prop · GZ031d35 · 2011-09-20 00:00:00 — Vidare föreslår regeringen att får sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller affärsbank. Regeringen delar bedömning när det gäller vilka investeringar som bör göras . Regeringen föreslår att investeringsplanen för godkänns. huvuduppgift är att tillhandahålla en säker, effektiv och miljöanpassad flygtrafiktjänst för civil och militär luftfart. ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Flyget fortsätter att utvecklas starkt. har det varit en stadig tillväxt av antalet rörelser i svenskt luftrum som uppgår till . ökade rörelserna med jämfört med motsvarande halvår . Prognosen pekar på en tillväxt på . Trots den kraftiga trafikutvecklingen är ekonomin i ansträngd bl.a. genom det ackumulerade underskottet i en route-verksamheten på . För att komma tillrätta med detta underskott kommer kraftfulla åtgärder att krävas. införs också ett nytt avgiftssystem där man går från kostnadsbaserade avgifter till ett incitamentsbaserat system som ställer krav på fortlöpande effektiviseringar. För att möta denna utveckling genomförs ett omfattande effektiviseringsprogram. För prognostiserar att resultatet före skattemotsvarighet ökar från 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 till mot slutet av perioden. Soliditeten förväntas vid periodens slut ligga på . Regeringen anser att ett räntabilitetskrav om av eget kapital (som beräknas på resultatet efter skattemotsvarighet) är motiverat. Regeringen anser vidare att målet för soliditeten långsiktigt ska vara lägst . Beträffande utdelningskravet anser regeringen att detta bör vara av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet. Utdelning och skattemotsvarighet som ska inbetalas till inkomsttitel fastställas slutligt av regeringen i samband med bokslutet. Tabell 3.67 Prognos för resultat Miljoner kronor där ej annat anges motsvarighet (%) Soliditet (%) investeringar har finansierats med internt tillförda medel. Verket har ett bemyndigade att ta upp lån inom en total ram av . För att minska riskexponeringen används derivathandel enligt tidigare bemyndigande. I detta ingår att lämna likvid säkerhet vid utställandet av derivatinstrument. Den ram har för utställandet av sådana säkerheter är på . I Luftfartsverkskoncernen ingår som bildades för att samordna och förvalta bolagsverksamhet. har även ett bemyndigande att teckna borgensförbindelser för krediter till förmån för dotterbolaget inom en total ram på . Under större delen av 2011 kommer att ha ett betydande likviditetsöverskott främst föranlett av flygplatsbolaget ersättning för den del av flygtrafiktjänstens pensionsskuld som efter delningen inte längre motsvaras av anläggningstillgångar. har löst in en del av pensionsskulden som avser pensionärer, fribrev och livräntor. Liksom andra affärsverk har ett bemyndigande att sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller i affärsbank. Medlen ska placeras räntebärande och förbehållas placeringar med låg risk. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att låta ta upp lån i och utanför inom en total ram på . föreslås lämna likvid säkerhet vid utställandet av derivatinstrument. En ram för utställandet av sådana säkerheter på bör fastställas . investeringsplan för perioden 20112015 uppgår sammantaget till . Det är en minskning jämfört med föregående års investeringsplan. Med hänsyn till den finansiella situationen är utrymmet för investeringar begränsat, och varje enskild investering kommer att prövas med stor restriktivitet. För att fullt ut kunna nyttja flygtrafikledningssystemets kapacitet genomför fortlöpande uppgraderingar av såväl det tekniska systemet som arbetsmetodiken. genomförs också insatser avseende underhålls och ersättningsinvesteringar. Syftet är att höja flygsäkerheten, säkerställa kapacitet och regularitet samt att reducera de totala kostnaderna för flygtrafiktjänst. Utvecklingen av så kallade fjärrstyrda torn kan komma att innebära att ett betydande teknikskifte för flygtrafikledning vid flygplatser inleds under De största investeringarna i planen är följande: SUPS (Surveillance Uppgrade Program ), en uppgradering som ska ersätta/komplettera nuvarande ålderstigna radarstationer och förbättra övervakningen i svenskt luftrum avseende täckning, noggrannhet och uppdateringsfrekvens. COOPANS, ett pågående internationellt samarbetsprojekt avseende kontinuerlig utveckling av flygledningssystemet mellan leverantörer av flygtrafiktjänst som har samma typ av utrustning och samma systemleverantör, . RTC (Remote Tower Center), ett system för att effektivisera driften av flygtrafiktjänst vid små- och medelstora flygplatser genom fjärrstyrda torn för att leda och övervaka trafik utan att flygledare är placerade i flygplatsernas tornbyggnader. Övriga investeringar innefattar bl. a en ersättning av ett nationellt nätverk för kommunikation mellan olika operativa enheter och anläggningar såsom radarstationer, radio och navigationsutrustningar. Nätverket ska även kunna nyttjas för administrativa ändamål. Investeringen är en konsekvens av att flygplatsverksamheten bolagiserats att det befintliga nätverket kommer att stanna inom Swedavia. Till följd av delningen sker även en del andra investeringar inom it-området. En betydande investering är utbyte av gamla radioanläggningar inom inklusive vissa behov av utökad täckning inom sektorer med hög trafikbelastning. Investeringar i byggnader sker huvudsakligen i form av ersättningsinvesteringar för att vidmakthålla befintliga anläggningar inklusive utbyte av system såsom kraftmatning och ventilation. Vidare investeras i olika skyddsåtgärder som skalskydd etc. Vissa insatser görs även för att uppdatera och ersätta produktionsverktyg för AIP-produktion, flygmätning samt för digitalisering av data. planerar också att genomföra åtgärder för att öka redundansen och förmågan att vidmakthålla en viss kapacitet i luftrummet även vid störningar i enskilda anläggningar. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringen delar bedömning avseende de prioriteringar som bör göras för att möta investeringsbehoven . Mot denna bakgrund föreslår regeringen att investeringsplanen godkänns. ska avveckla viss verksamhet (personal, arkiv, m.m.), förvalta leasingåtaganden samt förvalta och hyra ut fordon i första hand till järnvägsföretag med vilka staten ingår trafikeringsavtal. Verksamheterna rörande avveckling av verksamhet och förvaltning av leasingåtaganden har inget avkastningskrav medan verksamheten som omfattarförvaltning av järnvägsfordon över en konjunkturcykel ska ge en räntabilitet på sysselsatt kapital7 som minst motsvarar räntan på femåriga statsobligationer plus en procentenhet. ger i sin verksamhetsplan för åren 20122014 följande prognos för resultaten per verksamhet. Prognosen utgår från antaganden om externa räntor på 2,5 . I årsredovisningen för redovisas verksamhetsgrenen Avveckling av verksamhet exklusive nettot av den externa finansverksamheten för att ge en tydligare bild av rörelseresultatet i avvecklingsverksamheten. I tabellen nedan ingår dock det externa finansnettot i resultatet för verksamhetsgrenen Avveckling av verksamhet. Tabell 3.68 Resultatutveckling för Staten järnvägar 7 Räntabilitet på sysselsatt kapital: Resultat efter finansiella poster plus finansiella kostnader i procent av genomsnittligt sysselsatt kapital. I används det i fordonen bundna kapitalet som sysselsatt kapital. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.69 Uppdragsverksamhet i Tabell 3.70 Offentligrättslig verksamhet i andra åtaganden hade långfristiga skulder på . Regeringen föreslår att bemyndigas att ikläda sig långfristiga skulder inom en total låneram av . Regeringen föreslår att bemyndigas att förvalta de finansiella åtaganden som förvaltar . I denna förvaltning ingår bl.a. rätten att teckna underuthyrningsavtal avseende leasingkontrakt, teckna lån och inlösa leasingavtal. Regeringen föreslår att bemyndigas att placera överskottslikvid enligt myndighetens finanspolicy. förvaltar finansiella tillgångar och skulder till betydande belopp. Dessa härrör från de tidigare leasingåtaganden som har förvaltat och som genom förtida lösen upphörde . Genom de genomförda förtida lösentransaktionerna har skulderna till de tidigare leasegivarna ersatts med lån från . Återbetalningen av lånen är finansierad genom innehav i obligationer som ursprungligen hade till syfte att finansiera återbetalningar av leasingskulderna. Löptiden i den finansiella portföljen är . Likvidflödena är matchade och kräver inget ytterligare tillskott av likvida medel för att hanteras till slutförfallodagen. är således inte längre leasetagare i någon leasingtransaktion. Ännu återstår dock ett avtal där pantsatt fordon för ett lån inom den tidigare leasingverksamheten. Fordonen är uthyrda i enlighet med det underuthyrningsavtal som tecknades med förfallodag . upphör enligt nuvarande plan leasingverksamheten inom . Genom att är en del av staten ansvarar staten för dessa tillgångar och skulder. För att fullfölja åtagandena tecknar efter tidigare bemyndiganden från underuthyrningsavtal och placerar medel enligt antagen finanspolicy. För att finansiera dessa åtaganden och affärsverkets Regeringen anser att nuvarande avkastningskrav för verksamheten rörande förvaltning av järnvägsfordon är motiverad och att räntabilitet på sysselsatt kapital över en konjunkturcykel bör minst motsvara räntan på femåriga statsobligationer plus en procentenhet. För övriga verksamheter bör det inte heller fortsättningsvis finnas något avkastningskrav utan dessa verksamheter ska bära sina egna kostnader. Med avgiftsintäkterna som får disponera från verksamheten förvaltning av järnvägsfordon gör regeringen bedömningen att det är möjligt att balansera resultatet mellan räkenskapsåren och bedriva en verksamhet av god kvalitet. Regeringen föreslår att Statens järnvägars verksamhet tills vidare fortsätter enligt den finansieringsmodell och de avkastningskrav som gällt för . Regeringen avser att avveckla . Verksamheten har minskat i sådan omfattning att de uppgifter som återstår bedöms kunna överföras till annan myndighet. Eftersom tidpunkt för avveckling inte är fastställd bedömer regeringen att myndigheten behöver finansiella befogenheter i enlighet . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 får tillhandahålla lok och vagnar i första hand till järnvägsföretag med vilka staten ingår trafikeringsavtal samt, efter samråd med , även till andra järnvägsföretag. Vissa intervallstyrda revisioner av ellok och motorvagnar kommer att genomföras och avser att finansiera detta inom ramen för intäkterna från fordonsuthyrningen. genomförde tillsammans med Rikstrafiken ett regeringsuppdrag i syfte att identifiera brister i Tabell 3.71 Investeringsplan för den fordonsflotta som tillhandahålls för uthyrning till järnvägsföretag i den av staten upphandlade trafiken. Analysen visade på behov av investeringar i restaurangvagnar, handikappanpassning av sovvagnar samt installation av utrustning för signalsystemet ERTMS i ellok med därtill kopplade säkerhetsinvesteringar i personvagnar. Bedömningen är att investeringarna uppgår till . Investeringarna finansieras fullt ut av egna medel hos . för att driva anläggningen. 3.8.1Arlandabanan överläts av till , järnvägen Airport med tillhörande station och plattform på , invigdes . Genomförandet av projektet föregicks av flera utredningar där bl.a. förutsättningarna att få privata intressenter att delta belystes. bildades av staten för att sköta upphandlingen av och för att hantera statens rättigheter och skyldigheter i projektet (prop. 1993/94:39, bet. 1993/94:TU6, rskr. 1993/94:74). Bolaget äger anläggningarna, övervakar driften av och svarar för att rättigheter och skyldigheter i avtalen följs. har anlagts av som också svarar för när den var färdigställd. Som ersättning för detta har dels fått ensamrätt att bedriva snabbtågstrafik mellan och , dels nyttjanderätt till hela anläggningen till 2040 med vissa skyldigheter att upplåta den för genomgående tågtrafik via . Snabbtågspendeln bedrivs under namnet Express. är infrastrukturförvaltare för vilket innebär att bolaget fördelar kapacitet, leder trafiken och tar ut avgifter för trafiken på banan. äger och är part i och förvaltar därigenom för staten viktiga och värdefulla avtal, som reglerar ovan beskrivna ansvarsförhållanden. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Ett nära samarbete pågår mellan bolaget och för att fullfölja intentionerna om en förbättrad styrning och samordning i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1). Uppgiften för är att direkt eller via Öresundsbrokonsortiet äga och förvalta den svenska 50-procentiga ägarandelen i och de svenska landanslutningarna till bron. bildade 1991 och på motsvarande sätt bildade A/S Øresund (prop. 1990/91:158, bet. 1990/91:TU31, rskr. 1990/91:379). Bolagen sattes upp för att bygga och driva den fasta förbindelsen mellan och . och A/S Øresund bildade därefter det samägda Öresundsbrokonsortiet. Konsortiet byggde och finansierade den . Broförbindelsen är avgiftsfinansierad och omfattar både väg- och järnvägstrafik mellan de två länderna. utgör en viktig länk i ett internationellt infrastruktursystem som knyter samman och med övriga . förvaltar för staten viktiga och värdefulla anläggningar och avtal, som reglerar ovan beskrivna ansvarsförhållanden. Ett nära samarbete pågår mellan bolaget och för att fullfölja intentionerna om en förbättrad styrning och samordning i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1). 3.8.3Botniabanan AB (publ) Staten, , , och kommun, i samt slöt 1997 ett avtal om byggande av . Projektet omfattar en ny, enkelspårig järnväg från , nordväst om , via till . (publ) bildades för byggandet av banan och ägs till av staten, medan , , och kommun äger vardera (prop. 1997/98:150, bet. 1997/99:FiU20, rskr. 1997/98:318). överlämnades den tredje och sista etappen av till . Den officiella invigningen av banan ägde rum . Bolaget har tecknat ett hyresavtal med . har projektverksamheten avvecklats och bolagets förvaltningsverksamhet har tagit vid. är färdigbyggd och invigd och överlämnad till . Bolaget har därmed gått från en projektverksamhet till en förvaltningsverksamhet vilket förändrar förutsättningarna vad gäller kommunernas engagemang och bolagets förvaltning. Kommunernas delägarskap motsvarar av aktiekapitalet som uppgår till . För att uppnå en mer anpassad ägarstyrning föreslår regeringen att bemyndigar regeringen att förvärva de aktier i (publ) som ägs av kommun, , kommun och kommun till ett belopp om . Förvärvet finansieras med medel från anslag. Det bör överlåtas till parterna att avgöra när förvärvet bör ske. Regeringen föreslår vidare att godkänner att förvaltningen av aktierna i (publ) övergår från till . Regeringen föreslår slutligen att godkänner att (publ) därefter avvecklas. 3.8.4Ny organisation för och I samband med beslutet om statens budget fick regeringen bemyndiganden av för att samordna tjänsteexporten inom väg och luftfart (prop. 2010/11:1, utg.omr. 22, bet. 2010/11:TU1, rskr. 2010/11:138). Frågorna bereds i . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 4 Politiken för informationssamhället Politiken för informationssamhället omfattar områdena informationsteknik (it), elektronisk förvaltning, elektronisk kommunikation, post och grundläggande betaltjänster. Åtgärder och resultat följs även upp och redovisas inom andra utgifts- och politikområden. Inom politiken för informationssamhället vidtas åtgärder som syftar till att skapa goda förutsättningar för väl fungerande marknader och effektiv konkurrens. Politiken omfattar även åtgärder som syftar till att ska bli ett hållbart informationssamhälle för alla. E- förvaltningspolitiken syftar till att det ska vara så enkelt som möjligt för så många som möjligt att utöva sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter samt ta del av förvaltningens service. Den övergripande e-förvaltnings- politiken redovisas även under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Åtgärder vidtas för att ska ha bredband i världsklass samt att hushåll och företag ska ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband. Hushåll och företag ska ha tillgång till effektiv, robust och säker infrastruktur och bästa möjliga utbud av kommunikationstjänster. Därutöver ska det finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet och alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser. () är sektors- och tillsynsmyndighet inom områdena elektroniska kommunikationer och post. Myndighetens uppgift är bl.a. att meddela tillstånd och utöva tillsyn över operatörerna på marknaderna för elektroniska kommunikationer och post samt att inom ramen för sitt sektorsansvar följa och främja utvecklingen inom dessa områden. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom område politiken för informationssamhället 2:1 : Förvaltningskostnader för 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktions- 2:4 Informationsteknik: Telekommunikationer m.m. 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk Summa politiken för informationssamhället 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2För se anslag 1:17 inom utgiftsområde 2, Samhällsekonomi och . uppgick de totala utgifterna inom politiken för informationssamhället till . Prognosen avseende de totala utgifterna uppgår till . Huvudorsaken till ökningen är att medel omfördelats till området och anslaget för driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation (prop. 2010/11:1, utgiftsområde 22, bet. 2010/11:TU1, rskr. 2010/11:138.). Regeringens förslag till anslag 2012 för politiken för informationssamhället uppgår till sammanlagt . , 2014 och 2015 beräknas anslagen till sammanlagt , respektive . Dessa redovisas nedan. Regeringens förslag: Det tidigare målet för itpolitiken, ska vara ett hållbart informationssamhälle för alla, ersätts med målet ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. De två tidigare delmålen it ska bidra till att förbättra livskvalitet och till att förbättra och förenkla vardagen för människor och företag samt it ska användas för att främja hållbar tillväxt upphävs. Målet för politiken för informationssamhället är säkra, robusta och lättillgängliga kommunikationer som i första hand tillhandahålls genom effektivt fungerande marknader. Det ska finnas ett stort utbud av tjänster som underlättar vardagen för hushåll och företag i hela landet (prop. 2008/09:100, bet. 2008/09:TU1, rskr. 2008/09:154). Utöver detta övergripande mål har beslutat om mål för it-politiken, för statlig förvaltning, för sektorn elektronisk kommunikation, för postmarknaden samt för Skälen för regeringens förslag: Målet för it-politiken bör vara att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Det nya målet innebär att bättre ska tillvarata digitaliseringens möjligheter ur ett brett perspektiv. Målet ska i första hand nås genom marknadens försorg. I samband med att ett nytt mål föreslås, finns behov av de två delmålen att it ska bidra till att förbättra livskvalitet och till att förbättra och förenkla vardagen för människor och företag samt att it ska användas för att främja Innebörden av dessa delmål inkluderas i det övergripande målet och i de områden som föreslås ingå i en digital agenda (se avsnitt 4.5 Politikens inriktning.) Utvecklingen inom it-området har varit snabb och förändrat förutsättningarna för både den offentliga och privata sektorn samt för enskilda. Det krävs en ny sammanhållen strategi och nya mål för området som i större utsträckning möter denna utveckling. Regeringen arbetar därför i dialog med berörda aktörer med att ta fram en digital agenda . Det övergripande målet för den statliga förvaltningspolitiken är en innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU-arbete (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315). Elektronisk förvaltning ska bidra till detta mål. I den nämnda propositionen framgår att regeringens övergripande mål för e- förvaltning är att arbetet ska leda till att det ska vara så enkelt som möjligt för så många som möjligt att utöva sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter samt att ta del av förvaltningens service. Det gemensamma arbetet bör inriktas mot tre målbilder: En enklare vardag för företag och privatpersoner, En öppnare och smartare förvaltning som stödjer innovation och delaktighet samt En effektivare offentlig verksamhet. Den övergripande e-förvaltnings- politiken redovisas även under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 ett internationellt perspektiv ligga i framkant i dessa avseenden. De elektroniska kommunikationerna ska vara hållbara, användbara och tillgodose framtidens behov. De främsta medlen för att uppnå detta ska vara att skapa förutsättningar för en effektiv konkurrens utan snedvridningar och begränsningar samt att främja internationell harmonisering. Staten ska ha ett ansvar på områden där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden. har beslutat följande mål för postsektorn (prop. 1997/98:127, bet. 1997/98:TU13, rskr. 1997/98:304). Det ska finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som innebär att alla kan ta emot brev och andra försändelser som väger högst . Det ska finnas möjlighet för alla att få sådana försändelser befordrade till rimliga priser. Dessutom ska enstaka försändelser befordras till enhetliga priser. Det ska finnas möjlighet att försäkra försändelser och få kvitto från mottagaren på att försändelsen har tagits emot. Enligt beslut med anledning av propositionen Statens ansvar för vissa betaltjänster är målet för politiken för de grundläggande betaltjänsterna att alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser (prop. 2006/07:55, bet. 2006/07:TU16, rskr. 2006/07:205). har beslutat följande mål för sektorn Resultatredovisningen följer den målstruktur som gäller för . 2002/03:110, 2002/03:TU6, 2002/03:228). Enskilda, företag och myndigheter ska få tillgång till effektiva och säkra elektroniska kommunikationer. De elektroniska kommunikationerna ska ge största möjliga utbyte när det gäller urvalet av överföringstjänster samt deras pris och kvalitet. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 har en fortsatt stark position vad gäller it-användning och bredband. toppar flera internationella listor där man jämför olika länders it-utveckling. Connectivity Scorecard () ligger på första plats. Detta beror på en väl utbyggd infrastruktur samt en spridd användning inom samtliga sektorer: konsumenter, företag och offentlig sektor. I Digital Economy Rankings, utförd av Intelligence Unit (), hamnar på första plats vad gäller itutvecklingen . De områden där presterar sämre i rankningen gäller områdena rättsliga villkor (16:e plats) och företagens förutsättningar (8:e plats). I Report 2010/2011 från Tabell 4.2 Indikatorer på måluppfyllelse () placeras i topp för andra året och bland de tio främsta för sjunde gången. Indexet visar att det finns ytterligare möjligheter till digital utveckling inom statlig förvaltning och till att förbättra för marknadens förutsättningar på området. Även övriga nordiska länder hamnar högt i dessa jämförelser. I EU:s Digital Agenda Scorecard beskrivs hur EU-länder utvecklas i relation till målen för flaggskeppsinitiativet En digital agenda för (KOM(2010) 245). Bland EU-länderna har den näst högsta andelen och frekvensen av internetanvändare, och den minsta andel som aldrig använt internet (). 2007 2008 2009 2010 Mål: It ska användas för att främja hållbar tillväxt med minst 10 anställda som använder datorer med 1-9 anställda som använder datorer med minst 10 anställda med tillgång till bredband med 1-9 anställda med tillgång till bredband med minst 10 anställda som har automatiserat informationsutbyte med andra företags eller