens budgetsaldo justerat för större engångs- effekter 2010 -1,1 Justering för större engångseffekter -10,4 -2,6 -5,9 -0,9 -4,3 Lån till andra länder , förfalloprofil övertagna lån -0,7 -1,3 Statens budgetsaldo justerat för större -11,5 Engångseffekterna beräknas totalt påverka saldot positivt med . väntas göra en extrautdelning till följd av försäljningen av 465 apotek 2009. I avvaktan på beslut om denna utdelning , vilket påverkat budgetsaldot positivt. Den största engångseffekten avsåg lån i . Lånet som togs i euro och dollar motsvarande ursprungligen . Vid utgången av 2009 hade det till följd av valutakursvinster vid omsättning av lån minskat till , vilket var det negativa belopp som påverkade budgetsaldot 2009. har det totala lånet av samma orsak minskat med ytterligare , vilket innebär en positiv engångseffekt 2010. Extra utdelningar från statliga aktier innebär Vidare gjorde AB () en extra utdelning på motsvarande den realiserade vinsten efter skatt från försäljningen av bolagets aktier i . Det statliga bolaget tog över flygplatser och därmed också de lån i som är hänförliga till dessa. Dessa lån ska ersättas med lån på marknaden och återbetalas till Riksgälds- kontoret i den takt de förfaller . har lån om återbetalats. För att stärka det finansiella systemet i inrättades 2008 en stabilitetsfond i Riksgälds- kontoret för stödåtgärder till banker och andra kreditinstitut. Fonden erhöll 2010 en del av köpeskillingen, , från försäljning av aktier i och vilka övertog 2008. Negativa engångseffekter på utgiftssidan uppstod 2010 genom beslut om kapitaltillskott till på och till det avseende en del av lånet till . Därmed har hälften av det beviljade lånet utbetalats. Justerat för engångseffekter uppgick budgetsaldot till -11,. När engångseffekterna exkluderats erhålls ett mått på den underliggande saldoutvecklingen (statens budgets underliggande saldo). Diagram 5.1 Faktiskt och underliggande saldo på statens budget 19902010 inledande år var staten tvungen att låna stora belopp. Under dessa år var engångseffekterna negativa som en följd av stora utbetalningar av bankstöd. Lånebehovet var som störst 1993 med . Därefter förbättrades saldot snabbt och vände till uppgick överskottet till . Nästan hela överskottet bestod emellertid av engångsvisa försäljningsinkomster och över- föringar från AP-fonden. försämrades saldona återigen, men underskotten dämpades av positiva engångseffekter även dessa år. visade det faktiska saldot åter överskott och ökade successivt till 2008. visade det faktiska såväl som det underliggande budgetsaldot ett underskott. Det faktiska saldot vände från ett rekordstort överskott 2008 på till ett underskott på . Detta omslag berodde emellertid till stor del på olika engångseffekter. tillfördes statens budget stora inkomster av aktieförsäljningar medan den belastades med tillfälliga utgifter till följd av insatser mot finanskrisen, främst upplåning för räkning. Även rensat för engångseffekter försvagades dock saldot, framför allt som en följd av den kraftiga konjunkturnedgången. visar det faktiska saldot ett underskott på och det underliggandet saldot ett underskott på . Jämfört med 2009 har det faktiska saldot förbättrats med och det underliggande saldot med . 5.6Realekonomisk fördelning av anslagen på statens budget Vid analys av och information om storleken på statens budget och påverkan på samhälls- ekonomin fördelas utgifterna även på ett annat sätt än efter utgiftsområden eller anslag. En sådan fördelning är den realekonomiska fördelningen, som baseras på national- räkenskapernas definitioner. För att skapa jämförbarhet med andra länder upprättas nationalräkenskaperna enligt internationella principer och riktlinjer som har utarbetats av bl.a. EU. Den realekonomiska fördelning av utgifterna som redovisas är: Transfereringar, konsumtion, investeringar samt räntor och finansiella transaktioner (se diagram 5.2) De olika realekonomiska kategorierna presenteras övergripande och de viktigaste delarna i budgeten under respektive kategori kommenteras. I tabeller visas den real- ekonomiska fördelningen av utgifterna inom utgiftsområdena på statens budget, dvs. utgifterna på statens budget exklusive nettoutlåning och kassamässig korrigering. Vidare framgår den absoluta och procentuella förändringen . I tabellerna 5.64, 5.68, 5.70 och 5.71 visas de realekonomiska kategorierna för respektive utgiftsområden 20062010. Tabellerna 5.65, 5.66, 5.67 och 5.69 visar de största anslagen inom de största realekonomiska arterna. Tabellerna redovisas struktur. Diagram 5.2 Procentuell fördelning av budgetens utgifter , realekonomiskt fördelade. Tabell 5.63 Realekonomisk fördelning av anslagen 20062010 -1,1 -0,7 -2,2 -20,8 -25,3 Diagram 5.3 Transfereringar på statens budget fördelade Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. till stor del utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. Som transfereringar räknas t.ex. sjukpenning och barnbidrag men även internationellt bistånd och bidrag till EG-budgeten. Syftet med transfereringar är att omfördela inkomster mellan olika grupper i samhället, mellan olika delar av landet eller till internationell verksamhet. Transfereringar kan också avse omfördelningar för individen över tiden. I diagram 5.3 redovisas transfereringarna per mottagarkategori 2010. utgjorde transfereringarna av utgifterna inom utgiftsområdena på statens budget. Hushållen erhöll av de totala transfereringarna. I tabell 5.65 visas de största anslagen med transfereringar till hushåll. Dessa transfereringar har minskat med . Det beror framför allt på anslaget 10:1 Aktivitets- och Anslaget är det anslag som har störst transfereringar till hushållen och utgifterna minskade . Minskningen beror dels på färre långtidssjukskrivningar och dels på att ett ökat antal personer lämnat lågkonjunktur och ett svagt arbetsmarknadsläge. Anslaget 3:5 Kostnader för statlig för assistansersättning ökade med 1 435 miljoner till . Antalet assistans- berättigade har kontinuerligt ökat . Även det genomsnittliga antalet assistans- timmar har ökat. Transfereringar till kommuner och landsting Kommunerna var den näst största mottagaren av transfereringar 2010. Kommunalsektorn omfattar kommuner, landsting och kommunal- förbund. erhöll kommunerna av de totala transfereringarna. I tabell 5.66 visas de största anslagen för transfereringar till kommunerna. minskade transfereringarna till kommuner med eller . Det beror framför allt på det nya anslaget 1:4 Tillfälligt konjunkturstöd till kommuner och landsting på som inte fanns . Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning står för mer än hälften av de medel som staten lämnar till kommunerna via anslag. Utfallet för anslaget ökade till 2010. Ökningen beror på att anslagsnivån 2010 höjdes, en tillfällig generell höjning av statsbidraget gjordes för att upprätthålla de grundläggande välfärdstjänster som kommunsektorn tillhandahåller och till att dämpa nedgången i sysselsättningen i Det skulle också kompensera för inkomstbortfall till följd av det förhöjda grundavdraget för pensionärer som beräknas medföra minskning av kommun- och landstingsskatt med . Anslaget 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna svarar för den näst största transfereringen till kommunerna med , en ökning med 2010. Den största procentuella ökningen inom gruppen transfereringar till kommuner stod anslaget 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning för. Det mer än fyrdubblades till . Orsaken är dels ökade satsningar på vuxen- utbildning och , dels att finansieringen av bidrag till kvalificerad yrkes- utbildning tillkom 2010. Anslaget 1:2 Statligt utjämningsbidrag till LSS-kostnader ökade till . Bidraget finansieras med en utjämningsavgift för kommuner, som redovisas på budgetens inkomstsida (inkomsttitel ). transfereringar till utlandet, dvs. de totala transfereringarna. transfereringar till EU och transfereringar till övrig internationell verksamhet. Transfereringar till EU bestod av anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska unionen och utgjorde av de internationella vilket beror på att utgifter reducerats med återbetalningar . Transfereringar till övrig internationell verksamhet utgjordes till största delen av anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. Detta anslag utgjorde av de internationella transfereringarna. Anslaget minskade med 3 039 miljoner eller . Transfereringar till företagssektorn uppgick till av de totala transfereringarna 2010. Företagssektorn omfattar enligt national- räkenskaperna privata företag, ekonomiska föreningar, kommunala bolag, statliga bolag och statliga affärsverk. I tabell 5.67 specificeras de största anslagen med transfereringar till företag. Transfereringar till ålderspensionssystemet består av statliga ålderspensionsavgifter som ingår i vissa anslag som ger pensionsrätter i ålderspensionssystemet. Exempel på sådana anslag är 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 1:7 Pensionsrätt för barnår och 1:2 Föräldraförsäkring inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning pensionsrätt för premiepension och förs till för tillfällig förvaltning redovisas som transferering till hushållssektorn eftersom premiepensionen inte anses tillhöra den statliga sektorn. Andelen av den statliga ålderspensionsavgiften som fördes till Riksgälds- kontoret var . Organisationer och ideella föreningar tillhörande den statliga sektorn får bidrag från staten. Transfereringar till organisationer och föreningar utgjorde mindre än en procent av de totala transfereringarna. I denna grupp ingår bl.a. , Stiftelsen högskolan i , , Operan och . Tabell 5.64 Transfereringar per utgiftsområde 20062010 Skatt, tull och exekution -23,4 Försvar samt beredskap mot -34,9 -8,2 Hälsovård, sjukvård och -9,5 -3,3 -4,1 Kultur, medier, trossamfund -33,5 Allmän miljö- och naturvård -8,5 -19,6 Areella näringar, landsbygd -7,2 -99,9 Anm.: Ändrat innehåll i U013 och UO14 2009, justerat bakåt i tiden med de större anslagen UO14 är justerat med följande anslag: Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Europeiska socialfonden m.m. för Ändrat innehåll i UO15 och UO16 2010, CSN:s och förvalningsanslag har flyttats från UO16 till UO15, det har justerats bakåt i tiden på Konsumtion i övrigt så påverkar siffrorna så lite att det inte syns Tabell 5.65 Transfereringar till hushåll -9,6 -10,7 -4,3 -4,8 -10,7 -54,9 -1,1 Tabell 5.66 Transfereringar till kommuner och landsting 20062010 -3,1 Bidrag för arbetet med -0,5 -3,4 -0,7 Tabell 5.67 Transfereringar till företag 20062010 -1,7 Statlig konsumtion avser förbrukning av resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror, inköp av varor och tjänster, underhåll och reparationer samt försvarets inköp av krigsmateriel som inte kan användas för civilt bruk. I konsumtionsbegreppet ingår även myndigheters köp av varor och tjänster som produceras utanför staten och som levereras direkt till hushållen (sociala naturaförmåner). Detta gäller t.ex. statens utgifter för köp av arbetsmarknadsutbildning och privat tandläkar- vård. Ungefär 400 av drygt 500 anslag på statens budget innehöll helt eller delvis konsumtions- utgifter. Utgifterna för konsumtion uppgick av utgifterna inom utgiftsområdena på statens budget. Utgifts- områdena 6 Försvar och samhällets kris- beredskap, 16 Utbildning och universitets- forskning samt 4 Rättsväsendet hade de största utgifterna för konsumtion (tabell 5.68) Drygt hälften eller av utgifterna för konsumtion utgjordes av löner inklusive sociala avgifter. Sociala avgifter avser främst arbetsgivaravgifter och för avtalsförsäkringar för statsanställda. Ökningen av löner inklusive sociala avgifter var 2010. En stor del av detta utfall avser ackumulerade kostnader , som regleras andra år. I tabell 5.69 redovisas de största anslagen samt de anslag som haft en stor förändring av löneutgifterna mellan åren. Anslaget 1:1 är det anslag som har störst löneutgifter. Dessa uppgick till 2010. De ökade eller till följd av satsningen på att nå målet med 20 000 poliser. Målet uppnåddes och så många poliser har aldrig haft. 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap, hade näst Ökningen beror på att det blivit fler anställda vid försvaret i samband med övergången från ett värnpliktsförsvar till ett försvar med anställda. Löneutgifterna på anslaget 2:1 minskade 2010 efter det att personal överfördes till den nya . kvar på nästan oförändrad nivå, men antalet anställda vid har minskat. Anslaget 1:6 Kriminalvården har ökade löneutgifter , bl. a. till följd av något fler anställda. Arbetsförmedlingen har ökat sina löneutgifter kraftigt beroende på en ökning av antalet årsarbetskrafter med drygt 1000 stycken. löneutgifter ligger kvar på ungefär samma nivå som . Till posten Omkostnader för konsumtion räknas myndigheternas köp av varor och tjänster. Omkostnaderna för konsumtion ökade 2010. Det enskilda anslag som har till 8 744 miljoner väghållningen har minskat på statens budget till följd av bolagiseringen av delar av . Anslagen 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar, 1:1 Förbands- verksamhet och beredskap och 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar, inom utgiftsområde Tabell 5.68 Konsumtion per utgiftsområde 20062010 -5,9 Skatt, tull och exekution -1,3 -2,0 Försvar samt beredskap mot -4,7 Hälsovård, sjukvård och -6,5 -8,9 -1,9 Kultur, medier, trossamfund -19,5 Allmän miljö- och naturvård -3,8 Areella näringar, landsbygd -3,9 -100,0 Utgiftsområde 13 och 14 har justerats för att få jämförbarhet med 2009. Tabell 5.69 Lön inkl. sociala avgifter 20062010 -5,8 -100,0 -31,6 Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga materiella tillgångar såsom byggnader och maskiner, immateriella tillgångar som dataprogram, värdeföremål, finansiella tillgångar och lagerinvesteringar som är ämnade att användas i produktion. Av utgifterna inom budgetens utgiftsområden uppgick investeringarna till knappa . Försvarets inköp av krigsmateriel, som inte kan användas för civilt bruk, ingår i konsumtion som tidigare nämnts. De anslagsfinansierade investeringarna bestod främst av investeringar i infrastruktur, vägar och järnvägar. Utgiftsområde 22 Kommunikationer var det utgiftsområde som hade den största delen () av de totala investeringarna (se tabell 5.70). Statliga investeringar finansieras även med lån i och finansiell leasing. Utgifterna för dessa investeringar ingår därför inte i utgifterna inom budgetens utgiftsområden utan redovisas under nettoutlåning. Myndigheternas amorteringar på lån redovisas som finansiella transaktioner. På så sätt kommer investeringar med inom budgetens utgiftsområden när de amorteras. Tabell 5.70 Investeringar per utgiftsområde 20062010 Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot Hälsovård, sjukvård och social Kultur, medier, trossamfund Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd Anm.: Nästan hela UO13 har flyttat till UO14, endast små belopp på när det gäller Investeringar UO13 och UO14 har bytt plats på åren 2005-2008 för att stämma med 2009 Räntor och finansiella transaktioner I tabell 5,71 redovisas de realekonomiska kategorierna Räntor och finansiella transaktioner per utgiftsområde. räntor avser räntor på statsskulden och övriga räntor, t.ex. räntesubventioner för studielån. Räntorna uppgick till av utgifterna inom budgetens utgiftsområden . De två största anslagen var 1:1 Räntor på statsskulden och 1:3 Studiemedelsräntor m.m. Dessa svarade tillsammans för av de totala ränteutgifterna. Räntor på statsskulden särredovisas i tabell 5.63. Studiemedelsräntorna ökade 2010 till Under posten finansiella transaktioner finns bl.a. amorteringar, utlåning och utgifter för upplåning och låneförvaltning. ökade posten finansiella transaktioner till . Den kraftiga minskningen beror framförallt på att regeringen gjorde extra satsningar i samband med finanskrisen på totalt i form av olika finansiella tillskott. gjordes extra amorteringar av infrastrukturlån med 2008. Det anslag som har störst finansiella transaktioner 2010 är 1:21 Kapitalinsatser i statliga bolag. Dessa finansiellas transaktioner uppgick till och avser dels svenska statens deltagande i nyemissionen i med , dels på att regeringen bildade riskkapitalbolaget innovation AB (). Det näst största anslaget under posten övrigt finansiellt är anslaget 1:4 Banhållning. Dessa utgifter uppgick till och avser amorteringar på infrastrukturlån. Tabell 5.71 Räntor och finansiella transaktioner per utgiftsområde 20062010 Skatt, tull och exekution Försvar samt beredskap mot Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet för familjer Kultur, medier, trossamfund Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med Allmänna bidrag till kommuner Anm.: Nästan hela UO13 har flyttat till UO14, endast små belopp på när det gäller Ränta och övrigt finansiellt UO13 och UO14 har bytt plats på år 2005-2008 för att stämma med 2009 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får för det ändamål och med högst det belopp som beslutar, beställa varor eller tjänster samt besluta om bidrag, ersättning, lån eller liknande som medför utgifter under senare budgetår än det budgeten avser. De åtaganden som gjorts räknas inte som ekonomiska händelser som ska redovisas mot anslag. När ett bemyndigande utnyttjas ska detta redovisas mot det av beslutade bemyndigandebeloppet. Det totala bemyndigandebeloppet var . Utestående åtaganden uppgick till 256 miljarder 6 Försvar och samhällets De största beloppen avser anslagen 1:4 Banhållning, 1:1 Biståndsverksam- het, 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar samt 1:2 Väghållning.