prop · GZ031d29 · 2011-09-20 00:00:00 — Eftersom förskollärarna har fått ett tydligare ansvar för det pedagogiska arbetet, har regeringen också vidtagit en rad åtgärder för att särskilt stärka denna yrkesgrupp. En ny förskollärarutbildning startar . Förskollärarexamen omfattar 210 högskolepoäng, och utbildningen är tydligt inriktad mot arbete i förskolan. Den blivande förskolläraren ska genom utbildningen få den kunskap och kompetens som krävs för att möta de yngsta barnens behov av utveckling, lärande och omsorg. För att locka fler studenter till förskollärarutbildningen har regeringen gett i uppdrag att göra en informationskampanj. En förskollärarlegitimation införs också för att höja yrkets status och garantera kvaliteten. Endast den som har förskollärarlegitimation ska få tillsvidareanställas som förskollärare. Att arbeta tillsammans i arbetslag med olika kompetenser har varit en framgångsfaktor i den svenska förskolan. Mixen av förskollärare, barnskötare och andra pedagoger i förskolan är av stor betydelse för barnens utveckling. För att förskolan ska leva upp till skollagens och läroplanens mål bedömer regeringen att förskolans personal behöver utveckla sin kompetens. Under 2009-2011 genomfördes en utbildningssatsning genom det så kallade förskolelyftet. Den satsningen följs nu upp med ytterligare satsning på kompetensutveckling för förskollärare och förskolechefer. Regeringen föreslår satsningar om totalt ca under 20122014 inom områdena uppföljning och utvärdering samt barn i behov av särskilt stöd. Genom en satsning på forskarskolor har det blivit möjligt för förskollärare att kunna forska med bibehållen lön. Syftet är att stärka forskningen på förskoleområdet och på så sätt utveckla kvaliteten i förskolan. Förskollärare som har avlagt minst licentiatexamen inom ett område som omfattas av förskolans uppdrag och som under tjänstgöring visat pedagogisk skicklighet kan utnämnas till lektor. Förskolans personal ingår i den fortbildningssatsning som genomförs med anledning av Statens skolverks förnyade uppdrag mot mobbning och annan kränkande behandling och i satsningen om att främja jämställdhet i skolväsendet. I de allra flesta fall erbjuder kommuner förskoleplats . finns dock kommuner som inte erbjuder 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Det innebär stora problem för de drabbade föräldrarna. Regeringen avser därför att se över vilka ytterligare åtgärder eller incitament som kan riktas mot kommunerna för att fler ska erbjuda förskoleplats . 3.1.3Valfrihet genom annan pedagogisk verksamhet Det är föräldrarna som känner sina barn bäst. Därför är det också föräldrarna som bäst avgör barnens behov och om de ska delta i förskolans verksamhet . Varje familj ska ha möjlighet att välja den verksamhetsform som passar just dem och deras barn. Det förutsätter att det finns en mångfald av olika verksamhetsformer att välja emellan. Alla verksamheter ska enligt skollagen präglas av hög kvalitet och erbjuda barnen såväl pedagogisk stimulans som trygghet och omsorg. Förutom förskola finns det annan pedagogisk verksamhet i form av pedagogisk omsorg, öppen förskola och omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. Dessa verksamheter är inte en del av skolväsendet men regleras i den nya skollagen. Lagen ställer kvalitetskrav på verksamheten när det gäller personalens utbildning eller erfarenhet, barngruppernas sammansättning och storlek och lokalernas ändamålsenlighet. Förskolans läroplan ska vara vägledande för pedagogisk omsorg och kan vara det även för öppen förskola. Den värdegrund och de normer och värden som anges i läroplanen ska genomsyra verksamheten i all annan pedagogisk verksamhet. Pedagogisk omsorg och öppna förskolor Nästan alla barn i går i förskolan, men det är viktigt att utveckla valfriheten för de familjer som vill ha en annan typ av verksamhetsform. Därför införde Alliansregeringen en barnomsorgspeng som ökar möjligheten att starta fristående verksamheter inom pedagogisk omsorg. Barnomsorgspengen ger utrymme för såväl familjedaghem och flerfamiljssystem som andra alternativa, pedagogiska, verksamheter i ännu oprövade former. Regeringen avser att göra en uppföljning av reformen. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Dagbarnvårdare kan i den öppna förskolan, under ledning av förskollärare, få stöd för den pedagogiska utvecklingen av sin egen verksamhet. Även andra former av pedagogisk omsorg bör kunna använda den öppna förskolan som resurs för erfarenhetsutbyte, social gemenskap och som stöd i utvecklingen av sin verksamhet. För föräldrar fungerar verksamheten som en viktig social träffpunkt, där barnen ges tillfälle att tillsammans med sin förälder delta i en gruppverksamhet som syftar till att ge pedagogisk stimulans. Omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds Enligt skollagen ska förskola och fritidshem erbjudas i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete, studier eller familjens situation i övrigt. tillhandahöll 118 kommuner verksamhet på obekväm arbetstid där ca 4 000 barn i åldern var inskrivna. Av de kommuner som inte anordnade verksamhet under obekväm arbetstid uppgav en majoritet, enligt en undersökning av , att orsaken var att det inte efterfrågades. De allra flesta som arbetar på obekväm arbetstid hittar lösningar för barnets omsorg på egen hand. För de föräldrar som inte har den möjligheten är det viktigt att kommunen tar sitt ansvar. Därför görs i den nya skollagen ett förtydligande om att kommunen ska sträva efter att erbjuda omsorg för barn då förskola eller fritidshem inte erbjuds. Det innebär att en kommun inte utan vidare kan avstå från att tillhandahålla sådan omsorg. Ambitionen måste vara att kunna tillhandahålla kommunalt finansierad omsorg även under så kallad obekväm arbetstid för barn till föräldrar som har behov av det. Om kommunen inte har någon efterfrågan, måste kommunen ändå planera för att tillhandahålla omsorg när situationen förändras. Det innebär ingen rättighet att i enskilda fall få omsorg under obekväm arbetstid, men föräldrar som har behov av omsorg utanför reguljär arbetstid ska få sitt behov prövat av kommunen. 3.2.1Lärarna en nyckel till kunskap För att bryta försämringen av svenska elevers kunskapsresultat är det nödvändigt att stärka lärarnas kompetens och status samt att erbjuda dem bättre stöd än . Lärarna ska ha huvudrollen i klassrummet och inte hänvisas till en handledande roll. Mycket pekar på att undervisningen och framåt har karaktäriserats av att eleverna i stor utsträckning arbetar på egen hand och utan aktivt lärarstöd. I kunskapsöversikt om vad som påverkar resultaten i svensk skola pekas den ökade andelen eget arbete ut som en anledning till att resultaten försämrats. I () forskningsöversikt om utbildningspolitik bedöms också ändrade arbetsformer till förmån för en mindre strukturerad undervisning vara en av de troligaste anledningarna till resultatförsämringen. Regeringen har därför i skolförordningen (2011:185) tydliggjort att eleverna har rätt till ett kontinuerligt och aktivt lärarstöd i en strukturerad undervisning. För att lärare ska kunna levandegöra kunskapsstoffet, hålla eleverna intresserade och ge dem rätt stöd krävs goda ämneskunskaper och kunskaper i didaktik. Regeringens fortbildningssatsning Lärarlyftet har gett lärare ökade möjligheter att bredda och fördjupa sina ämnesteoretiska och ämnesdidaktiska kunskaper. Som en fortsättning på den satsningen avser regeringen att genomföra det s.k. Lärarlyftet II. Nya regler kommer att gälla för satsningen som inriktas på behörighetsgivande kurser för fritidspedagoger och legitimerade lärare. Satsningen utökas med 2012, och beräknas utökas med 2013, 2014 och 2015. Totalt kommer regeringens satsning på kompetensutveckling för lärare, förskollärare, fritidspedagoger och rektorer att omfatta ca 2012, ca 2013 och 2014 och ca 2015. Antalet sökande till lärarutbildningen med höga betyg eller höga resultat på högskoleprovet har minskat . För att få riktigt bra kvalitet på undervisningen behöver fler högt kvalificerade studenter söka sig till lärarutbildningen och läraryrket. Regeringen har därför avsatt 2011 och 2012 till en informationskampanj för att locka nya studenter till lärar- och förskollärarutbildningarna. I avsnitt 3.6.4 Lärare i skola och förskola beskrivs fler åtgärder för att förbättra lärarnas och förskollärarnas kompetens. 3.2.2Legitimation för lärare och förskollärare infördes ett legitimationssystem för lärare och förskollärare. För att få anställas utan tidsbegränsning, ansvara för undervisningen och självständigt besluta om betyg ska det krävas legitimation. Legitimation utfärdas av för den som har en lärar- eller förskollärarexamen och som också har genomgått en introduktionsperiod med handledning. Elever och barn har rätt till en såväl god som trygg utbildning och detta säkerställs genom att legitimerade lärare och förskollärare ansvarar för undervisningen. Lärar- och förskolläraryrkena stärks genom att bli legitimationsyrken. Det ställs särskilda krav för att komma in i yrket och man måste också sköta sitt arbete inom sin profession på ett tillfredsställande sätt för att med säkerhet få behålla sin legitimation och kunna fortsätta det viktiga arbetet med att utbilda barn, ungdomar och vuxna. Kopplat till legitimationssystemet är också krav på att läraren måste vara behörig i alla de ämnen och årskurser där han eller hon undervisar. Inom legitimationssystemet ges möjlighet att få en statlig utnämning till lektor. För detta krävs minst en licentiatexamen och att läraren eller förskolläraren har visat pedagogisk skicklighet under . Genom regeringens satsning på forskarskolor ges fler lärare och förskollärare möjlighet att gå en forskarutbildning, se vidare avsnitt 3.6.4. 3.2.3 Utvecklingssteg för yrkesskickliga lärare Regeringen föreslår att en karriärutvecklingsreform genomförs inom läraryrket med utvecklingssteg för yrkesskickliga lärare inom 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 hela grund- och gymnasieskolan. Syftet är att premiera de bästa lärarna. Utvecklingsstegen med eventuella behörighetskrav ska beskrivas i skollagen. Beslut om vem som ska anställas liksom ansvarsområden och arbetsinnehåll samt anställningsvillkor ska bestämmas av huvudmannen, i sedvanlig ordning efter samråd med de fackliga organisationerna. En given utgångspunkt för denna reform är att lönesättningen för lärare är en fråga för parterna. Reformen innebär inte en övergång till statlig lönepolitik. För att genomföra reformen krävs samförstånd mellan staten och SKL. Reformen är inte ett steg mot ett förstatligande av skolan. Av finansieringsprincipen följer att en lagreglering som ökar kommunernas åtaganden ska finansieras av staten. För att täcka kostnaderna för reformen utgår ett statsbidrag om 2012, 2013, 2014 och 2015. Fristående skolor ska ersättas på likvärdiga villkor som kommunala skolor. avser att utse en utredare för att se över hur denna karriärutvecklingsreform ska utformas. En bra rektor utgör ett viktigt stöd för lärarna och är en viktig faktor för skolans resultat. Flera studier visar att rektorer inte är tillräckligt drivande i den pedagogiska utvecklingen på skolan. Regeringen införde därför 2010 en obligatorisk befattningsutbildning för rektorer. Därefter har regeringen genomfört en satsning om på en frivillig fortbildning i styrnings- och ledarskapsfrågor för de rektorer som har genomgått den obligatoriska utbildningen. Satsningen pågår till 2014. 3.2.5Ny skollag, och nya läroplaner med kursplaner m.m. har beslutat om en ny skollag för kunskap, valfrihet och trygghet som tillämpas på utbildning . Den nya lagen syftar bl.a. till att åstadkomma lika villkor för kommunala och fristående 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 verksamheter, tydligare regelverk kring uppföljning och tillsyn samt att stärka rättigheterna för elever i behov av särskilt stöd. Genom den nya skollagen stärks skolans kunskapsuppdrag. Nya, tydligare läroplaner för de obligatoriska skolformerna har införts. Läroplanerna innehåller skolans värdegrund och uppdrag, övergripande mål och riktlinjer för utbildningen samt kurs- och ämnesplaner för respektive skolform. En ny läroplan för gymnasieskolan bereds i . Mänskliga rättigheter, demokrati och barnets rättigheter i synnerhet har fått en ökad synlighet i de nya styrdokument som och regeringen har ställt sig bakom. Det är viktigt att huvudmännen lever upp till kravet att ge alla elever den garanterade undervisningstiden. Regeringen avser därför låta undersöka hur mycket undervisningstid eleverna i realiteten får samt överväga hur man kan utvärdera och analysera hur den garanterade undervisningstiden används. För att den enskilde lättare ska kunna jämföra olika skolor med varandra och göra välgrundade val av skola avser regeringen att ge i uppdrag att vidareutveckla presentationen av befintlig information för föräldrar, elever och huvudmän och göra den mer användarvänlig. En rad faktorer har påverkat skolans resultat. Regeringen avser att tillsätta en utredning som ska analysera kommunaliseringens effekter för elevernas resultat, läraryrkets status och likvärdigheten i skolväsendet. En ny betygsskala med fler steg för mer rättvisande betyg infördes för den obligatoriska skolan och gymnasieskolan. För den gymnasiala vuxenutbildningen börjar den nya betygsskalan att gälla först . Kunskapskrav finns för godtagbara kunskaper i årskurs 3 och 6 i och motsvarande skolformer. För årskurs 9 och för samtliga kurser i gymnasieskolan finns unika kunskapskrav för betygsstegen A, C och E. Kunskapskraven för betyget D innebär att kraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda. Kunskapskraven för betyget B innebär att även kraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda. Betyg införs från årskurs 6 i och motsvarande skolformer . Därmed ges inte bara elever besked om hur de ligger till inför slutbetyget, utan rektorer och huvudmän ges även tidig och tydlig information om vilka elever och skolor som behöver extra stödinsatser. överlämnades betänkandet Riktiga betyg är bättre än höga betyg Förslag till omprövning av betyg (SOU 2010:96) till . I betänkandet föreslås hur en rätt kan införas för elever att få sina betyg omprövade. Förslaget har remissbehandlats och bereds nu inom . 3.2.7Fler nationella ämnes- och kursprov Resultatet på en elevs nationella prov utgör information till elever, lärare och föräldrar om hur eleven ligger till i förhållande till de nationella målen och är ett viktigt underlag för läraren för att kunna avgöra om en elev behöver mer stöd och hjälp. De nationella ämnesproven utgör även ett viktigt stöd för en likvärdig och rättvis betygssättning. Redan under den förra mandatperioden utökade därför regeringen antalet obligatoriska nationella prov. ges nationella ämnesprov för del i svenska (i årskurs tre, sex och nio), matematik (i årskurs tre, sex och nio), engelska (i årskurs sex och nio) och i naturorienterande ämnen (NO-ämnen) i årskurs nio. Regeringen fattade beslut om att ytterligare nationella prov ska införas. /14 införs prov i NO-ämnen även i årskurs sex samt prov i de samhällsorienterande ämnena i årskurs sex och nio. Obligatoriska utprövningar av de nya proven genomförs /13. För att nationella prov ska kunna bidra till en likvärdig och rättvis betygsättning krävs det att de genomförs på ett rättssäkert sätt och att bedömningen är objektiv. Därför har regeringen genom uppdrag till Skolinspektionen tagit initiativ till central rättning av ett slumpvis urval prov. Därtill avser regeringen att ge i uppdrag att kvalitetssäkra de nationella proven. För detta ändamål beräknar regeringen att avsätts . Såväl nationella som internationella undersökningar visar att svenska elevers resultat i matematik successivt har försämrats sedan 1990- talet. Matematik är det ämne i vilket det varit vanligt att eleverna arbetar mycket med läroboken på egen hand. Av den internationella kunskapsmätningen TIMSS 2007 framgår att i ägnades så mycket som av tiden på matematiklektionerna i årskurs 4 åt att arbeta självständigt med uppgifter utan lärares ledning. Motsvarande andel för årskurs 8 var den högsta andelen av samtliga deltagande länder. Skolinspektionen konstaterar i en granskning av matematikundervisningen i gymnasieskolan att den har liknande brister. Granskningen visar att det finns behov av att lärarna erbjuder eleverna en mer omfattande och bättre utvecklad undervisning. Att eleverna får handledning och återkoppling av läraren är centralt för deras kunskapsutveckling. En mål- och resultatstyrd skola ställer krav på hög lärarkompetens, såväl ämneskunnande som didaktisk kunskap, så att läraren kan ge alla elever det stöd och de utmaningar som behövs för att uppnå målen och utvecklas så långt möjligt. Staten har ett ansvar för att tillhandahålla lärarutbildning som ger adekvat kompetens för läraryrket. Genom Lärarlyftet har såväl ämnesfördjupning som ämnesdidaktiska utbildningar underlättat för lärare att få tillgång till kvalificerad och relevant fortbildning Regeringen avser, mot bakgrund av behoven av förstärkt lärarkompetens i matematik, att genomföra en särskild fortbildningssatsning för lärare som undervisar i matematik i grundskola, gymnasieskola och vuxenutbildning. Den föreslagna satsningen ska ha fokus på ämnesdidaktik och ge lärare stöd, inspiration och större möjligheter att utveckla elevers kunnande och förmågor i linje med nya läro-, ämnes- och kursplaner. I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 16) aviserade regeringen att satsningen på matematik, naturvetenskap och teknik (MNT) skulle förlängas och att skulle avsättas . Regeringen avser nu att förlänga satsningen 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ytterligare till 2015 och beräknar att avsätts. Från utökas undervisningstiden i matematik i . För denna satsning beräknas avsättas 2013 och . Syftet med satsningen är att eleverna ska ges mer tid till basämnet matematik i . Som Teknikdelegationen (U 2008:7) har uppmärksammat är goda kunskaper i naturvetenskap och teknik av vitalt intresse för att i globaliseringens tid ska kunna konkurrera med kunskap och kompetens. (Mer om Teknikdelegationen finns att läsa under rubriken för matematik, naturvetenskap och teknik i avsnitt 3.6.5) Dessvärre visar flera internationella jämförelser att har tappat sin tidigare topposition när det gäller skolelevers kunskaper i naturvetenskap. Svenska elever har ett grundläggande intresse för naturvetenskap och teknik, men undervisningen förmår inte alltid att tillvarata detta intresse. För att underhålla detta intresse hos såväl flickor som pojkar är det viktigt med insatser riktade mot de tidiga skolåren. Inom ramen för den särskilda satsningen på matematik, naturvetenskap och teknik (MNT) som pågått har genomfört en rad insatser för att stödja och utveckla undervisningen i naturvetenskap och teknik i tidiga åldrar. I den nya lärarutbildningen blir alla lärare för de yngre barnen behöriga att undervisa i matematik, naturorienterande ämnen och teknik. Detta är dock inte tillräckligt utan ytterligare insatser behövs, inom ramen för de redan avsatta medlen. Regeringen är vidare mån om att fler unga ska välja en framtid inom naturvetenskap och teknik. Därför är det viktigt att undervisningen inom områdena är intresseväckande och av hög kvalitet och att de upplever att deras kunskaper och färdigheter inom dessa områden har hög arbetslivs- och samhällslivsrelevans. Regeringen avser därför att, i samverkan med representanter för näringslivet, ta initiativ till en satsning där ungdomar ges möjlighet till praktik i tekniksektorn i syfte att öka deras intresse för en högskoleutbildning och i förlängningen även en 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 karriär inom området. Satsningens inriktning bör utformas i nära dialog med berörda aktörer. Regeringen beräknar att avsätts att avsätts 2014 och 2015. står inför en skarp global konkurrens om jobb och investering. behöver därför ett bättre företagsklimat, fler företagare och större utrymme för entreprenörer. Entreprenörskap handlar inte bara om att starta företag, utan också om att tänka nytt, se möjligheter och lösa problem. Nyfikenheten och kreativiteten är egenskaper som alla människor har nytta av och som eleverna behöver för att klara sitt skolarbete. Regeringens satsning på entreprenörskap inom utbildningsområdet fortsätter och får en viktig roll i samband med att den reformerade gymnasieskolan startar och i vuxenutbildningen . Entreprenörskap är ett övergripande tema som betonas i läroplaner, examensmål och i ämnes- och kursplaner för grundskola, gymnasieskola och vuxenutbildning. Regeringen avser att fortsätta stimulera entreprenörskap inom utbildningsområdet med till organisationer och huvudmän som arbetar med entreprenörskap inom skolväsendet. Dessutom kommer regeringen att stötta organisationen verksamhet med extra under 20132015 utöver de som redan går till organisationen , för att möjliggöra en riksomfattande insats som ska genomföras i samarbete med organisationen . De fristående skolorna utgör ett växande inslag i svenskt skolväsende. Det är mycket värdefullt att elever och föräldrar kan välja anordnare av utbildning. Fristående aktörer bidrar till att kvaliteten i verksamheterna inom skolväsendet utvecklas positivt. De fristående skolorna är en naturlig del av skolväsendet och i och med den nya skollagen som tillämpas finns ett modernt regelverk för såväl fristående som kommunala skolor utifrån principen lika villkor. Den nya skollagen ger Skolinspektionen utökade befogenheter att vidta åtgärder mot skolor som inte lever upp till de uppställda villkoren för att bedriva skolverksamhet, oavsett om det är en eller enskild huvudman. En parlamentariskt sammansatt kommitté (U 2011:04) ska pröva om det finns behov av att se över villkoren utifrån framför allt två aspekter. För det första ska kommittén utreda om det, i fall då Skolinspektionen riktar allvarlig kritik mot en fristående skola för bristande kvalitet i undervisningen och det finns belägg för att ekonomiska uttag ur verksamheten väsentligen har bidragit till bristerna, finns behov av att Skolinspektionen tar hänsyn till detta. För det andra ska kommittén överväga om Skolinspektionen ska ges en utökad möjlighet att granska huruvida förutsättningarna för godkännande som huvudman även fortsättningsvis är uppfyllda i det fall en fysisk eller juridisk person får ett väsentligt inflytande i en fristående skola som inspektionen godkänt. Uppdraget ska redovisas . Antalet ansökningar om att starta fristående skola fortsätter att öka. ansökningsomgång inkom 767 ansökningar, vilket innebär en femtioprocentig ökning jämfört med . I många fall blir bedömningen som Skolinspektionen gör i sin tillståndsprövning allt mer komplicerad. Anledningen till det är i stor utsträckning att antalet skolor ökar medan elevantalet sjunker, vilket påverkar bedömningen av skolans långsiktiga stabilitet och följder för skolväsendet i lägeskommunen och kringliggande kommuner. Regeringen bedömer att Skolinspektionen behöver förstärkta resurser för att även fortsättningsvis kunna genomföra en kvalificerad tillståndsprövning och fatta beslut inom den förordningsreglerade tiden () och föreslår att myndigheten tillförs ytterligare för sin tillståndsprövning. 3.2.12 Jämställdhet i skolväsendet Jämställdhet i skolan handlar om att varje flicka eller pojke ska få möjlighet att utveckla sina förmågor och intressen, utan att hindras av könsstereotypa föreställningar. I en jämställd skola är studie- och yrkesvalen individuella och inte könsbundna. Framgångsrika skolor har höga förväntningar på sina elever och arbetar utifrån att undervisningens kvalitet är avgörande för resultaten inte elevernas kön eller etniska bakgrund. Av slutbetänkandet från DEJA, Delegationen för jämställdhet i skolan (SOU 2010:99), framgår att det finns betydande skillnader i prestationer, upplevelser och preferenser mellan flickor och pojkar som grupp. Flickor presterar bättre än pojkar och har högre betyg i samtliga ämnen utom i idrott och hälsa.