prop · GZ031d30 · 2011-09-20 00:00:00 — För hela folkbildningsverksamheten anvisade , en ökning med Av underlag från framgår att deltagarna i såväl folkhögskolesom studieförbundsverksamhet i allt väsentligt är nöjda med sin kurs, cirkel eller arrangemang. Deltagandet har exempelvis lett till nya kunskaper och insikter, ett större samhällsengagemang och ett ökat kulturintresse. genomförde också en undersökning riktad mot folkhögskolans deltagare. Resultaten har redovisats och visar att de flesta deltagarna är nöjda med folkhögskolan och sina studier samt att de kan påverka studiernas innehåll och upplägg. har fortsatt sitt arbete med att utveckla och förankra det systematiska kvalitetsarbetet hos folkhögskolor och studieförbund. har analyserat och redovisat genomförda insatser i rapporten redovisning av folkbildningens kvalitetsarbete 2010. har på regeringens uppdrag redovisat hur det partsgemensamma forumet för dialog och samråd mellan regeringen och det civila samhällets organisationer genomförts. I forumet ingick representanter från sju organisationer från olika områden inom det civila samhället samt Kommuner och Landsting. utarbetade även en rapport utifrån det civila samhällets organisationers perspektiv. arrangerade också en konferens under namnet Forum Civila samhället. Syftet med konferensen var att diskutera generella frågor om och villkor för det civila samhället. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen beslutade att anslå ytterligare till för jämställdhetsinsatser inom folkbildningen med särskild inriktning mot kvinnors entreprenörskap, varav för insatser riktade till kvinnor från de nationella minoriteterna. Satsningen påbörjades och slutredovisades . Totalt har förbrukats . Projekten har på flera sätt bidragit till att nå folkbildningens syften genom att göra det möjligt för kvinnor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen. Här igenom utvecklas demokratin. bedömer att satsningen har omfattat 370 personer. Enligt har satsningen vidare lett till nystartade företag, anställningar och fortsatta studier liksom till ökat självförtroende och ett minskat utanförskap hos deltagarna. Förstärkta folkbildningsinsatser avseende EU har även fått i uppdrag att inom ramen för en treårig satsning genomföra förstärkta folkbildningsinsatser avseende EU. Satsningen påbörjades och kommer att avslutas vid utgången av 2011. ska inkomma med en rapport som sammanfattar resultaten från den treåriga satsningen. har ett antal teman varit vägledande för arbetets inriktning. har disponerat för uppdragets genomförande. fördelade av statsbidraget till folkhögskolorna. De korta kurserna samlade knappt 57 000 deltagare. Betydligt fler kvinnor än män deltog i de korta kurserna. Antalet deltagare totalt sett har sjunkit markant . På de långa kurserna uppgick deltagarantalet 2010 i genomsnitt till 28 200 per termin, ca 475 färre än föregående år. I genomsnitt deltog 12 190 personer per termin i allmän kurs . Det är en minskning med 360 deltagare jämfört med . Knappt 2 400 deltagare avslutade sina studier med intyg om grundläggande behörighet för högskolestudier . Bland de särskilda kurserna var det estetiska området och information och media dominerande av antalet deltagarveckor 2010. Störst deltagarantal för ett enskilt ämne hade kurserna i musik med 2 070 deltagare . Av deltagarna i allmän kurs var under . Av deltagarna i särskild kurs var . Folkhögskolorna arrangerade sammantaget närmare 2 800 kulturprogram . Det totala antalet deltagare var 230 000, av vilka var män och kvinnor. kunde arbetslösa ungdomar som saknade slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan som deltog i jobbgarantin för unga, via Arbetsförmedlingen, få möjlighet att ta del av en kortare, studiemotiverande utbildning i folkhögskolornas regi. vidgades satsningen till att omfatta även övriga arbetslösa ungdomar mellan som är inskrivna på Arbetsförmedlingen och som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan. Deltagarna erbjuds en lång utbildning med kurser av orienterade, repeterande och motivationshöjande karaktär. Syftet med utbildningen är att underlätta för den enskilde att påbörja eller återgå till utbildning inom det offentliga utbildningsväsendet. Det är ännu för tidigt att utvärdera resultatet av folkhögskolesatsningen. Totalt fördelade till studieförbunden . Kulturens Bildningsverksamhet blev ett statsbidragsberättigat studieförbund och fick i Vissa personer deltar i mer än en studiecirkel , varför antalet enskilda personer var drygt 701 000. Studieförbundens cirkelverksamhet räknad i antal genomförda studiecirklar minskade och antalet deltagare sjönk . Närmare 315 000 kulturprogram genomfördes med mer än 16,5 miljoner deltagare. Antalet arrangemang i form av annan folkbildningsverksamhet, bl.a. avseende att utveckla ny verksamhet, nå nya målgrupper eller låta deltagare prova på en viss verksamhet minskade och antalet studietimmar . Det estetiska ämnesområdet konst, musik och media fortsatte att dominera av den totala studiecirkelverksamheten räknad i antal studietimmar. Humaniora, språk och historia stod för av studietimmarna och samhälls- och beteendevetenskap för . Tabell 17.1 Fördelning av statsbidrag till de tio studieförbunden 20082010 (tkr) Invandrare och personer med funktionsnedsättning är särskilt uppmärk sammade i studieförbundens verksamhet. Andelen deltagare med utländsk bakgrund utgjorde av deltagarna, medan personer med funktions nedsättning svarade för . Av det totala antalet studiecirkeldeltagare var medan var . Antalet deltagare var överrepresenterade i förhållande till 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 befolkningen som helhet medan det omvända gällde åringar. Utbildning till tolk för döva, dövblinda och hörselskadade Utbildning till tolk för döva, dövblinda och hörselskadade bedrivs inom folkhögskolan med särskilt statligt stöd. Antalet årsstudieplatser ökade från 337 till 340. Totalt slutförde 51 tolkar för döva, dövblinda och hörselskadade sin utbildning jämfört med 44 . Trots omfattande rekryterings insatser minskade antalet sökande. Några kurser har blivit inställda på grund av för få sökande och anslaget har därför inte använts fullt ut. vid har fördelat ett särskilt statsbidrag för dessa tolkutbildningar. disponerades för verksamheten och förbrukades. Verksamheten syftar till att utbilda tolkar i Utbildningarna vid folkhögskolor bedrivs som ettåriga sammanhållna grundutbildningar på halvtid eller som tvååriga distansutbildningar på kvartsfart. Antalet sökande har vida överstigit antalet platser. har 97 personer avslutat grundutbildningen med godkänt resultat inom totalt 19 språk. har 422 personer fått utbildningsbevis från sammanhållen grundutbildning inom 32 språk. Utöver grundkursen har olika kompletteringsrespektive fördjupningskurser genomförts, bl.a. i tolkning för och med barn. auktorisation eller i rättstolkningskurser inför provet för speciell kompetens som rättstolk. vid fördelar statsbidrag för utbildningarna. anvisades för verksamheten . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Folkhögskolor och studieförbund har en given plats i det livslånga lärandet. Verksamheten, som uppvisar en betydande bredd vad gäller innehåll och upplägg, har också stor geografisk spridning. Aktörerna når i stort sett alla segment av befolkningen. Genom folkbildningen bereds människor goda möjligheter till personlig utveckling, en meningsfull fritid och ett ökat engagemang för att delta i samhällsutvecklingen och kulturlivet. Här igenom lämnas viktiga bidrag till en höjd utbildnings- och bildningsnivå och till ansträngningarna att förbättra folkhälsan. Till folkbildningens mest angelägna uppgifter framgent hör att på alla nivåer fortsätta det systematiska uppföljnings- och utvärderingsarbetet. konstaterar att folkbildningens verksamhet i allt väsentligt håller hög kvalitet. Folkbildningens aktörer når viktiga målgrupper och upprätthåller en god geografisk täckning. bedriver folkhögskolor och studieförbund ett systematiskt kvalitetsarbete som har initierats av . Det utvärderingsarbete som bedriver på central nivå fokuserar bl.a. på att analysera folkbildningens samhällseffekter. Sammantaget leder insatserna inom folkbildningen avseende utarbetandet och förankrandet av gemensamma ramar för kvalitetsarbetet till bättre möjligheter att bedöma enskilda verksamheter liksom till att göra jämförelser mellan dem. I syfte att möjliggöra att tolk- och teckenspråklärarutbildningen kan genomföras som högskoleutbildning föreslog regeringen ekonomiska vårproposition (prop. 2010/11:100) att de ändamål och verksamheter som finansierats från anslaget 14:2 Bidrag till tolkutbildning och teckenspråklärarutbildning under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid skulle flyttas till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Folkhögskolor bör dock även fortsättningsvis kunna anordna utbildningar av tolkar med stöd av anslaget. Kontakttolkutbildningen har utvecklats till en sammanhållen grundutbildning som omfattar två terminer. Genom att förkunskapskrav och nationella prov har införts har kvaliteten på utbildningen ökat. Söktrycket till utbildningarna har varit mycket stort . Utredningen om utvärdering av den nya instans- och processordningen i utlännings- och medborgarskapsärenden, Utvärderingsutred ningen, har i sitt slutbetänkande Den nya migrationsprocessen (SOU 2009:56) konstaterat att det fortfarande finns ett stort behov av fler kvalificerade tolkar. Statsbidrag bör därför fortsatt ges för särskilda utbildningssatsningar på preparandkurser inför auktorisation och för kurser i rättstolkning för auktoriserade tolkar. Folkbildningens särart genom hela utbildningshistoria är tydlig. Dess unika förmåga att anpassa sig till de rådande samhällsförändringarna har bidragit till att den stärkt sin ställning som en viktig samarbetspartner för regeringen i arbetet med att höja kunskapsnivån i samhället. Regeringen anser att folkbildningens egeninitierade utvecklings- och kvalitetsarbete stärker förtroendet för folkbildningen och bidrar till att fler människor söker sig till det utbud som folkhögskolor och studieförbund erbjuder. Folkbildningens roll i det civila samhällets arbete mot utanförskap och för demokrati och delaktighet är central. Att bryta människors utanförskap är en viktig förutsättning för ett framgångsrikt och folkhögskolorna och studieförbunden har en mycket viktig roll i detta arbete, inte minst när det gäller att skaffa sig grundläggande behörighet till högskolestudier. Folkhögskolornas pedagogik och metodik är anledningen till att regeringen planerar en satsning på att erbjuda arbetslösa ungdomar särskilda studiemotiverande kurser vid folkhögskolorna. Regeringen anser att syftena med statsbidraget och de prioriterade verksamhetsområdena inom folkbildningen ska spegla såväl samhällets nuvarande som framtida utmaningar. har fått i uppdrag av regeringen att se över de verksamhetsområden som utgör motiv för statens stöd. Uppdraget ska redovisas . En skrivelse ska överlämnats till med anledning av gransknings rapport stöd till studieförbunden (RiR 2011:12). Regeringen avser att initiera en särskild utvärdering av folkbildningen för att främst analysera i vilken grad syftena med statsbidraget uppnåtts, t.ex. inom verksamhetsområdena. Regeringen ser folkbildningens bidrag i arbetet med översynen som oerhört värdefullt och med bl.a. som grund avser regeringen att inom mandatperioden fullfölja en förordningsöversyn av förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen. Regeringen kommer vidare att se över folkhögskollärarutbildningen. Syftet är bl.a. att klargöra hur man på bästa sätt kan säkerställa en hög kvalitet på utbildningen och möta folkhögskolornas, studieförbundens och deltagarnas behov. Med anledning av regeringens förslag och bedömningar i propositionen En akademi i tiden ökad frihet för universitet och högskolor (prop. 2009/10:149, bet. 2009/10:UbU23, rskr. 2009/10:337), vilka bl.a. innebar att lärosätena själva ska få bestämma sin interna organisation, avser regeringen att upphäva förordningen (1993:920) om . Som en följd av detta bedömer regeringen att Myndigheten för bör ta över ansvaret för att fördela statsbidraget för olika tolkutbildningar och teckenspråklärarutbildning samt att utöva tillsyn. I syfte att bl.a. öka teckenspråk tolkutbildningens forskningsanknytning anser regeringen att högskolan bör få ta del av medlen för anordnande av teckenspråktolkutbildning (se under utgiftsområde 16, avsnitt 7 Universitet och högskolor). Folkhögskolor bör dock även fortsättningsvis kunna anordna utbildning till tolkar med stöd av anslaget. Statskontoret har fått i uppdrag att bl.a. analysera hur utbudet av kontakttolkar kan öka så att de bättre motsvarar efterfrågan. Detta kan ske t.ex. genom att andra utbildningsanordnare ges möjlighet att anordna tolkutbildning med särskilt statsbidrag. Befintliga medel på det förutvarande anslaget 14:2 Bidrag till tolkutbildning och teckenspråk lärarutbildning överförs till det inom utgiftsområde 16 uppförda anslaget 2:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Regeringen avser att fördela dessa medel för tolkutbildningar. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 17.5.1 14:1 Bidrag till folkbildningen 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 3 308 521 tkr prisnivå. 3Motsvarar 3 303 943 tkr prisnivå. 4Motsvarar 3 303 943 tkr prisnivå. Anslaget används för statsbidrag till folkbild ningen. Anslaget används vidare för Folkbild ningsrådets förvaltningskostnader och utgifter för Folkbildningsnätet. Anslaget används även för bidrag till i . Tabell 17.3 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 14:1 Bidrag till folkbildningen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas (2014) även till en följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojektet kommer att genomföras i statsförvaltningen. Regeringen har i avsnitt 17.2 redogjort för resultatet av verksamheten. förvaltningskostnader uppgick till , varav användes till Folkbildnings 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Förvaltningskostnaderna hade ökat med 3 315 000 jämfört med och kostnaderna för Folkbildningsnätet hade ökat med . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att för anvisar ett ramanslag om . För beräknas anslaget till , för till och för till . 17.5.214:2 Bidrag till kontakttolkutbildning 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 16 795 tkr prisnivå. 3Motsvarar 16 773 tkr prisnivå. 4Motsvarar 16 773 tkr prisnivå. Anslagets ändamål är att finansiera utgifter för statsbidrag till kontakttolkutbildning och administrativa utgifter för denna verksamhet. Vidare får medlen användas i begränsad omfattning för utvecklingsinsatser. Tabell 17.5 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 14:2 Bidrag till kontakttolkutbildning Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. Anslaget minskas () även till en följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojektet kommer att genomföras i statsförvaltningen. Regeringen har i avsnitt 17.2. redogjort för resultatet av verksamheten. Kontakttolkutbildningens kvalitet har ökat och antalet sökande har varit högt . Vidare finns det i samhället ett stort behov av fler kvalificerade tolkar. Genom beslut avseende regeringens vårändringsbudget (prop. 2010/11:99), bet. 2010/11:FiU21, rskr. 2010/11:321) ökades det dåvarande anslaget 14:3 Bidrag till kontakttolkutbildning med . Bidrag till tolkutbildning och teckenspråk lärarutbildning minskades med motsvarande belopp. Skälet till denna förstärkning var att det finns ett behov av att utbilda fler tolkar. Regeringen föreslår därför att anslaget 14:2 Bidrag till kontakttolkutbildning förstärks med . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag om för . beräknas anslaget till , till och till . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 18 Tillsyn av spelmarknaden Området omfattar frågor om tillsyn och reglering av spelmarknaden. Lotteriinspektionen är förvaltningsmyndighet på spel- och lotteriområdet. Myndighetens uppgifter innefattar bl.a. tillståndsgivning och typgodkännande samt tillsyn och kontroll av spelmarknaden. Resultatredovisningen görs i förhållande till det mål för spelpolitiken som beslutat om (prop. 2002/03:93, bet. 2002/03:KrU8, rskr. 2002/03:212). Målet är en sund och säker spelmarknad där sociala skyddsintressen och efterfrågan på spel tillgodoses under kontrollerade former. Överskottet från spel bör värnas och alltjämt vara förbehållet det allmänna eller allmännyttiga ändamål, dvs. föreningslivet, hästsporten och staten. beräknas den reglerade svenska spelmarknaden ha omsatt brutto. Detta är en ökning med , , jämfört med året innan. tabell 18.1 redovisas spelmarknadens bruttoomsättning uppdelat på olika spelanordnare. Tabell 18.1 Spelmarknadens bruttoomsättning Källa: Lotteriinspektionen. Under 20062010 har bruttoomsättningen ökat . I denna beräkning ingår bruttoomsättningen för samtliga spelformer med undantag för AB Svenska Spels () internetpoker och Casino Cosmopols verksamhet. För internetpoker redovisas den s.k. pokerraken, dvs. den avgift bolaget tar ut av spelarna, och för Casino Cosmopol redovisas nettoomsättningen, dvs. omsättningen efter utbetalda vinster. En uppskattning av bruttoomsättningen är i sistnämnda fall svår att göra då olika spelformer inom kasinot har olika vinståterbetalningsprocent. Sammanfattningsvis är bruttoomsättningen på den reglerade svenska spelmarknaden således betydligt högre än vad som redovisats ovan. Omsättningen efter utbetalda vinster var sammanlagt . I genomsnitt använder svenska folket av sin disponibla inkomst till spel, räknat på omsättningen före utbetalda vinster. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Om i stället omsättningen efter utbetalda vinster används blir andelen i genomsnitt drygt en procent av inkomsten. I tabell 18.2 redovisas olika spelanordnares marknadsandelar. Tabell 18.2 Marknadsandelar av bruttoomsättningen Källa: Lotteriinspektionen. har, jämfört med , minskat bruttoomsättningen och bolagets marknadsandel uppgick till . Omsättningen, exklusive Casino Cosmopol, uppgick till ca . I detta belopp ingår den s.k. pokerraken om . Totalt sett är pokerraken avsevärt mindre än föregående år. Nettoomsättningen för Casino Cosmopol uppgick efter utbetalda vinster till ca 1,2 miljarder. Pokerns utveckling har stannat av, även om poker och bingo på nätet är populärt. Svenska Spels omsättning av spel via internet, inklusive pokerraken, uppgick till ca eller av bolagets totala omsättning. AB Trav och Galopps (ATG) bruttoomsättning ökade 2010 och uppgick till ca , att jämföra med ca föregående år. Detta motsvarar en marknadsandel om . Spelformen V75 är fortfarande bolagets största produkt med en bruttoomsättning på . Försäljningen via internet ökar, medan det traditionella banspelandet minskar. har ATG betalat i lotteriskatt. När vinster och lotteriskatt betalats samt driftkostnaden täckts går överskottet från bolagets verksamhet tillbaka till hästnäringen. tilldelades hästsporten ca . Vidare erhöll Hästnäringens nationella stiftelse . Folkrörelsernas spel och lotterier utgör av spelmarknaden. Lotterier via internet fortsatte att öka. Postkodlotteriet och Miljonlotteriet ökar mest. De privata företag som bedriver restaurangkasinospel förefaller ha fortsatt att minska sin omsättning och har uppskattningsvis av spelmarknaden. I tabell 18.3 redovisas de tolv spelformerna med störst omsättning 2010. Tabell 18.3 De omsättningsmässigt största spelformerna Källa: Lotteriinspektionen. Av spelmarknadens aktörer med tillstånd har , , Folkspel samt Miljonlotteriet erbjudit spel över internet. Den sammanlagda försäljningen över internet uppskattas uppgå till , vilket motsvarar av den totala bruttoomsättningen på den reglerade svenska spelmarknaden. Utöver den reglerade marknaden förekommer spel på utländska webbplatser. Marknadsandelen för bolag utan tillstånd i är av den totala kända spelmarknaden enligt , som baserar sina uppgifter på omfattande undersökningar av spelvanor och omvärldsanalys. De oreglerade aktörerna tar framför allt marknadsandelar på området kasino på internet, men även från . Allt fler länder i inför nya lagar på spelområdet. Syftet är bl.a. att återta initiativet på den egna spelmarknaden. Flera länder inom EU har infört blockeringar av IP-adresser och betalningar till spelbolag för att försöka stänga ute aktörer som saknar tillstånd. De senaste domarna från har bekräftat att medlemsstaterna har ett betydande utrymme att själva reglera spelpolitiken inom ramen för för- har tagit ställning till två förhandsavgöranden som begärt om den svenska spelregleringens förenlighet med friheten att tillhandahålla tjänster enligt artikel 49 i EG-fördraget (numera artikel 56 i EUF- fördraget). konstaterar i sina avgöranden att den svenska lotterilagens begränsning, som utestänger kommersiella och privata arrangörer från den svenska spelmarknaden, inte strider mot artikel 49 i EG-fördraget. Detta innebär att det är förenligt med unionsrätten att begränsa anordnandet av hasardspel och att förbehålla anordnandet av sådana spel till offentliga organ eller allmännyttiga organisationer. motiverar sin ståndpunkt med att kulturella, moraliska och religiösa överväganden kan motivera inskränkningar av friheten att tillhandahålla tjänster för arrangörer av hasardspel. Själva främjandeförbudet svarar mot målet att upprätthålla en hög skyddsnivå genom att hålla ute aktörer som saknar tillstånd på den svenska marknaden och kan anses nödvändigt för att uppnå detta mål. konstaterade dock i en dom att det svenska främjandeförbudet i dess nuvarande utformning strider mot unionsrättens likabehandlingsprincip eftersom straffbestämmelserna i den svenska regleringen gör skillnad mellan spel utan tillstånd som anordnas och främjas inom respektive utanför . har i betänkandet En framtida spelreglering (SOU 2008:124) föreslagit en annan utformning av främjandeförbudet. Detta förslag bereds inom . har meddelat prövningstillstånd i två ännu ej avgjorda mål som berör frågan om svensk lag är tillämplig för de spelautomater som styrs och är uppkopplade mot en server utanför . Skulle det visa sig att den här typen av automater inte omfattas av det svenska regelverket finns det risk för att förekomsten av dessa automater kommer att öka. Motverkande av spelberoende är en fortsatt viktig fråga. De svenska aktörernas förebyggande arbete med spelansvarsprogram, utbildning av personal och seminarier om spelens effekter har fortsatt . är ett av de första spelbolagen i som uppfyllt branschorganisationen krav för spelansvar. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 18.3.2 Tillsynen av spelmarknaden Syftet med all kontroll- och tillsynsverksamhet på området är att spelmarknaden ska vara sund och säker. Lotteriinspektionens uppgift är att se till att anordnaren bedriver sin spelverksamhet på ett korrekt sätt i enlighet med villkoren i det tillstånd eller den koncession som Lotteriinspektionen eller regeringen lämnat.