prop · GY03100 · 2011-04-13 00:00:00 — Återhämtningen på arbetsmarknaden går långsamt och jämviktsarbets- lösheten i bedöms ha stigit till följd av fi- nanskrisen. Den svaga arbetsmarknadsutveck- lingen medför att den amerikanska centralban- ken förväntas höja styrräntan först . Dessa räntehöjningar följs av ytterligare höjningar . bedöms re- sursutnyttjandet i ekonomin som helhet bli normalt. Diagram 5.1 BNP i , och Index 2007 kvartal 4 = 100 Källor: , och . Diagram 5.2 Sysselsättning i , och Index 2008 kvartal 1 = 100 Källor: , och . Finanspolitiska åtstramningar inom euroområdet Återhämtningen i euroområdet som helhet går långsamt . Det finns dock stora skillnader mellan länderna. Exportorienterade länder som , med en stor och konkur- renskraftig industrisektor, har gynnats av den snabba uppgången i den globala efterfrågan. går återhämtningen långsamt i flera länder, som exempelvis , som tidigare drivits av inhemsk efterfrågan. Framöver dämpas konsumtionen i bl.a. av åtstramande finanspolitik som fallande huspriser dämpar bostadsbyggandet. De senaste årens djupa kris och expansiva fi- nanspolitik har lett till höga skuldnivåer och en betydande försämring av de offentliga finanserna i många länder i euroområdet. väntas finanspolitiken i dessa länder läggas om i åtstramande riktning. Omläggningen av finanspolitiken väntas få en tydligt dämpande effekt på efterfrågan i euroområdet. Sammantaget väntas industriproduktionen öka, vilket tillsammans med ett stigande kapaci- tetsutnyttjande leder till att investeringarna ökar. Den strama finanspolitiken bedöms dock hålla tillbaka hushållens konsumtion, som tar fart först i takt med att arbetsmarknadsläget förbättras. Stora tillväxtskillnader mellan euro- länderna och en stigande inflationstakt försvårar valet av lämplig penningpolitik i euroområdet. bedöms framför allt fokusera på inflationstrycket och räntehöj- ningarna förväntas därför inledas . Stabilisering på de finansiella marknaderna De omfattande extraordinära åtgärder som re- geringar och centralbanker vidtog medförde att ett sammanbrott på de finansiella marknaderna kunde undvikas. Därefter har de finansiella marknaderna steg för steg börjat fungera bättre. De svaga statsfinanserna i flera europeiska länder har dock fortsatt att skapa viss oro på ränte- och kreditmarknaderna . Stöd- paket från , euro- länderna och EU, tillsammans med aviserade finanspolitiska åtstramningar, har dock bidragit till att läget på de finansiella marknaderna återigen har stabiliserats. Även inrättandet av den temporära statsfinansiella krismekanismen EFSF (European Financial Stability Facility) har bidragit till att minska osäkerheten på de finan- siella marknaderna.54 De grundläggande stats- finansiella problemen i flera sydeuropeiska länder och kvarstår dock, vilket bl.a. åter- speglas i att de måste betala en hög riskpremie för att låna (se diagram 5.3). Även andra europeiska ränteskillnader, t.ex. mellan interbank- och statspappersräntor med kort löptid (s.k. TED-spread), är fortsatt något högre än normalt. Detta indikerar att läget på de finansiella marknaderna ännu inte fullt ut har normaliserats. Diagram 5.3 Räntespreadar mot på 10-årig statsobligation Källa: Reuters. 54 EFSF ersätts av den permanenta ESM (European Stability Mechanism). EFSF och ESM är en lender of last resort-funktion på överstatlig nivå. Stark krona och stigande långa räntor steg räntorna på statsobligationer med längre löptider i bl.a. , och . En orsak till detta var att osäkerheten kring den globala konjunkturåterhämtningen hade minskat och därmed även risken för en utveckling med låga räntor . I takt med att styrräntorna stiger och konjunkturen förbättras kommer de långa obligationsräntorna fortsätta att stiga . har kronan stärkts. Förstärkningen har skett i takt med att osäker- heten på de finansiella marknaderna har minskat och successivt har höjt räntan. Även kronans fundamentala bestämningsfaktorer, som nettoställningen mot omvärlden och den relativa produktivitetsutvecklingen, har sammantaget bidragit till en starkare krona. Framöver bedöms kronan försvagas marginellt i takt med att skillnaden mellan utländska och svenska räntor minskar (se tabell 5.2). Snabb tillväxt i svensk ekonomi 2011 och 2012 Svensk ekonomi var inne i en stark återhämt- ningsfas och BNP ökade (se tabell 5.3). Bakom uppgången ligger flera samverkande faktorer. Den globala kon- junkturåterhämtningen och den kraftigt ökande världshandeln medförde att efterfrågan på svenska exportprodukter ökade snabbt. En fort- satt expansiv ekonomisk politik, en tydlig förbättring på arbetsmarknaden och en minskad osäkerhet medförde att hushållens konsumtion ökade starkt. blev företagen allt mer optimistiska och ökade sina investeringar och byggde upp sina lager. Även den offentliga konsumtionen ökade starkt till följd av bl.a. de tillfälliga statsbidragen som regeringen tillförde kommunsektorn . Trots den starka återhämtningen är resursutnyttjandet i ekonomin som helhet lågt. Det finns därför goda förutsätt- ningar för att svensk ekonomi ska kunna växa snabbt . Utfall fram , prognos för 20112015 -0,3 -0,1 -3,8 -1,9 -0,7 -0,1 Anm.: Fasta priser, referensår 2009. 1Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. 2Potentiell BNP är den nivå på produktionen som skulle uppnås vid normalt resursutnyttjande av de tillgängliga produktionsfaktorerna arbete och kapital. 3BNP-gapet visar skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: och egna beräkningar. De framåtblickande indikatorerna visar också på en fortsatt återhämtning . Den globala konjunkturåterhämtningen fortsätter, om än i lugnare takt än , vilket bidrar till en snabb exporttillväxt. Svensk export, som till stor del består av investerings- och insatsvaror, väntas gynnas av att inve- steringarna successivt ökar i många av viktiga exportländer. Ökningen av den dispo- nibla inkomsten och allt ljusare arbetsmarknads- utsikter, i kombination med att hushållen successivt drar ner på sitt sparande, leder till en relativt hög konsumtionstillväxt . Den snabba ökningen av produktionen medför att resursutnyttjandet i företagen stiger. I kombination med ökade vinster och gynnsamma finansieringsvillkor medför detta att företagens investeringar kommer att öka starkt för att möta den högre efterfrågan. Återhämtningen beror således både på en hög inhemsk efterfrågan och på en återhämtning i omvärlden. Till skillnad från konjunkturupp- gången efter 1990-talskrisen bedöms hushållens konsumtion och företagens investeringar vara viktigare drivkrafter för återhämtningen än exporten. Sammantaget leder denna utveckling till en hög BNP-tillväxt 2011 och 2012. BNP bedöms växa 2012 (se tabell 5.3 och diagram 5.4). Årlig procentuell förändring (vänster skala) Säsongrensad nivå på kvartal (höger skala) Anm.: BNP i fasta priser, referensår 2009. Källor: och egna beräkningar. Normalt resursutnyttjande i ekonomin som helhet 20132015 är resursutnyttjandet i ekonomin som helhet på normala nivåer och 2014 och 2015 ökar BNP i linje med potentiell BNP (se tabell 5.3 och diagram 5.5). Diagram 5.5 Potentiell och faktisk BNP Anm.: Kalenderkorrigerade årsvärden. Källor: och egna beräkningar. Under 20132015 kommer potentiell BNP och potentiell sysselsättning att öka i god takt. Detta kan förklaras av regeringens politik, en ökad andel av personer i arbetsför ålder i befolkningen och stigande produktivitet. Jobbskatteavdraget i kombination med regeringens övriga reformer leder till att hushållens disponibla inkomster ökar och incitamenten att delta i arbetskraften ökar. När arbetsutbudet ökar genom att fler söker jobb eller genom att fler blir anställnings- bara leder det till att det blir lättare att anställa och företagens arbetskostnader ökar då i långsammare takt än när det råder brist på arbetskraft. Detta leder till att inflationstrycket och räntan hålls nere. När det blir enklare att anställa och företagens arbetskostnader ökar i långsammare takt, leder det i sin tur till att arbetsgivarna blir mer villiga att anställa. Det blir även mer lönsamt att investera och att starta företag. Den ökande sysselsättningen i kombination med de högre lönerna efter skatt till följd av jobbskatteavdraget leder till att hushållens disponibla inkomster ökar, vilket bidrar till en fortsatt ökning av hushållens konsumtion. Sammantaget bedöms BNP öka med i genom- snitt 20132015. Hushållens konsumtion utvecklas starkt Den expansiva ekonomiska politiken och de för- bättrade arbetsmarknadsutsikterna medförde att hushållens sparande av försiktighetsskäl mins- kade 2010 (se diagram 5.6). Hushållens konsum- tion ökade därför starkt trots en relativt svag utveckling av den disponibla inkomsten. Den starka konsumtionsuppgången 2010 berodde bl.a. på en ökad konsumtion av bilar, sällan- köpsvaror och svensk konsumtion i utlandet. Diagram 5.6 Hushållens konsumtion, disponibel inkomst och sparkvot Anm.: Eget sparande är hushållens nettosparande exklusive sparande i avtalspensioner och premiepensionssystemet. Sparandet är som andel av hushållens disponibla inkomster medan hushållens konsumtion och real disponibel inkomst är årlig procentuell förändring. Källor: och egna beräkningar. Hushållens positiva framtidstro, som avspeglas i konfidensindikator för hushållen, i kombination med en stark utveck- ling av den disponibla inkomsten och allt ljusare arbetsmarknadsutsikter, leder till goda förutsätt- ningar för en fortsatt hög konsumtionstillväxt . Även regeringens reformer, som t.ex. jobbskatteavdraget och sänkt skatt för pen- sionärer, bidrar till att hushållens reala disponibla inkomster ökar. I takt med att arbetsmarknads- läget förbättras 20122015 minskar även sparandet av försiktighetsskäl. leder detta till att konsumtionen bedöms öka relativt starkt . Hushållens konsumtion i ökar starkare än i flertalet andra euro- peiska länder och , där hushållens konsum- tion dämpas av finanspolitisk åtstramning, hög arbetslöshet och svag bostadsmarknad. Stark återhämtning av investeringarna började investeringarna öka efter den mycket kraftiga nedgången 2009. Upp- gången i maskin- och bostadsinvesteringar har varit särskilt stark. Även offentliga investeringar i väg- och anläggningsprojekt bidrog till upp- gången i investeringarna. Den ökade produktionen och det allt högre kapacitetsutnyttjandet tillsammans med förbätt- rad lönsamhet och gynnsamma finansieringsvill- kor har medfört att näringslivets investeringar har vuxit starkt (se diagram 5.7). Denna utveckling kommer att fortsätta 2011. väntas investeringarna vara tillbaka på samma nivå som före krisen. Diagram 5.7 Kapacitetsutnyttjandet i industrin och näringslivets investeringar Procentuell förändring jämfört med Näringslivets investeringar (höger skala) Industrins kapacitetsutnyttjande (vänster skala) Bostadsinvesteringarna ökade åter 2010 efter den kraftiga minskningen 2008 och 2009. var det framför allt rot-avdrag och ett stort underliggande renoveringsbehov av bl.a. bostä- der byggda inom miljonprogrammet som med- förde att bostadsinvesteringarna ökade. Även nybyggnationerna började öka 2010, men från en mycket låg nivå. Byggandet av framför allt fler- bostadshus bedöms öka starkt 20112015 till följd av en hög efterfrågan på bostäder, främst i storstadsregionerna. Trots den starka ökningen dröjer det till 2015 innan nybyggnationerna är tillbaka på samma nivå som före den ekonomiska krisen (se diagram 5.8). Diagram 5.8 Totala bostadsinvesteringar, nybyggnationer och ombyggnationer Källor: och egna beräkningar. I takt med en stigande efterfrågan och en ökad produktion har företagen successivt börjat bygga upp sina lager, efter de kraftiga lagerneddrag- ningarna i samband med finanskrisen (se diagram 5.9). Källor: och egna beräkningar. Lageruppbyggnaden bedöms fortsätta att vara stark 2011. När lagerstockarna har byggts upp till tillfredställande nivåer bedöms företagen öka lagren i mindre utsträck- ning 20122015. Lageruppbyggnaden medförde en mycket kraftig ökning av lagerinvesteringarna och är därmed en viktig förklaring till den starka produktionsökningen 2010. Exklusive lagerupp- byggnaden skulle BNP ha ökat Lagrens effekt på BNP-tillväxten är dock av övergående karaktär. I takt med att företagens lagerstockar närmar sig normala nivåer klingar lagerinvesteringarnas bidrag till BNP-tillväxten av. Exporten ökar mer än importen Återhämtningen i den globala ekonomin och världshandeln har inneburit att svensk export ökade snabbt 2010. Framåtblickande indikatorer såsom exportorderingången och exportorder- stockarna visar på en fortsatt god exporttillväxt (se diagram 5.10). Diagram 5.10 Exportorderingång och exportorderstock Nettotal, säsongrensade månadsvärden Anm.: Nettotalen definieras som skillnaden mellan andelen företag som uppgivit att orderingången har ökat respektive minskat samt om exportorderstocken är föhållandevis stor respektive för liten. leder den globala konjunktur- återhämtningen till att den utländska efter- frågan på svenska varor och tjänster fortsätter att öka. Svensk export, som till stor del består av investerings- och insatsvaror, bedöms också gynnas av att investeringarna successivt ökar i många av viktiga exportländer. Den starka exportutvecklingen i kombination med den starka inhemska efterfrågan leder till en hög importtillväxt . är efterfrågan på importintensiva produkter, såsom maskininvesteringar och sällanköpsvaror, stor. I takt med att efterfrågan allt mer växlar över till tjänster dämpas import- efterfrågan något. Ett högt sparande i svensk ekonomi av både hushåll och offentlig sektor leder till att produk- tionen i kommer att vara större än den inhemska konsumtionen . Utrikeshandeln bidrar därför positivt till BNP- tillväxten, som bytesbalansöverskottet ligger kvar på en hög nivå (se fördjupningsrutan Stort överskott i bytesbalansen). Stort överskott i bytesbalansen hade ett bytesbalansöverskott på av BNP 2010. Ett bytesbalansöverskott innebär något förenklat att produktionen i landet är större än den inhemska konsumtionen. överskott i bytesbalansen förklaras bl.a. av den demografiska sammansättningen, amorteringar av tidigare underskott och försiktighetssparande. har haft ett bytesbalansöverskott (se diagram 5.11). I genomsnitt har över- skottet uppgått till motsvarande av BNP 19942010. Omsvängningen är dramatisk i ljuset av det genomsnittliga under- skottet på motsvarande av BNP 19751993. Diagram 5.11 bytesbalans 19752015 Källor: , och egna beräkningar. Hur definieras bytesbalansen? Bytesbalansen visar bruttonationalinkomsten (BNI) exklusive hushållens konsumtion, offentlig konsumtion och investeringar. Ett överskott innebär att konsumtionen och investeringarna inom landet är lägre än summan av produktionen inom landet och inkomster från utlandet. Det är alltså den relativa konsumtions- benägenheten i respektive utlandet som avgör storleken på bytesbalansen. Bytesbalansen visar också summan av netto- exporten och nettofaktorinkomsterna för ett land. Nettoexporten beräknas som värdet på ex- porten av varor och tjänster minskat med mot- svarande importvärde. Nettofaktorinkomsterna består av löner och avkastning på tillgångar och skulder som betalas till landet minskat med mot- svarande betalningar till utlandet. dessa två poster visar hur mycket som betalas netto till landet. Förklaringar till stora över- och underskott De förklaringar till över- och underskott som ofta lyfts fram är bl.a. omfördelning av konsum- tion över tiden, försiktighetssparande, amorte- ringar på historiska underskott, låga inhemska investeringar och konjunkturella effekter. Enligt livscykelhypotesen förväntas individer vilja jämna ut sin konsumtion över tiden för att på så vis maximera sin välfärd. Då inkomsterna är som störst i yrkesaktiv ålder är sparandet sam- tidigt högt, dels för att individer vill kunna amortera ned tidigare tagna lån, dels för att indi- vider vill få större konsumtionsutrymme senare som pensionär. För den makroekonomiska utvecklingen innebär det att om andelen yrkes- aktiva personer är stor kommer hushållens finansiella sparande att vara högt. En annan förklaring till stora överskott skulle kunna vara ett ökat försiktighetssparande. Flera faktorer kan ha fått svenska hushåll att spara mer . Utformningen av pensions- systemet kan ha bidragit till ett ökat privat pensionssparande. Osäkerheten om svårigheten med att finansiera välfärden med en stor andel äldre i befolkningen kan också ha bidragit till ett högre sparande. Vidare kan förändringarna i arbetslöshets- och sjukförsäkringssystemen även ha gjort att hushållen upprätthållit sitt försiktighetssparande. Att har ett bytesbalansöverskott skulle även kunna kopplas till under- skott i bytesbalansen under 19751993. Under- skotten dessa år ledde till ett behov av överskott i bytesbalansen för att amortera av skuldupp- byggnaden. Även om alla länder påverkas av den interna- konjunkturutvecklingen kan företag och individer i små länder ha större anledning att in- vestera utomlands i syfte att minska volatiliteten i vinsten respektive konsumtionen, jämfört med aktörer i stora länder. Vidare söker sig finansiella placerare i högre utsträckning till större länders valutor för att minimera sin riskexponering. Konsekvensen blir att små länder tenderar att ha överskott i bytesbalansen, som stora länder tenderar att ha underskott i genomsnitt över en konjunkturcykel. 5.3 Produktion och produktivitet i näringslivet Produktionen fortsätter att öka starkt 2011 och 2012 Den starka återhämtningen i och omvärlden medförde att näringslivets produk- tion ökade kraftigt (se tabell 5.4 och diagram 5.12).55 Utvecklingen drevs främst av den starka efterfrågan på exportvaror, vilket bidrog till en kraftig ökning av industriproduk- tionen. Vidare bidrog den starka utvecklingen av inhemsk efterfrågan till en stark tillväxt i tjänste- sektorn och i byggbranschen. Tabell 5.4 Näringslivets produktion Utfall fram , prognos för 20112015 Anm.: Med produktion avses förädlingsvärde, dvs. bruttoproduktion minus in- satsförbrukning. Fasta priser, referensår 2009. 1 Finans- och fastighetstjänstebranscherna. Källor: och egna beräkningar. Diagram 5.12 Näringslivets produktion Källor: och egna beräkningar. Diagram 5.13 Industri- och tjänsteproduktion Index 2007 kvartal 1 = 100, säsongrensade kvartalsvärden Källor: och egna beräkningar. Utsikterna för en fortsatt återhämtning av pro- duktionen är mycket goda, vilket också avspeglas i indikatorer såsom orderingång och produk- tionsplaner. En fortsatt stark efterfrågeutveck- ling i såväl som omvärlden, i kombina- tion med lediga resurser på arbetsmarknaden, medför att produktionen av varor och tjänster fortsätter att växa starkt . Jämfört med 2010 dämpas efterfrågetillväxten och därmed produktionsökningen något. Ut- vecklingen ska dock ses i ljuset av den mycket låga nivå som efterfrågan och pro- duktionen befann sig på efter konjunkturned- gången. Nivån på produktionen inom både industrin och tjänstesektorn bedöms vara högre 2015 jämfört med situationen före konjunkturnedgången 2007 (se diagram 5.13). 55 Med produktion avses förädlingsvärde, dvs. bruttoproduktion minus insatsförbrukning. Produktionsuppgången i näringslivet medförde att produktiviteten ökade kraftigt, efter att ha fallit i motsvarande omfattning under finanskrisen. Det är vanligt att svängningar i efterfrågan i första hand påverkar hur effektivt befintliga resurser inom företagen används, dvs. produktiviteten, medan anpassningen av personalstyrkan sker med viss fördröjning. ökade resursutnyttjandet inom företagen snabbt, vilket medförde en kraftig ökning av produktiviteten. Indikatorer, såsom företagens syn på perso- nalstyrkans storlek och kapacitetsutnyttjandet, tyder på att resursutnyttjandet inom företagen var normalt . Av denna anledning väntas företagen öka inve- steringarna och antalet anställda så att produk- tionskapaciteten kan höjas i takt med att efter- frågan ökar. Trots detta bedöms fortsatt osäkerhet om den framtida produktionsutveck- lingen och en strävan efter att öka vinsterna bidra till att företagen inte anpassar produk- tionskapaciteten fullt ut till en långsiktigt hållbar produktionsnivå. Resursut- nyttjandet inom företagen blir därför något ansträngt 20112013. Sammantaget bedöms produktiviteten i näringslivet i genomsnitt växa 20112015.56 Det är i linje med vad den s.k. potentiella produktiviteten bedöms öka med under motsvarande period.57 Mycket stark ökning av sysselsättningen 2011 Den snabba ökningen i produktionen och den tilltagande optimismen i näringslivet har bidragit till att sysselsättningen har ökat (se diagram 5.14). Fallet i sysselsättningen som skedde i samband med finanskrisen är redan återhämtat. Framåtblickande indikatorer i kombination med en fortsatt stark produktionsökning pekar på en snabb uppgång i sysselsättningen 2011 (se diagram 5.15 och tabell 5.5). Precis som väntas sysselsättningstillväxten 2011 bli särskilt stark i byggbranschen och inom vissa tjänstebranscher, såsom företags- och hushålls- tjänstebranscherna. Sammantaget bedöms sys- selsättningen öka med drygt 110 000 personer 2011. 56I genomsnitt har produktiviteten i näringslivet ökat med 19812010. 57Den potentiella produktiviteten bestäms bl.a. av kapitalstockens storlek och arbetskraftens humankapital. Diagram 5.14 BNP, arbetade timmar och sysselsatta Anm.: Kalenderkorrigerad data för BNP och arbetade timmar. Källor: , och egna beräkningar. Utfall , prognos för 20112015 Procentuell förändring om annat ej anges -0,5 -2,5 -1,3 -0,8 -0,4 Anm.: BNP, produktivitet, arbetade timmar och medelarbetstid avser kalender- korrigerade data. Sysselsatta, arbetskraft och arbetslöshet avser åldersgruppen . 1BNP till marknadspris, fasta priser. 2Produktiviteten mäts som förädlingsvärde till baspris per arbetad timme. 3Potentiell sysselsättning avser inte den högsta möjliga nivån utan den nivå som är förenlig med stabil inflation och ekonomisk balans. 4Sysselsättningsgapet visar skillnaden mellan faktisk och potentiell sysselsätt- ning i procent av potentiell sysselsättning. 5I procent av arbetskraften. 6Personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program. Källor: , Arbetsförmedlingen och egna beräkningar. Diagram 5.15 Ett urval av sysselsättningsindikatorer Lediga jobb (vänster skala) Nyanmälda platser (vänster skala) Anställningsplaner (höger skala) Anm.: Lediga jobb från Konjunkturstatistik över vakanser. Nyanmälda platser vid Arbetsförmedlingen. Anställningsplaner avser förväntningar på antal anställda från Konjunkturbarometern. Källor: , och . Uppgången i sysselsättningen har varit bred i flera bemärkelser. För det första har sysselsätt- ningen ökat i de flesta av näringslivets branscher. I den offentliga sektorn har dock utvecklingen varit tudelad. Sysselsättningen i staten ökade , medan antalet sysselsatta i kommunsektorn minskade. För det andra har både antalet tillsvidare- och visstidsanställningar ökat. Att tillsvidareanställ- ningarna ökar så här tidigt i en konjunktur- uppgång är ett tecken på att uppgången är robust. Ökningen i sysselsättningen är dock ojämnt fördelad mellan olika utbildnings- grupper. Till exempel har sysselsättningen ökat starkt bland personer med eftergymnasial utbildning, men inte alls för personer med högst förgymnasial utbildning, vilket är den grupp som drabbades hårdast av konjunkturnedgången i finanskrisens spår (se vidare avsnitt 4.2.2). Fortsatt lågt resursutnyttjande på arbetsmarknaden Trots den starka återhämtningen bedöms det finnas lediga resurser på arbetsmarknaden. Det tydligaste tecknet på detta är att arbetslösheten är hög, 2011. Detta är ca 1 procent- enhet högre än vad jämviktsarbetslösheten bedöms vara 2011.58 58 Jämviktsarbetslösheten är den arbetslöshet som ekonomin går mot om inga ytterligare störningar inträffar. Denna bestäms huvud- sakligen av de regler och institutioner som omgärdar arbetsmarknaden, t.ex. arbetslöshets- och sjukförsäkringarnas utformning.