prop · GY03145 · 2011-06-20 00:00:00 — Principerna i strategin uttrycker grundläggande förut- sättningar och tillvägagångssätt för att stärka barnets rättigheter. Avsikten är att strategin ska vara en utgångspunkt och ledning för offentliga aktörer på statlig och nivå när dessa i sina verksamheter ska säkerställa de rättigheter barn har. Den vänder sig således till riksdag, regering, statliga myndigheter, landsting och kommuner. De åtgärder som genomförs utifrån strategin kommer därför att variera beroende på aktör och verksamhet. Regeringens insatser inom barnrättspolitiken kom- mer att utgå från strategin och följas upp och redovisas till . Strategin kommer också att ses över och följas upp med jämna mellan- rum för att säkerställa att den är ett effektivt och användbart verktyg för att stärka barnets rättigheter i . Målen för den nationella ungdomspolitiken är att alla ungdomar ska ha verklig tillgång till välfärd och att alla ungdomar ska ha verklig tillgång till inflytande. Dessa mål antogs av (prop. 2007/08:1, bet. 2007/08:KrU1, rskr. 2007/08:58). Ungdomspolitiken ska ge ett helhetsperspektiv på ungas livssituation och syftar till att alla ung- domar ska ha goda möjligheter och förutsättningar att utvecklas samt ha inflytande över sin vardag. Detta bör utgöra en utgångspunkt i arbetet för fondens målgrupp ungdomar mellan . Regeringen fattade 2009 beslut om en strategi för ungdomspolitiken (Skr. 2009/10:53). Strategin innehåller inriktningen av det framtida ung- domspolitiska arbetet och ett handlingsprogram för det fortsatta arbetet. I strategin beskrivs också fem utgångspunkter för ungdomspolitiken. Dessa är att ungdomspolitiken ska vara sektorsövergripande, att den måste genomsyras av ett mångfalds- och jämställdhetsperspektiv, att ungdomars kunskaper och erfarenheter är en resurs, att ungdomar har rättigheter samt att motverka och förebygga ungas utanförskap. Ungdomar är inte bara en resurs på tillväxt för framtiden utan ung- domars kunskaper, erfarenheter, värderingar och perspektiv är också vik- tiga för samhällets utveckling här och . En central utgångspunkt för regeringens ungdomspolitik är därför ungdomars möjlighet till inflytande och delaktighet. Ungas egna organisationer utgör en viktig kanal för ungdomar att söka sina egna vägar till delaktighet och inflytande lokalt, nationellt och internationellt. Regeringens prioriteringar inom verksamheten till förmån för personer med funktionshinder tar sin utgångspunkt i de handikappolitiska målen. De övergripande målen för funktionshinderspolitiken; en samhälls- gemenskap med mångfald som grund, att samhället utformas så att män- niskor med funktionsnedsättning i alla åldrar blir fullt delaktiga i sam- hällslivet och jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättning, ligger fast . Funktions- hinderspolitik är sektorsövergripande och ett gemensamt ansvar för alla politikområden med ett samordningsansvar som hos . För att markera detta delades, i budgetpropositionen , området handikappolitik in i två politikområden dels Funktionshinderspolitik och dels Stöd till personer med funktionsnedsättning. Målen för funktions- hinderspolitiken bör utgöra en utgångspunkt i arbetet för fondens mål- grupp personer med funktionshinder. De övergripande målen om full delaktighet och jämlikhet i levnadsvill- kor ligger fast och har inom berörda departement brutits ner till sektors- specifika inriktningsmål. Dessa ska i ett nästa steg konkretiseras i upp- följningsbara delmål som sammanställs i en funktionshinderspolitisk strategi. En viktig faktor för att kunna nå målen för insatserna är att regeringen har en kontinuerlig dialog med det civila samhället, som har stor bety- delse för utformningen av politiken och en viktig roll för att identifiera och uppmärksamma problem. Regeringen har identifierat åtta områden som bör prioriteras vid Arvs- fondsdelegationens medelsfördelning. Dessa åtta områden har i årets skrivelse justerats något. De prioriterade områdena har många berörings- punkter och ett projekt kan innehålla delar som rör flera områden. Samtliga prioriteringar gäller för fondens tre målgrupper om inget annat anges eftersom de tre målgrupperna har mycket gemensamt och eftersom ett projekt kan beröra fler än en av målgrupperna. Regeringen vill i sammanhanget understryka att målgruppen personer med funktions- hinder även omfattar vuxna och äldre personer. Utöver nedan angivna områden bör medel liksom tidigare kunna ges till utvecklingsprojekt inom områden som inte kan förutses. Det är angeläget att ge utrymme för organisationernas egna initiativ till utveck- lingsprojekt inom nya områden. Projekt som syftar till att stärka barnets rättigheter För att stärka barnets rättigheter är det angeläget med stöd till projekt som syftar till att konventionen om barnets rättigheter (barnkonven- tionen) och dess intentioner blir kända och tillämpade på alla nivåer i samhället som berör barn direkt eller indirekt inom exempelvis förskola och skola, socialtjänst, hälso- och sjukvård, samhällsplanering, idrott, fritid, kulturliv, rättsväsende m.m. Det är särskilt angeläget att ge prioritet åt projekt som syftar till att stärka rättighetsperspektivet i barns och Skr. 2010/11:145 ungas vardag. Projekt som syftar till ökad delaktighet och stärkt demokrati Möjligheten till delaktighet i samhället och inflytande över sin vardag är central för fondens målgrupper. Projekt som syftar till att utveckla nya former för engagemang och att engagera personer som inte annars deltar i föreningslivet bör ges särskild prioritet. Även projekt som verkar för att förebygga att ungdomar utvecklar ett antidemokratisk beteende eller ansluter sig till antidemokratiska grupperingar bör uppmärksammas sär- skilt. Det är också angeläget att uppmärksamma projekt som syftar till att stärka målgruppernas representation i demokratiska beslutsprocesser och möjligheter att påverka förhållanden i såväl den personliga sfären som i samhället i stort. Att utveckla, sprida och använda metoder att tillvarata de små barnens åsikter och de åsikter barn med funktionsnedsättning har, är särskilt viktigt. Projekt som syftar till att förebygga våld, mobbning och trakasserier Arbetet med att förebygga alla former av våld, mobbning och trakasserier bör prioriteras i arvsfondens medelstilldelning, framför allt vad gäller projekt som syftar till att utveckla nya metoder på området. Här inne- fattas även stöd till brottsoffer inom fondens målgrupper. Projekt som syftar till att motverka mäns våld mot flickor och unga kvinnor samt flickor och kvinnor med funktionsnedsättning bör särskilt uppmärksam- mas. Det gäller även projekt som syftar till att motverka våld i sam- könade relationer eller som vänder sig till barn som bevittnar våld i hemmet. Projekt som syftar till att främja ett stärkt föräldraskap För att främja barns och ungas hälsa behöver nya metoder för föräldra- utbildning och föräldrastöd utvecklas och prövas. Stöd och hjälp i föräld- raskapet kan öka andelen barn som har goda relationer med föräldrarna och som därigenom har ökade möjligheter till god hälsa och ett gott liv. Det är särskilt angeläget att uppmärksamma projekt som syftar till att utveckla former för ett universellt förebyggande föräldrastöd, dvs. att alla föräldrar erbjuds samma möjligheter till stöd och hjälp. Vidare är det angeläget att uppmärksamma att föräldrars behov av stöd kan skifta under olika perioder av barnets uppväxt, samt att unga föräldrar kan vara i behov av särskilt stöd. Det behövs därutöver ett fortsatt utvecklings- arbete för att stärka och stödja barn till föräldrar som missbrukar eller har en psykisk sjukdom samt barn till föräldrar med psykisk eller fysisk funktionsnedsättning. Projekt som syftar till att främja psykisk och fysisk hälsa Projekt som främjar målgruppernas fysiska, psykiska och sociala väl- befinnande bör ges fortsatt prioritet. Även om hälsan i huvudsak utveck- las positivt i , finns problem, bland annat vad gäller psykisk hälsa, övervikt och fetma samt alkoholkonsumtion. studier också pekat på att psykisk ohälsa i hög grad förekommer bland homo- och bisexuella ungdomar samt unga transpersoner (hbt-personer). Det är därför angeläget att pröva modeller där ideella organisationer, själva eller tillsammans med offentliga samhällsorgan, kan utveckla verk- samhet för att förebygga psykisk och fysisk ohälsa hos fondens mål- Levnadsvanor och mönster som grundläggs i tidig ålder följer ofta med och påverkar resten av livet, varför det är särskilt angeläget att främja goda levnadsvanor tidigt i livet. Projekt som syftar till ökad delaktighet i kulturlivet Att verka för ett rikt och nyskapande kulturliv som är tillgängligt för alla människor samt att bevara och tillgängliggöra kulturarvet är viktiga upp- gifter för hela samhället. Alla som bor i vårt land ska oberoende av ålder eller eventuell funktionsnedsättning ha möjlighet att delta i kulturlivet och uppleva en bredd av kulturella uttrycksformer liksom att få utveckla sin egen förmåga att uttrycka sig. Det är därför angeläget att stödja pro- jekt som utvecklar barns och ungdomars möjlighet till delaktighet i kulturlivet, till kulturupplevelser och till eget skapande. för personer med funktionsnedsättning. Även projekt som syftar till att utveckla långsiktig samverkan mellan kulturinstitutioner och ideellt före- ningsliv bör uppmärksammas. Det är också angeläget med stöd till barns och ungas språkutveckling. Projekt som syftar till att främja etableringen på arbetsmarknaden Arbete ger en egen försörjning och stärker oberoendet och självkänslan som en hög sysselsättning utgör grunden för samhällets välfärd. Arvsfonden bör därför prioritera projekt som syftar till att finna metoder för att öka tillträde till arbetsmarknaden för ungdomar och för personer Det är också angeläget med stöd till satsningar för att tidigt ge barn och unga, med eller utan funktionsnedsättning, kun- skap om och erfarenhet av entreprenörskap och arbetslivet. genomförs i samverkan med företag och branscher och de projekt som riktar sig till unga som står långt från arbetsmarknaden bör uppmärk- Projekt som syftar till att stärka rättigheterna för personer med Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning rör de flesta samhällsområden så som rättsväsende, arbete, utbildning, socialtjänst, hälso- och sjukvård samt frågor om tillgänglighet och kvin- nors och barns situation. Medel från arvsfonden kan bidra till att finna former och vidareutveckla metoder och arbetssätt som ger kvinnor och män, flickor och pojkar med funktionsnedsättning möjlighet till själv- ständighet, inflytande och delaktighet inklusive inom de egna intresse- organisationerna samt i det lokala utvecklingsarbetet. Räntekostnad vid köp andelar Beviljade ej utbetalda bidrag Inledande kommentarer och redovisningsprinciper Kammarkollegiet sköter den ekonomiska förvaltningen av ett antal stiftelser och andra fonder. För förvaltningen har kollegiet bildat ett aktiekonsortium, ett aktieindexkonsortium och ett räntekonsortium. Tillgångarna i respektive konsortium ägs gemensamt av de stiftel- ser/fonder som har placerat kapital i konsortiet genom köp av andelar. Andelarna är lika stora och medför lika rätt till egendom som ingår i konsortiet. Konsortierna är även i övrigt uppbyggda efter förebild av värdepappersfonder, men de omfattas inte av lagen (2004:46) om in- vesteringsfonder. Sedan konsortierna bildades tillämpas följande redovisningsprinciper beträffande andelar i konsor- tierna. Värdepapper som ingår i konsortierna värderas med ledning av gällande marknadsvärde. För aktieinstrument avses med gällande mark- nadsvärde senaste betalkurs vid värderingsdagens slut eller, om sådan saknas, senaste köpkurs. För ränteinstrument avses med gällande mark- nadsvärde genomsnitt av köp- och säljkurs vid värderingsdagens slut. Om sådana kurser saknas eller om kurserna enligt kollegiets bedömning är missvisande får kollegiet fastställa värden på objektiva grunder. I respektive stiftelse/fonds bokföring behandlas andelar i konsortierna på samma sätt som andelar i värdepappersfonder. De andelar i konsor- tierna som tas upp som omsättningstillgångar i balansräkningen är vär- derade till det lägsta av anskaffningsvärdet och marknadsvärdet på balansdagen. De andelar i konsortierna som tas upp som anläggnings- tillgångar är värderade till anskaffningsvärdet eller enligt samma princip som omsättningstillgångar i de fall värdenedgången kan antas vara bestående (ÅRL kap 4 § 5). Inlösen av andelar medför realisationsvinst eller realisationsförlust. Utdelning från konsortierna tas upp som intäkt. Vid utdelning från kon- sortierna tillämpas principen att utdelningar motsvarar respektive kon- sortiums direktavkastning. Varken realiserade eller orealiserade värde- ökningar delas ut. Anskaffnings- och inlösenvärdet för andelar i ränte- konsortiet är marknadsvärdet vid anskaffnings- respektive inlösen- tidpunkten, dock högst ett s.k. nominellt värde som fastställs i taget och som ungefär motsvarar marknadsvärdet efter det att utdelning lämnats. Om marknadsvärdet vid anskaffnings- respektive inlösentidpunkten överstiger det nominella värdet, betraktas skillnaden som upplupen ränta. Utdelningen från räntekonsortiet justeras med den upplupna räntan. I det portföljadministrativa systemet beräknas andelsvärdet med 16 decimaler, men i berörda noter nedan är kursen avrundad till fyra decimaler varvid differens kan uppstå. Testamente, bättre rätt m.m. Prel. skatt och sociala avgifter, godemän Andelar i ränte- och aktie- Periodens nedskrivning/återföring Utgående bokfört värde efter Förändringar i eget kapital *Kapitalisering av influtna arvsmedel Restituerade arvsmedel (enl. not 1) Transart, fakt 92661 Beviljade ej utbetalda bidrag Summa beslutade ej utbetalda bidrag Fondförvaltningsavgift 4 kv 2010 Fondförvaltningsavgift AKX, 4 kv 2010 timtaxa 4 kv 2010 Totalavkastning i konsortiet (%) Direktavkastning i konsortiet (%) Kurs/andel (kr) Marknadsvärde (kr) Bokfört värde (kr) Orealiserat övervärde (kr) Totalavkastning i konsortiet (%) Direktavkastning i konsortiet (%) Kurs/andel (kr) Marknadsvärde (kr) Bokfört värde (kr) Orealiserat övervärde (kr) Totalavkastning i konsortiet (%) Direktavkastning i konsortiet (%) Kurs/andel (kr) Marknadsvärde (kr) Bokfört värde (kr) Orealiserat övervärde (kr) Eget kapital (kr) Tilldelade medel per organisation 2010 Aktivt Liv , Ek. , Stöd och Kunskapscenter Ungdomar och Vuxna (FUB) HalmstadHylte Ungdomar och Vuxna (FUB) län Föreningen , Assistans, Gemenskap () ek. Handikappföreningarna (HSO) Handikappföreningarnas Samarbetsorgan (HSO) Handikappföreningarnas Samarbetsorgan (HSO) (HSO) i län Handikapprörelsens Idé & KunskapsCentrum och liknande psykoser, , för schizofreni (IFS) i (NHR) i (NHR) i (RSMH) i Svenskt Utvecklingscentrum för handikappidrott BMX och Skate Korpen Somali-Swedish Relief and Development W.I.S.P Women in Swedish Performing arts (HLK) i , Habilitering och Hjälpmedel, Partnerskapet för utveckling av sociala företag läkemedelsberoende (RFHL) i läkemedelsberoende (RFHL), Röda Korset, Region Röda Korset, Region Röda Korset, Umeåkretsen Fonden Mot Våld för Medmänsklighet Grosshandlare . Ågrens Donationsfond Stiftelsen elever mot mobbing Folkrörelsernas Konstfrämjande (FKf) i Mediacenter, , Teater Surra (NBV) i Svenska Missionsförbundets Ungdom (SMU) (SVEROK) i Coompanion, Kooperativ , Drömmarnas Hus Ek. Folkets Hus i Sofielund /Bulimi för anhöriga vid Imagenes del Sur/Bilder från Södern Kod-Knäckarna, ideell förening främjande (NTF) i (RFSL) i (RFSL) i Stödcentrum för Humanvård och Social Tanke och Handling ek. Via Heliantus, Solrosen ek för Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , Adelsohn , , , , , , Hatt Regeringen beslutar skrivelse 2010/11:145 Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under