prop · GZ031d14 · 2011-09-20 00:00:00 — Regeringens sammanvägning av ett antal indikatorer (driftskostnader, nöjd-kund-index, analys av kostnadsutvecklingen samt säkerheten i form av andelen felaktiga utbetalningar, för mycket utbetald pension och aktualiseringsgrad) tyder på att SPV hanterar den statliga tjänstepensioneringen och statens tjänstegrupplivförsäkring på ett tillfredsställande sätt. Dock bör SPV vidta åtgärder för att få till stånd en högre svarsfrekvens från samtliga grupper i den årliga kundundersökningen. Regeringen bedömer att SPV tar sitt arbetsgivarpolitiska ansvar. SPV arbetar aktivt med sin strategiska kompetensförsörjning och för att vara en attraktiv arbetsgivare. Regeringen ser mycket positivt på den myndighetssamverkan i som har vidareutvecklats, där SPV är en av aktörerna. var försäkringsrörelsens resultat positivt, vilket främst förklaras av att pensionsförmånerna minskade i värde när prisbasbeloppet, som reglerar värdesäkringen av statliga tjänstepensionsförmåner, sänktes . Ändringar i de försäkringstekniska antagandena gör dock att resultatet beräknas bli negativt med följd att den kollektiva konsolideringsgraden markant försämras. bedöms i huvudsak ha uppnått uppsatta mål och verksamheten fungerar i allt väsentligt Eftersom är en liten myndighet bedöms sårbarheten i den egna kompetensförsörjningen som stor. Därför har en grundläggande strategi i kompetensförsörjningen varit att säkerställa samarbete mellan medarbetare och dubblering av kompetens och kontaktytor av betydelse för verksamheten. Vid utgången av 2010 var antalet anställda vid 16, motsvarande 12,83 årsarbetskrafter. Myndighetens verksamhet omfattar dels löpande uppdrag, dels tidsbegränsade utvecklingsprojekt på uppdrag av regeringen. Tio personer var tillsvidareanställda, medan sex personer hade kortare visstidsanställningar inom ramen för tre regeringsuppdrag Kvinnors karriärutveckling i staten, Offentligt etos och Etiska riktlinjer. I samband med att de tidsbegränsade regeringsuppdragen successivt avslutas är det av vikt att anpassar verksamheten efter tillgängliga resurser. Regeringens mål för staten som arbetsgivare är en samordnad statlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att kompetens finns för att nå verksamhetens mål. Genom den arbetsgivarpolitiska delegeringen har myndigheterna en betydande frihet att själva utforma sin organisation och kompetensförsörjning. De av regeringen angivna delmålen för de statliga arbetsgivarna kvarstår. Regeringen framhåller vidare att en god arbetsmiljö är viktig både för medarbetarnas hälsa och utveckling och för verksamhetens långsiktiga effektivitet. Inför årets analys av den strategiska kompetensförsörjningen i statsförvaltningen fick Statskontoret i uppdrag att fokusera sin analys på myndigheternas arbete med karriärutveckling. Regeringen överväger ett något bredare uppdrag inför Statskontorets kommande analys av kompetensförsörjningen i staten 2011. Arbetet med värdegrundsfrågor i statsförvaltningen fortsätter. De statliga myndigheternas arbete med dessa frågor är betydelsefullt för deras förmåga att möta framtidens utmaningar, att upprätthålla och förstärka medborgarnas förtroende samt att kunna uppfattas som en attraktiv arbetsgivare. Ett kontinuerligt och aktivt arbete med värde- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 grundsfrågor skapar dels förutsättningar för en mer effektiv och rättssäker statsförvaltning, dels en förvaltning som gentemot medborgarna präglas av ett professionellt, värdigt och respektfullt bemötande, samt en kvalitativt god servicenivå. Regeringen avser att göra en utvärdering av projektet om offentligt etos med fokus på myndigheternas arbete med den gemensamma värdegrunden. Myndigheterna bör dock få något eller på sig att organisera och påbörja arbetet med en gemensam värdegrund innan det går att utvärdera effekterna av det. Projektet offentlig etos tillförs därför . En utvärdering bör påbörjas eller 2014. Regeringen beslutade en strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 20112016. Av strategin framgår bl.a. att hela den offentliga sektorn behöver ta ett större ansvar för att skapa arbetstillfällen för personer med funktionsnedsättning. Staten bör vara ett föredöme. Av strategin framgår vidare att regeringen ska pröva möjligheten att utforma ett praktikantprogram för personer med funktionsnedsättning i statliga myndigheter. Regeringen överväger att, som en del av detta praktikantprogram, genomföra ett särskilt program inom statsförvaltningen där erbjudandet om deltagande i programmet i första hand bör riktas till välutbildade personer med funktionsnedsättning. Målet med programmet är att de ska få erfarenhet av arbete inom statliga myndigheter vilket kan förbättra deras möjligheter till ett framtida reguljärt jobb. Programmet kan på detta sätt synliggöra personer med funktionsnedsättning som en viktig arbetskraftsresurs och tillföra statsförvaltningen värdefulla kunskaper och erfarenheter (se utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, avsnitt 6.8.2 och utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv avsnitt 3.5.4). Av Handisams rapport Vad gör myndigheter för att anställa personer med funktionsnedsättning kartläggning och analys? framgår att möjligheten att erbjuda praktik är en nyckelfaktor för att personer med funktionsnedsättning ska kunna få anställning. Ett samarbete med bör härvid kunna vara en framgångsfaktor. strategi Inkluderande synsätt en strategi för mångfald (se avsnitt 5.3.2) bör, förutom Handisams rapport, kunna 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 vara ett stöd i det fortsatta arbetet. har härvid en viktig roll att ge råd om vilka möjligheter regelverket ger. Anslaget används bl.a. för sådana stabsuppgifter som utfört åt regeringen eller och som inte ingår i uppgifter som medlemsorganisation, t.ex. statistikuppgifter för uppföljning av myndigheternas arbetsgivarpolitik och uppgifter i anslutning till utmärkelsen nit och redlighet i rikets tjänst. Anslaget används vidare för regeringens behov inom det arbetsgivarpolitiska området, t.ex. för konsult- och utredningsuppdrag. Anslaget används även för kostnader för vissa nämnder. Dessa avser främst arvoden till ledamöter och ersättare i , Offentliga sektorns särskilda nämnd och Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd. Tabell 5.9 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till . 5.5.21:5 Statliga tjänstepensioner m.m. Tabell 5.10 Anslagsutveckling för 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. Anslaget används för statliga tjänstepensionsförmåner, grupplivförmåner, personskadeersättningar m.m., samt för särskild löneskatt respektive särskild premieskatt på dessa förmåner. Förmånerna regleras huvudsakligen i kollektivavtal som sluts mellan och de centrala arbetstagarorganisationerna på det statliga avtalsområdet. För de förmåner som slutligt ska belasta anslaget betalar berörda myndigheter och ickestatliga arbetsgivare (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:FiU1, rskr. 1996/97:53) försäkringsmässigt beräknade , som redovisas under inkomsttiteln 5211 Premierna utgör en del i den statliga försäkringsmodellen. Inom ramen för försäkringsmodellen finansieras förmånerna Under ett budgetår motsvaras dock utgifterna på anslaget inte av inkomsterna på inkomsttiteln, vilket följer av att premierna avser beräknade pensionskostnader för aktiv personal, medan anslaget belastas med de förmåner som betalas ut till pensionärer och andra förmånstagare. Medelsbehovet för anslaget styrs främst av antalet förmånstagare och nivån på deras förmåner. Antalet förmånstagare påverkas bl.a. av åldersstrukturen, sjukligheten och eventuella strukturförändringar inom statsförvaltningen. Förmånsnivåerna påverkas bl.a. av individernas pensionsgrundande löner och av hur inflationen och inkomsterna utvecklas. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) SPV disponerar för administrationskostnader det belopp från inkomsttiteln 5211 Statliga pensionsavgifter som anges i verkets regleringsbrev. uppgår detta till . Därutöver fastställer regeringen de administrationsavgifter som de s.k. självförsäkrarna, dvs. de myndigheter m.fl. som skuldför sina pensionsåtaganden i respektive balansräkning, ska betala till SPV. uppgick dessa till ca . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 5.12 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. De förändringar som redovisas under posten Övriga makroekonomiska förutsättningar är främst hänförliga till prisbasbeloppet, vilket beror på att flertalet förmåner som belastar anslaget indexeras med prisbasbeloppets förändring. Nybeviljade förmåner påverkas även av antagandena om hur inkomstbasbeloppet och lönerna kommer att utvecklas. I posten Volymer avspeglas det pågående generationsskiftet inom statsförvaltningen. I posten Övrigt ingår en teknisk justering som skriver ned anslaget jämfört med , då medel tillfördes som kompensation för att anslaget belastades med oförutsedda utbetalningar enligt förordningen (1976:837) om ersättning för kostnader för vissa pensioner och livräntor. Vidare ingår effekten av att medges att per få betala en engångspremie för att lösa in delar av sina utfästelser för statliga tjänstepensioner (se utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, avsnitt 8.2.69). Engångspremien redovisas under inkomsttiteln 5211 Statliga pensionsavgifter, och efter inlösen kommer de berörda förmånerna att belasta anslaget 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till 11 , till 11 och till 12 . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en kredit på räntekonto i intill ett belopp av för att tillgodose Statens tjänstepensionsverks behov av likviditet i pensionshanteringen. Skälen för regeringens förslag: SPV får bedriva uppdragsverksamhet när det gäller pensionshanteringen där mycket stora penningflöden hanteras. SPV hanterar även flödet för Individuell ålderspension (IÅP) och Kåpan. Enbart det senare flödet omsätter och faktureras med väldigt för betalning. Skulle t.ex. betalningen för de två största fakturorna utebli en månad motsvarar det ett belopp och en räntekontobelastning på . Regeringen anser att ett rörelsekapital i form av en övrig kredit i bör finnas även 2012. För att minimera risken för övertrassering av likvida medel föreslås att krediten avseende förmedling av avgiftsbestämda förmåner även 2012 uppgår till , dvs. samma nivå som . Krediten för att tillgodose likviditetsbehov i samband med pensionsutbetalningar för uppdragsgivares räkning föreslås fortsatt uppgå till , vilket är samma nivå som gäller . Regeringen föreslår att regeringen bemyndigas att besluta om en kredit på räntekonto i intill ett belopp av för att tillgodose SPV:s behov av likviditet i samband med pensionshanteringen, dvs. avseende pensionsutbetalningar för uppdragsgivares räkning samt för IÅP och Kåpan. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Området Statistik omfattar () verksamhet som är produktion, spridning, utveckling och samordning av statistik. SCB ansvarar för att producera dels officiell statistik inom flera områden, t.ex. arbetsmarknadsstatistik och nationalräkenskaperna (NR), dels annan statlig statistik. På uppdrag producerar myndigheten även statistik åt andra statistikansvariga myndigheter och övriga beställare. SCB har även till uppgift att samordna Sveri- ges officiella statistik som 26 myndigheter ansvarar för. största av de statistikansvariga myndigheterna och ansvarade 2010 för 128 av totalt 353 produkter som avsåg officiell statistik. Närmare hälften av SCB:s verksamhet finansieras genom avgifter från främst uppdragsfinansierad statistikproduktion. Av dessa intäkter utgör tre fjärdedelar intäkter från myndigheter. Målet för verksamheten är statistik av god kvalitet som är lättillgänglig för användarna. Ett villkor är att kostnaderna för uppgiftslämnandet ska minska och att statistikproduktionen ska vara effektiv. SCB har inom ramen för den anslagsfinansierade verksamheten, som uppgår till totalt , producerat statistik i enlighet med den arbetsplan som myndigheten lämnade till regeringen (dnr Fi2010/615). Arbetsplanen innehåller bl.a. planerad produktion och planerade större förändringar i statistiken . Den avgiftsfinansierade statistikproduktionen är viktig för att uppfylla regeringens mål om att öka användningen av statistisk information. Totalt omsätter den avgiftsfinansierade verksamheten och omfattar ett stort antal tjänster och produkter, allt från enkla tabeller till komplexa informationssystem och stora undersökningar. SCB gör även ett stort antal bearbetningar av befintlig statistik. Många av uppdragen är små och genererar intäkter som är större än . SCB har inom ramen för den avgiftsfinansierade verksamheten producerat statistik i ungefär samma omfattning som föregående år. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 6.1 Nyckeltal för SCB:s verksamhet Totala intäkter (mnkr) Andel av avgiftsintäkter från Totala kostnader (mnkr) kostnader (mnkr) - antal uttag (1000-tal) - antal besök (1000-tal) (7-gradig skala) (10-gradig skala) (mycket eller ganska positiv) (%)5 Personuppgiftslagen (PUL) Produktivitetsförändring (%) 1Ej jämförbart på grund av nya mätmetoder. webbenkät med skala 19, är skalan 17. 3Nöjdkundindex är en webbenkät riktad till ett antal kunder. 4Undersökningarna genomförs inte . 5Riktar sig till allmänheten som får tio frågor i en enkät. Andelen statistikundersökningar som SCB utför på uppdrag av andra statistikansvariga myndigheter fortsatte att minska . Dessa uppdrag utgjorde av den totala avgiftsfinansierade verksamheten, vilket är en minskning jämfört med föregående år. Statliga myndigheter är den i särklass största kundkategorin. SCB utför både produktion av officiell statistik och utrednings- och utvecklingsuppdrag åt andra myndigheter. De totala kostnaderna för SCB:s verksamhet uppgick till . Andelen statistikprodukter som publicerats enligt fastställd tidsplan var fortsatt hög och ökade till totalt jämfört med . För årspublikationer var andelen och för kvartals- och månadspublikationerna . SCB arbetar aktivt med att minska kostnaderna för uppgiftslämnarna. beräknades den totala kostnaden uppgå till , varav kostnaden för företag och organisationer uppgick till . Den totala kostnaden minskade jämfört med föregående år. Enligt krav i SCB:s regleringsbrev ska den statistiska informationen göras mer tillgänglig. I SCB:s statistikdatabas på myndighetens webbplats erbjuds avgiftsfritt ett mångsidigt utbud av statistiska uppgifter i tabellformat. Merparten av uppgifterna består av statistik som SCB har ansvar för. Statistikdatabasens omfattning ökade 2010 jämfört med föregående år. SCB:s webbplats hade 4,7 miljoner besök . Kundnöjdheten i den avgiftsfinansierade verksamheten uppgår enligt SCB:s s.k. leveransenkät till 6,0 på en sjugradig skala, vilket är ungefär detsamma som föregående år. Enkäten vänder sig till uppdragskunder som köper statistik för mer än . En annan kundundersökning är NöjdKundIndex, som bygger på en webbenkät till drygt 800 kunder. Resultatet 7,8 på en tiogradig skala är i nivå med resultat. I SCB:s undersökning av allmänhetens förtroende för myndigheten uppgav att de är mycket eller ganska positiva till SCB jämfört 2008. NöjdKundIndex och mätningen av allmänhetens förtroende genomförs . På grund av den låga svarsandelen i denna typ av undersökningar ska resultatet tolkas med stor försiktighet. Problem med svarsbortfall i undersökningarna Andelen svarande i enkät- och intervjuundersökningar visar på en fortsatt långsiktig minskning. Bortfallet har ökat i alla SCB:s individ- och hushållsundersökningar. SCB har påbörjat ett projekt för att försöka minska trenden med ett ökande bortfall. Projektet omfattar åtgärder på både kort och lång sikt. Flera experiment har genomförts i SCB:s postenkätundersökningar, som bl.a. tyder på att introduktionsbrev kan ha en positiv effekt på svarsandelen. Den genomsnittliga produktivitetsutvecklingen i den anslagsfinansierade statistikproduktionen uppgick till och för den senaste tioårs- Produktivitetsutvecklingen uppgick till , jämfört 2009. Detta innebär att regeringens krav på en genomsnittlig ökning om har uppfyllts. I SCB:s regleringsbrev angavs att arbetet med att utveckla och införa ett kvalitetsledningssystem även fortsättningsvis skulle prioriteras och att arbetet med standardiserade och kvalitetssäkrade processer skulle fortgå. framförde i revisionsrapporten av it-miljön för statistikproduktion av KPI och NR samt processen för intern styrning och kontroll att det fanns stora brister inom de granskade områdena. Regeringen beslutade att SCB löpande skulle informera regeringen om myndighetens kvalitetsarbete (dnr Fi2010/1840). SCB har genomfört kvalitetshöjande satsningar på prisstatistiken och NR. På en övergripande nivå har myndigheten arbetat med att säkra och förbättra rutiner vid ändringar i produktionssystemet. I samband med att ett fel upptäcktes i konsumentprisindex (KPI) påbörjades ett arbete med att kvalitetssäkra prisstatistiken. KPI-beräkningarna har genomgått en omfattande intern granskning. En ny systemlösning har införts, dokumentationen har förbättrats och roller och ansvar har förtydligats. Därmed bedömer SCB att risken för att fel ska uppstå i prisstatistiken har minskat. I det nuvarande NR-systemet, som är ett större och mer komplicerat system än prisstatistiken, har ett omfattande kvalitetsprojekt inletts . Arbetet är långsiktigt och sker i etapper. Flera delprojekt har bedrivits för att säkra befintliga datasystem, säkra eller ersätta delar av beräkningssystemen som finns i Excel samt tydliggöra ansvar och roller inom NR-avdelningen. Arbetet med att införa ett processorienterat arbetssätt har pågått . Målet är att utveckla och införa gemensamma verktyg och arbetssätt i hela produktionskedjan. har arbetet främst rört momenten insamling och granskning av uppgifter. SCB har uppgett att det nu finns standardverktyg för många väsentliga delar av statistikproduktionsprocessen. Verktygen måste dock anpassas för att 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 kunna införas på bred front, vilket kräver ytterligare utvecklingsarbete. Det finns en effektiviseringspotential i att öka användningen av standardiserade verktyg. Komplexiteten i de nuvarande produktionssystemen är dock stor, vilket gör förändringsarbetet resurskrävande. Förändringsarbetet mot ett standardiserat arbetssätt med gemensamma verktyg måste enligt SCB göras etappvis och kommer att ta tid att genomföra fullt ut. Det pågår även ett arbete med att införa itkontroller, vilket innebär att det för alla itsystem ska finnas uppdaterad systemdokumentation och att alla förändringar i it-syste- men ska genomgå test innan de sätts i produktion. Av de 12 samhällsviktigaste produkterna som skulle vara kontrollerade är 9 slutkontrollerade. För övriga produkter bedöms arbetet kommit halvvägs. SCB har löpande hållit regeringen informerad om det pågående arbetet och har utöver detta lämnat skriftliga redovisningar , (dnr Fi2010/3395). Statskontorets granskning av kvalitetsarbetet Statskontoret har på regeringens uppdrag granskat SCB:s kvalitetsarbete (dnr Fi2010/2854 och Fi2010/5790) och slutrapporten en säkrare statistikproduktion en granskning av SCB:s kvalitetsarbete (Statskontorets rapport 2011:7) lämnades . Inom ramen för uppdraget har Statskontoret följt och granskat SCB:s arbete med att åtgärda de brister i it-miljön som har identifierat samt det generella kvalitetsarbetet med standardisering och ett processorienterat arbetssätt. I rapporten konstaterar att det pågår flera aktiviteter på SCB för att säkerställa kvaliteten i statistikproduktionen samt för att skapa bättre styrning och kontroll. Många av SCB:s åtgärder för en säkrare och effektivare statistikproduktion samt för bättre ordning och reda är enligt Statskontoret ännu inte implementerade. Det är därför i flera fall för tidigt att bedöma om de av SCB vidtagna åtgärderna är tillräckliga. I rapporten redovisas hinder och problem som har iakttagits i samband med granskningen av kvalitetsarbetet och bedömningen är att det finns förutsättningar för SCB att uppnå målen 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 för sitt förändrings- och kvalitetsarbete om myndigheten kommer till rätta med dessa. Statskontorets samlade bedömning är att SCB har intensifierat kvalitetsarbetet och försöker hantera externa krav och interna ambitioner . Enligt myndigheten har SCB vidtagit relevanta åtgärder i förhållande till kritik mot bristerna i it-miljön, men det är för tidigt att bedöma om de är tillräckliga. Vidare anser Statskontoret att SCB har underskattat tidsbehovet och komplexiteten i det samlade kvalitetsarbetet. Statskontoret påpekar även att SCB har en bristande central överblick över hur alla aktiviteter samspelar, vad de kostar och vad som krävs för att genomföra dem i organisationen. Åtgärder med anledning av ökat svarsbortfall Utöver de delar i kvalitetsarbetet som Statskontoret granskat finns andra viktiga aspekter som har stor betydelse för statistikens kvalitet. SCB redogör i sin årsredovisning för åtgärder som vidtagits med anledning av det ökande bortfallet i myndighetens enkät- och intervjuundersökningar. Ett stort bortfall i en undersökning kan leda till allvarliga kvalitetsproblem. De allvarligaste effekterna vid bortfall är risken för ett snedvridet resultat som medför systematiska över- eller underskattningar. Ökande bortfall kan även leda till stigande kostnader för datainsamling. Enligt SCB finns det inget entydigt svar till varför bortfallet fortsätter att öka. Översyn av och statistiksystemet Regeringen beslutade att en särskild utredare ska se över SCB och systemet för den officiella statistiken (dir. 2011:32). Ut- redaren ska analysera för- och nackdelar med ett centraliserat respektive decentraliserat statistiksystem. Utredaren ska särskilt granska statistikkvaliteten och tillgängligheten till statistiken. I utredarens uppdrag ingår också att analysera vad det innebär för den samlade statistikproduktionen att statliga myndigheter som regel inte bör sälja varor och tjänster på marknaden. Utredaren ska redovisa uppdraget . Regeringen beslutade att en särskild utredare ska se över finansmarknadsstatistiken och vilket ansvar , och har i detta avseende enligt författningsreglering och avtal (dir. 2011:48). I detta sammanhang ska utredaren analysera hur uppgifterna till statistiken samlas in och hur de överförs mellan myndigheterna. Utredaren ska redovisa uppdraget . SCB har på uppdrag av regeringen genomfört en förstudie avseende den statistik som är relevant för att belysa villkoren för kvinnor och män i samhället. Studien visade enligt SCB att merparten av statistiken finns tillgänglig, men att det finns betydande utvecklingsmöjligheter när det gäller att presentera statistiken på ett sådant sätt att jämställdhetsperspektivet synliggörs (dnr IJ2008/2171). Vidare har regeringen i syfte att förbättra uppföljningen av de jämställdhetspolitiska målen gett SCB i uppdrag att utveckla jämställdhetsstatistiken och indikatorer kopplade till de olika målen. Uppdraget ska slutrapporteras (dnr IJ2010/962). Förbättringar av den ekonomiska statistiken Utredningen om översyn av den ekonomiska statistikens slutbetänkande Utveckling och förbättring av den ekonomiska statistiken (SOU 2002:118), som lämnades , ledde bl.a. till att en omfattande åtgärdsplan togs fram för utvecklingen av den ekonomiska statistiken. En större s.k. generalrevidering, som omfattar perioden , har genomförts av hela NR-systemet och publicerades .