prop · GY03101 · 2011-04-14 00:00:00 — Om saldot är negativt föreligger ett budgetunderskott och därmed ett lånebehov, vilket ökar statsskulden. Ett positivt saldo, vilket är detsamma som ett budgetöverskott, innebär en amortering av statsskulden. Förutom av statens budgetsaldo påverkas statsskulden av orealiserade valutakursförändringar, tillfälliga placeringar samt direkta nedskrivningar vid inleverans av statsobligationer. Statens behov av att låna pengar . Summan av alla kassaflöden till och från staten kallas nettolånebehov. Nettolånebehovet överensstämmer med statens budgetsaldo (med omvänt tecken). Detta åstadkoms genom att en kassamässig korrigeringspost och nettoutlåning ingår i statens budget. Se kassamässig korrigering. Staten måste även låna för att betala tillbaka lån som löper ut. Summan av nettolånebehovet och förfallande lån kallas bruttolånebehov. Se vidare statens budgetsaldo. Statsskulden (exklusive orealiserade valutakursförändringar) och statens övriga upplåning. Värdeförändringar hänförbara till statsskulden omfattas med andra ord inte av detta begrepp. Ett negativt saldo innebär att staten har gjort en nettoamortering. Saldoraden i finansieringsanalysen i årsredovisningen för staten visar förändringen av statens nettoupplåning . Se även finansieringsanalys. Myndigheter under regeringen med affärsdrivande verksamhet och större ekonomisk rörelsefrihet än vanliga statliga myndigheter. fanns fyra affärsverk: , , samt (begränsad verksamhet sedan huvud- delen av SJ övergått i bolagsform). I årsredovisningen för staten avses med statliga bolag de företag där statens ägande uppgår till i respektive bolag. De statliga aktiebolagen regleras liksom privata aktiebolag av bl.a. aktiebolagslagen. Ett statligt borgensåtagande som oftast gäller som för egen skuld. En kreditgaranti är kopplad till en viss kredit. I årsredovisningen för staten all den verksamhet som staten har väsentligt inflytande över, vilket är mer än det som ingår i den konsoliderade balansräkningen, resultaträkningen och finansieringsanalysen. Väsentligt inflytande här har definierats som att staten ska ha en ägarandel på i de aktuella organisationerna. bortfaller stiftelser, som är självägande. I statlig sektor ingår statliga myndigheter inklusive affärsverk, AP-fonderna, statliga bolag, samt . När det gäller tillgångar och skulder som bara indirekt ägs av staten genom annan juridisk person har statens andel beräknats med hänsyn tagen till ägarandelen. Detta innebär att ett helägt bolags tillgångar tas med i sin helhet. Allmänna arvsfonden redovisas inom statlig sektor med hänsyn till det väsentliga inflytande staten har i verksamheten utan att ha någon ekonomisk ägarandel. Ett av utfärdat obligationslån på vanligen löptid. Räntan på statsobligationer är fast, vilket innebär att den inte ändras oavsett vad som händer på räntemarknaden. Den femåriga statsobligationsräntan styr i stor utsträckning bostadslånens fasta ränta. används begreppet nominella statsobligationer för att särskilja dessa från realränteobligationer. Den centrala redovisningen för staten (tidigare benämnd riksredovisningen). Informationen används för att kunna planera, följa upp och styra den statliga verksamheten. Statsredovisningen ligger till grund för årsredovisningen för staten inklusive utfallet på statens budget, men även för statistik om statens finanser och budgetprognoser. Summan av samtliga lån som tagits av för statens räkning. Upplåningen på den svenska marknaden sker främst i form av statsobligationer, statsskuldväxlar, premieobligationer och real- ränteobligationer. Den utländska upplåningen sker främst via skuldbytesavtal (kron/valuta- swappar). Även upplåning via statsskuldväxlar i 2010/11:101 BILAGA 1 utländsk valuta (commercial papers) och direkt på utländska kapitalmarknaden förekommer. Räntan på statsskulden. Räntorna på statsskulden redovisas i huvudsak kassamässigt på statens budget. Förutom den kassamässiga redovisningen mot anslag, redovisas räntekostnader enligt god redovisningssed i resultaträkningen i årsredovisningen för staten. Skillnader uppstår mellan dessa redovisningsmetoder beroende på bl.a. orealiserade räntor, valutaförändringar och kursdifferenser. En av staten, genom , utgiven skuldförbindelse med en löptid på vanligen tre, sex eller . Det finns även kortare löptider. Summan av alla utgifter inom det fastställda utgiftstaket. De takbegränsade utgifterna omfattar dels utgifterna på statens budget (utgiftsområde 125 samt 27) exklusive statsskuldräntor (utgiftsområde 26), dels utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. De takbegränsade utgifterna avser faktiskt förbrukade anslagsmedel, vilket innebär att myndigheternas utnyttjande av anslagsbehållningar och anslagskrediter ingår. Ett finansiellt instrument som ger skyldighet att köpa och sälja en underliggande vara till ett i förväg bestämt pris. Se även option. 2010/11:101 BILAGA 1 Summan av ingående anslagsbehållningar, statens budget, tilläggsbudget, indragningar och omfördelningar. Se vidare anslagsbehållningar. En resurs som kontrolleras av en redovisningsenhet till följd av inträffade händelser och som förväntas innebära ekonomiska fördelar eller servicepotential . Summan av tilldelade medel, anslagskredit och medgivet överskridande. Se vidare tilldelade medel, anslagskredit och medgivet överskridande. Omfördelningstransaktion som oftast kännetecknas av att ingen direkt motprestation erhålls. Transfereringar i staten utgörs främst av utbetalningar av bidrag m.m., oftast via statens budget. Statens budgetsaldo justerat för tillfälliga och extraordinära händelser. Det finns ingen entydig metod att definiera vilka transaktioner som ska klassificeras som tillfälliga eller extraordinära. Därför är det väsentligt att samtliga sådana poster specificeras i utfallsredovisningen. Exempel på en sådan händelse är en försäljning av statligt aktieinnehav. I allmän mening statens uppbärande av skatt. I statlig redovisning används beteckningen uppbörd på de intäkter som en myndighet tar upp i sin resultaträkning men inte får disponera, vilka för staten som helhet till allra största delen utgörs av skatter. De ska redovisas mot (inlevereras till) en inkomsttitel på statens budget. Intäkt som avser tjänster som utförts eller varor som levererats , men inte fakturerats senast vid ett visst datum i samband med årets slut (brytdag). Sådan intäkt tas upp i resultaträkningen med motposten upplupen intäkt i balansräkningen. Kostnad för t.ex. varor och tjänster som mottagits , men där man inte fått fakturan, senast vid ett visst datum i samband med årets slut (brytdag). Ett annat exempel är skuld till personalen för inarbetad semester. Sådana kostnader tas upp i resultaträkningen med motposten upplupna kostnader i balansräkningen. Ekonomisk händelse som avser själva betalningstransaktionen, dvs. när ersättning utges. Den kan avvika från tidpunkten för kostnad och utgift. Den del av ett företags vinst som utdelas till ägarna. Utfallet på statens budget Utfallet på de beståndsdelar som ingår i statens budget. Ekonomisk händelse genom vilken ett värde av ekonomisk natur lämnar myndigheten, vanligast i form av det ekonomiska värdet av de resurser som anskaffas. Utgiften uppstår vid anskaffningstillfället, vilket i normalfallet likställs med den tidpunkt då faktura mottas för en levererad vara eller tjänst. Till skillnad mot kostnad kan en utgift avse flera redovisningsperioder och behöver inte minska myndighetens/statens nettoförmögenhet. Begreppet har även en generell betydelse och används i vissa fall som ett sammanfattande begrepp för statens kostnader, utgifter och utbetalningar. En indelningsgrund för anslagen i statens budget. I budgeten finns 27 utgiftsområden vilka är reglerade i riksdagsordningen. Varje anslag på statens budget ingår i ett utgiftsområde. Ramar för utgiftsområden på statens budget som beslutas av inom den s.k. rambeslutsmodellen, vilket är en uppifrån och nedmetod för budgetering. Den innebär att i ett första steg tar ställning till utgiftstaket, därefter utgiftsramar för de 27 utgiftsområdena och slutligen de enskilda anslagen. En högsta nivå för statens utgifter för ett visst år som normalt fastställs i förväg av . Skillnaden mellan utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna utgör budgeteringsmarginal. Utgiftstaket för staten beslutas i nominella termer och tar hänsyn till en viss beräknad prisutveckling . 2010/11:101 BILAGA 1 Utgiftstak för offentlig sektor Utöver det statliga utgiftstaket finns ett tak som omfattar hela den offentliga sektorns utgifter. Det beräknas som summan av det statliga utgiftstaket och de beräknade kommunala utgifterna med avdrag för interna transaktioner mellan staten, kommunsektorn och ålderspensionssystemet. Eftersom kommunerna har rätt att själva besluta om skatteuttag och utgiftsnivåer är detta tak endast beräknat och inte fastställt av som taket för de statliga utgifterna. De tillgångar i utländsk valuta som kan disponeras för betalningar till utlandet. valutareserv förvaltas av Riksbank. Risken för förändringar i kursen på den aktuella valutan. Årets över- eller underskott Den sista raden i statens resultaträkning, som visar skillnaden mellan redovisade intäkter och kostnader. Motsvarande uppgift finns i balansräkningen i noten till rubriken . granskning av årsredovisningar och underliggande redovisning i syfte att bedöma om redovisningen är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande. Granskningen görs även av om ledningens förvaltning står i överrensstämmelse med tillämpliga föreskrifter och särskilda regeringsbeslut. lämnar revisionsberättelser avseende myndigheterna till regeringen och revisionsberättelse avseende årsredovisningen för staten till regeringen och . 2010/11:101 BILAGA 1 Den utgift som skulle uppstå för en tillgångs förvärv eller tillverkning om anskaffning skulle ske vid räkenskapsårets utgång. Ändring av budgeten som beslutar om under pågående budgetår (tidigare benämnd tilläggsbudget). kan besluta om en ny beräkning av statens inkomster och om nya eller ändrade anslag . Detta sker som regel i samband med beslut om den ekonomiska vårpropositionen respektive budgetpropositionen. Se vidare statens budget. Budgetpolitiskt mål för den offentliga sektorns finansiella sparande. I de konsoliderade resultat- och balansräkningarna och finansieringsanalysen ingår samtliga myndigheter, inklusive affärsverken, under och regeringen med undantag för , och AP-fonderna samt premiepensionssystemets tillgångar och skulder inklusive avkastningen på dessa medel. Dessutom ingår och fonder och andelar som redovisas av myndigheter enligt ovan. Fonderna och andelarna tas inte upp separat i denna bilaga, utan de viktigaste fonderna framgår i not 42 medan andelar i statligt ägda bolag förtecknas i främst not 26. De ingående myndigheterna förtecknas nedan. Eftersom förteckningen anger de myndigheter som de finansiella dokumenten omfattar, ingår inte nämndmyndigheter och liknande vars ekonomiska utfall redovisas av en annan myndighet. Inte heller ingår nedlagda myndigheter som saknar ekonomiskt utfall . för näringsmyndigheter för PPM och delar av FK (myndigheten startade ) för skolmyndigheter m.m. (upphörde ) för // Styrelsen för psykologiskt försvar (upphörde ) för Verket för förvaltningsutveckling (upphörde ) (upphörde och delar av verksamheten inordnades i ) 2010/11:101 BILAGA 2 Dans- och cirkushögskolan (myndigheten bytte namn från ) Datainspektionen Diskrimineringsombudsmannen (upphörde och myndighetens verksamhet inordnas i sin helhet fr.o.m. 2011-01-01 i dramatiska högskola) för arbetsliv och socialvetenskap för miljö, areella näringar och samhällsbyggande 2010/11:101 BILAGA 2 (myndigheten startade ) och TV (upphörde och hela verksamheten inordnades fr.o.m. 2010-08-01 i Myndigheten för radio och tv ) Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen Inspektionen för socialförsäkringen Internationella programkontoret för utbildningsområdet för utveckling i staten Kungliga hov- och slottsstaten Linnéuniversitetet (myndigheten startade 2010- 01-01) Livrustkammaren och med stiftelsen Lotteriinspektionen , affärsverk i i i i i i i i län i i i län i i i län i 2010/11:101 BILAGA 2 Myndigheten för handikappolitisk samordning Myndigheten för internationella adoptionsfrågor Myndigheten för radio och tv (myndigheten startade ) Myndigheten för Samhällsskydd och beredskap Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Myndigheten för utländska investeringar i (myndigheten startade ) Radio- och (upphörde och hela verksamheten inordnades fr.o.m. 2010- 08-01 i Myndigheten för radio och tv) i i i i i i (hela polisorganisationen ingår utom Säkerhetspolisen) Rikstrafiken (upphörde och hela verksamheten inordnas fr.o.m. 2011-01-01 i ) Rådet för Europeiska socialfonden i (upphörde och verksamheten inordnas fr.o.m. 2011-01-01 i ) 2010/11:101 BILAGA 2 Statens inspektion för försvarsunderrättelse- verksamheten Statens museer för världskultur Statens musiksamlingar (myndigheten bytte namn från ) Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll samarbete för europapolitiska studier geologiska undersökning Säkerhetspolisen (redovisas i begränsad omfattning) Talboks- och i (upphörde 2010- 12-31 och myndighetens verksamhet inordnas i sin helhet fr.o.m. 2011-01-01 i dramatiska högskola) (myndigheten byter namn till Totalförsvarets rekryteringsmyndighet) Trafikanalys (myndigheten startade ) (myndigheten startade ) Transportstyrelsen Verket för högskoleservice Verket för innovationssystem (upphörde 2010-03-31och delar av myndigheten inordnades i ) 1.2Statliga myndigheter m.fl. sektorindelade i enlighet med statistik över statens personal Universitet, högskolor och forskning 2010/11:101 BILAGA 2 för näringsmyndigheter för PPM och delar av FK för arbetsliv och socialveten- skap för miljö, areella näringar och samhällsbyggande 2010/11:101 BILAGA 2 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen Inspektionen för socialförsäkringen ring Internationella programkontoret för utbild- ningsområdet för utveckling i staten Livrustkammaren och med Stiftelsen i i i i i i i i län i i i län i i i län i i i i i i län i Myndigheten för handikappolitisk samordning Myndigheten för internationella adoptionsfrågor Myndigheten för radio och tv Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Myndigheten för utländska investeringar i stöd till trossamfund Patentbesvärsrätten i i i i i i län i i i i i i län i i i i i i län i 2010/11:101 BILAGA 2 Rådet för Europeiska socialfonden i Statens inspektion för försvarsunderrättelseverk- Statens museer för världskultur meteorologiska och hydrologiska in- Tabellen baseras på respektive bolags årsbokslut som inrapporterats till för framställande av årsrapport för företag med statligt ägande. Summa eget kapital inkluderar eventuella obeskattade reserver efter avdrag för latent skatt. Avkastning på eget kapital beräknas på ett årsmedelvärde av eget kapital. Nettoskuldsättning avser netto av räntebärande avsättningar och skulder med avdrag för räntebärande tillgångar inklusive likvida medel. Tabellen avser bruttobelopp och summerar inte till värdena i statlig sektor. Beloppen i kolumnerna avseende utdelning är dock statens andel, liksom kolumnen med börsvärden. Soliditeten har inte beräknats för företag inom bank- och finanssektorn, då det inte är ett relevant nyckeltal. Räntabiliteten på eget kapital har utelämnats för , Kungliga Dramatiska Teatern och eftersom nyckeltalet inte är rättvisande. I tabellen ingår även Svenska Skeppshypoteks 2010/11:101 BILAGA 3 kassan som är en egen associationsform med offentligrättslig prägel. inkluderas inte i sammanställningen av den statliga sektorn. Statens innehav i är och ingår därmed endast med sitt bokförda värde som tillgång hos myndigheter och inte som statligt bolag. har bildats av verksamhet och har tagit över flygplats- verksamheten från . De statliga apoteksbolagen har omstrukturerats till att bli fyra av staten direktägda aktiebolag, , , och . ska planera och bygga den europeiska neutronkällan i och ett centrum för databearbetning i . är ett riskkapitalbolag med inriktning mot finansieringsverksamhet i norra inland. 2010/11:101 BILAGA 3 2010*** Dom Shvetsii A/O 2010/11:101 BILAGA 3 2010*** ***** **** NIB **** Aktiebolag (SEK) 2010/11:101 BILAGA 3 2010*** ¹ Uppgifterna i denna kolumn överensstämmer, med något enstaka undantag och efter hänsyn till ägarandelen, med uppgifterna i not 11 Resultat från andelar i dotterföretag och intresseföretag. I de fall det kan misstämma beror avvikelsen på att uppgifterna i denna tabell är de senast redovisade siffrorna från företaget (avser 4:e kvartalet) medan uppgifterna som ligger till grund för not 11 i något fall kan avse företagets 3:e kvartalsredovisning p.g.a. 4:e kvartalets uppgifter inte fanns tillgängliga vid det tillfälle då kap 4 utarbetades. 2 Slutsumman för bokfört värde överensstämmer inte med balansposten Andelar i dotter- och intresseföretag i balansräkningen p.g.a. en del aktieinnehav som ej är inkluderade i denna tabell. Det avser främst innehav hos och andra universitet och högskolor. *= Uppgifterna för resultat efter skatt respektive eget kapital avser del hänförlig till aktieägare i moderbolaget **= Avser endast statens andel av kontant utdelning undantaget , vars utdelning betalats till Apoteksgruppen i ***= Börsvärdet avser endast statens aktieinnehav ****= Omräkningskurs (medelkurs) / 9,002 (balansdagskurs) *****= Omräkningskurs NOK 1,191577 / 1,152 2010/11:101 BILAGA 3 Beräkning av statliga sektorns andel enligt kapital 8 (8.1) 2010*** Summa statliga bolag 2010 -5 228 713 delägares andel i dotter- Eliminering av övrigt ****** ****** = , och del av och 0 = utfall avrundat till noll - = inget utfall neg = negativt utfall 2010/11:101 BILAGA 4 Allmänna val och demokrati Stöd till politiska partier 06 Försvar och samhällets Anskaffning av materiel och anläggningar Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet 09 Hälsovård, sjukvård och omsorg Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken för arbetsliv och socialvetenskap: Forskning 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom Sjukpenning och rehabilitering m.m. 13 Integration och jämställdhet 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa 14 Arbetsmarkand och arbetsliv Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Europeiska socialfonden m.m. för 2010/11:101 BILAGA 4 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Utveckling av skolväsende, förskoleverksamhet och Särskilda insatser inom utbildningsområdet Fortbildning av lärare och förskolepersonal Statligt stöd till vuxenutbildning Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. : Forskning och forskningsinformation Internationella programkontoret för utbildningsområdet 17 Kultur, medier, trossamfund och Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Ersättningar och bidrag till konstnärer Bidrag till allmänna samlingslokaler Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Insatser för den ideella sektorn Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen bostadsförsörjning, byggande samt Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20072013 20 Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för biologisk mångfald Sanering och återställning av förorenade områden Insatser för internationella klimatinvesteringar Internationellt miljö- och kärnsäkerhetssamarbete med för miljö, areella näringar och 2010/11:101 BILAGA 4 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. Insatser för uthållig energianvändning Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation 23 Areella näringar, landsbygd och Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Gårdsstöd och djurbidrag m.m. Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter Strukturstöd till fisket m.m. Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling geologiska undersökning: Geologisk geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning 1Beräknat till balansdagens kurs enligt dagsnotering. Specifikation av inkomster på statens budget 2010/11:101 BILAGA 5 Bilaga 5 Specifikation av inkomster på statens budget för Direkta skatter på arbete -1 576 189 -166 108 127 -181 268 679 -15 160 552 -162 549 618 -139 190 052 -87 100 022 -89 406 533 -2 306 511 -86 815 386 -85 134 437 -74 061 468 -77 278 578 -3 217 110 -65 195 113 -53 466 933 -4 800 000 -14 399 000 -9 599 000 -10 354 553 Indirekta skatter på arbete -25 769 852 -26 423 866 -25 350 281 -25 111 446 2010/11:101 BILAGA 5 -25 769 852 -26 423 866 -25 350 281 -25 111 446 -22 905 714 -24 930 597 -2 024 883 -20 471 408 -13 302 491 -2 128 591 -1 818 797 -1 925 740 -1 892 081 -16 408 372 -17 695 227 -1 286 855 -16 787 402 -10 426 643 Egenavgifter, generell nedsättning -1 466 725 -1 509 514 Egenavgifter, regional nedsättning -2 828 000 -3 821 825 -1 758 266 Skatt på kapital, hushåll -14 991 212 -16 592 431 -1 601 219 -19 368 768 -24 804 462 -2 289 275 -2 172 502 Skatt på konsumtion och insatsvaror Skattelättnad för vissa byggtjänster Skatt på alkohol och tobak 2010/11:101 BILAGA 5 Privatinförsel av alkohol och tobak Skatt på elektrisk kraft Övriga skatter på energi och miljö Särskild skatt mot försurning Skatt på bekämpningsmedel och gödsel Skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer Skatt på annonser och reklam Koncessionsavgifter på televisionens område 2010/11:101 BILAGA 5 Restförda och övriga skatter -5 007 665 -3 260 122 -3 302 153 -9 202 773 -5 694 160 -7 775 481 -8 180 242 Restförda skatter, hushåll -3 136 305 -1 922 348 -2 803 839 -2 787 827 Restförda skatter, företag -6 066 468 -3 771 812 -4 971 643 -5 392 416 Övriga skatter, hushåll Övriga skatter, företag -1 336 208 -1 000 000 -1 735 403 -1 000 000 -3 249 425 -2 249 425 -1 421 315 Intäkter som förs till fonder 1 434 286 864 1 507 409 361 1 446 923 527 1 487 858 812 Avgående poster, skatter till EU -6 118 491 -7 117 685 -6 790 570 -7 304 312 -6 118 491 -7 117 685 -6 790 570 -7 304 312 -6 118 491 -7 117 685 -6 790 570 -7 304 312 1 428 168 373 1 500 291 676 1 440 132 957 1 480 554 500 Avgående poster, skatter till andra sektorer -706 523 899 -723 305 013 -16 781 114 -703 626 708 -693 590 853 Skatter till andra sektorer -706 523 899 -723 305 013 -16 781 114 -703 626 708 -693 590 853 -528 020 976 -539 545 665 -11 524 689 -524 834 200 -515 482 573 -178 502 923 -183 759 348 -5 256 425 -178 792 508 -178 108 280 -30 723 057 -8 519 874 -1 000 067 -3 470 540 -8 519 874 -1 000 067 -3 470 540 -2 079 139 -22 698 313 -15 620 716 -22 111 607 -4 215 214 -1 270 944 -16 345 081 -15 383 798 -4 713 215 -8 140 023 2010/11:101 BILAGA 5 -1 102 438 -3 104 773 -2 676 788 -4 554 204 -2 676 788 -4 554 204 Inkomster av statens verksamhet utdelning och inleverans av motsvarighet till statlig Övriga myndigheters inlevererade överskott Inlevererat överskott av statsstödd exportkredit Överskott av statens fastighetsförvaltning Inlevererat överskott av statens Ränteinkomster på lån till fiskerinäringen Räntor på övriga näringslån, Kammarkollegiet Räntor på övriga näringslån Ränteinkomster på statens lån för universitetsstudier och garantilån för studera Ränteinkomster på allmänna studielån Ränteinkomster på studielån upptagna efter 1988 Ränteinkomster på markförvärv för jordbrukets Räntor på skattekonton m.m., netto Inkomster av statens aktier Inkomster av statens aktier Inkomster av statens aktier