prop · GZ031 · 2011-09-20 00:00:00 — Att fondandelar antas omsättas mindre ofta beror på den möjlighet som finns till skattefria ompla- ceringar inom fonderna. I enlighet med beräk- ningskonventioner används den prognostiserade realräntan på tioåriga statsobligationer som diskonteringsränta. Den nivå på schablonbeskattningen som före- slås gälla för investeringssparkontot innebär således en sänkning av den förväntade effektiva skattesatsen jämfört med konventionell beskattning. Investeringssparkontot är en ny produkt och det är svårt att med precision bedöma hur stor efterfrågan kommer att vara. Kontot bedöms dock bli en förmånlig och därmed populär spar- form för den som innehar direktägda aktier och fondandelar. På lång sikt förväntas uppemot hälften av hushållens direktägande i aktier och investeringsfonder äga rum inom ramarna för investeringssparkontot. Nettoinflödet förväntas vara ca efter lanseringen. Denna bedömning är något lägre än vad som angavs i lagrådsremissen, bl.a. till följd av att baserna har reviderats ner med hänsyn till det ekonomiska läget. Investeringssparkontot förväntas dock bli en populär sparform som omfattar en betydande del av hushållens direktägda sparande. Investeringssparkontot är avsett att bli en bred och populär sparform och beskattnings- nivån är därför lägre än vad som kan förväntas för konventionellt beskattat direktägda värdepapper och denna skattelättnad återspeglas i den varaktiga effekten. Inledningsvis förväntas investeringsspar- kontot dock generera ökade skatteintäkter, men uteslutande på bekostnad av skatteintäkterna därefter. Detta reflekterar dels att sparare förväntas tidigarelägga avyttringar av befintliga placeringar för att kunna dra nytta av den nya sparformen, dels att övergången till schablonbeskattning nödvändigtvis innebär en väsentlig förändring av skatteintäkternas tidsprofil. Sammantaget ger dessa faktorer följande offentligfinansiella effekter: Tabell 6.8 Offentligfinansiella effekter av investerings- sparkonto -2,13 Källor: , och egna beräkningar. Investeringssparkontot har ur användarens perspektiv tydliga likheter med en typ av kapi- talförsäkringar som redan finns på marknaden och därför bör dessa beskattas i samma utsträck- ning. En konsekvens av förslaget om investerings- sparkonto är därför att skattesatsen för kapital- försäkringar bör höjas från . Den offentligfinansiella effekten kan beräknas som skillnaden mellan den skatt som stocken av sparande i kapitalförsäkring förväntas generera, jämfört med vad som skulle varit fallet med rådande regler. Det bör understrykas att för intäkterna från schablonbeskattningen är det produkten av skattesatsen och schablonräntan som är av betydelse och inte huruvida skattesat- sen är hög men schablonräntan låg eller vice versa. På lång sikt förväntas förslaget få till följd att skatteuttaget för sparande i kapitalförsäkring, som andel av tillgångarnas värde, ökar från till . För en kapitalförsäkring med en sammansätt- ning av de underliggande tillgångarna motsva- rande det som förväntas inom ramarna för inve- steringssparkontot innebär detta en höjning av den effektiva skattesatsen från till . Sparande i kapitalförsäkring förväntas uppgå till . I enlig- het med beräknings- konventioner uttrycks den offentligfinansiella effekten i fasta priser och volymer. Följaktligen bedöms underlaget uppgå till samma belopp även . För statslåneräntan används Finansdeparte- mentets prognoser för åren 20122014. På , där prognoser saknas, antas statslåneräntan uppgå till . Enligt förslaget ska det värde för statslåneräntan som ligger till grund för beskattningen av såväl investeringssparkonto som kapitalförsäkring fastställas den 30 novem- ber. Detta utgör en förändring jämfört med rådande regler för kapitalförsäkring, där beskatt- ningen utgår ifrån medelvärdet för stats- låneräntan under föregående år. På lite får detta ingen effekt på skatteintäkterna eftersom statslåneräntan inte förväntas systematiskt avvika från årsmedel- värdet. På kort sikt förväntas dock statslåne- räntan återhämta sig från den osedvanligt låga nivån och i och med att stats- låneräntan förväntas stiga är det rimligt att förvänta sig att värdet inledningsvis kommer att ligga något över årsmedelvärdet. Även denna detalj medför initialt en viss ökning av skatteintäkterna, dock som mest (), vilket är inbegripet i beräkningarna. Tabell 6.9 Offentligfinansiella effekter av ändrade skatteregler för kapitalförsäkringar Källor: , och egna beräkningar. Förslagen i denna proposition medför också att beskattning av utdelning, där preliminärskatte- avdrag görs, ersätts med beskattning av schablonintäkt som tas upp först i deklarationen. Detta innebär en förskjutning i skatteinbetal- ningarna och därmed ett ökat lånebehov för staten. Förskjutningen påverkar inte redovis- ningen i tabell 6.8 ovan, eftersom denna avser periodiserade skatteintäkter, men innebär en räntekostnad för staten. Det föreslås också att schablonintäkt avseende innehav av ett investeringssparkonto inte ska beaktas som inkomst av kapital vid beräkning av bidragsgrundande inkomst avseende vissa bidrag, t.ex. bostadsbidrag och bostadstillägg. Detta kan komma att medföra något ökade kostnader för dessa bidrag. Den offentligfinansiella effekten av förslaget att inte beakta schablonintäkt avseende innehav av ett investeringssparkonto som inkomst av kapital vid prövningen av rätten till vissa bidrag bedöms dock som försumbar. 6.13.8.2Effekter för och de allmänna förvaltningsdomstolarna Förslaget om investeringssparkonto innebär att skattskyldiga fysiska personer inte längre ska redovisa löpande kapitalinkomster och kapital- utgifter respektive kapitalvinster och kapitalför- luster på tillgångar som förvaras på ett invester- ingssparkonto i självdeklarationen. I stället ska investeringsföretaget beräkna och lämna kontrolluppgift till om schablon- intäktens storlek för varje enskilt konto. Genom att faktiska kapitalinkomster hänförliga till till- gångar på ett investeringssparkonto inte ska redovisas i självdeklarationen ska investeringsfö- retaget inte heller lämna kontrolluppgifter om ränta, utdelning eller annan avkastning på sådana tillgångar som innehas av obegränsat skattskyl- diga personer. För innebär detta en stor förenkling jämfört med dagens kapitalbeskattning, en förenkling som också leder till lägre kostnader för hantering av kapi- talbeskattningsfrågor hos . har uppskattat sina kostnader för IT-utveckling till och de löpande kostnaderna (drift, underhåll och personalkostnader) till . Dessa kostnader balanseras på lång sikt av besparingar när transaktioner sker inom ramen för investeringssparkontot i stället för i det konventionella systemet. Ju större andel av det totala sparandet i finansiella instrument som placeras på investeringssparkonton desto större blir besparing. I propositionen föreslås också att schablon- intäkten avseende innehav på ett investerings- sparkonto ska undantas från deklarationsskyl- dighet. Förslaget innebär att i stort sett ingen, som inte är deklarationsskyldig för andra intäk- ter, ska deklarera för schablonintäkt. Det bör således inte uppstå några kostnader hos Skatte- verket för deklarationshantering på grund av förslaget om investeringssparkonto. I den del förslagen innebär ändringar i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensions- medel bedöms de inte leda till ökat arbete eller ökade kostnader hos . ekonomi behandlas i volym 2, utgiftsområde 3, avsnitt 3.4. Förslagen innebär bland annat att tillgångar som förvaras på ett investeringssparkonto inte ska beskattas konventionellt. Beskattning av till- gångarna sker i stället genom att innehavaren av kontot ska redovisa en schablonintäkt i inkomst- slaget kapital. Schablonintäkten ska beräknas och redovisas av investeringsföretagen. För domsto- larna innebär detta att antalet mål som rör konventionell beskattning av finansiella instru- ment kommer att minska. Bestämmelserna om beräkningen av schablonintäkten med anledning av innehav av ett investeringssparkonto är dess- utom utformade på ett sådant sätt att de kan antas leda till få överklaganden. Sammantaget innebär detta att förslagen sannolikt inte kommer medföra någon ökad, utan möjligen minskad, arbetsbörda för de allmänna förvalt- ningsdomstolarna. Ändringarna i avkastnings- skattelagen bedöms inte vara av sådan karaktär att de påverkar kostnaderna för de allmänna förvaltningsdomstolarna. 6.13.8.3 Effekter för företag och enskilda Den form av schablonbeskattat sparande utan avdragsrätt som kan erbjudas är sparande i kapitalförsäkring. Kapitalförsäkringar är som framgår av namnet en försäkringsprodukt och kan endast erbjudas av försäkringsbolag. På grund av ändrade rörelseregler öppnades möjligheten att erbjuda s.k. depåförsäkringar, dvs. försäkringar där försäkringstagaren anvisar att inbetalda ska placeras i finansiella instrument på samma sätt som i en värdepappersdepå. Försäk- ringsbolag kan dock inte erbjuda rena sparpro- dukter eftersom den näringsrättsliga regleringen av försäkringsrörelse förutsätter någon form av försäkringsinslag i de produkter som erbjuds. När det gäller placeringarna i en depåförsäkring står försäkringstagaren den finansiella risken och försäkringsinslaget är mycket litet, i regel runt en procent. Depåförsäkringarna marknadsförs som ett skattegynnat alternativ till att spara i aktier och andra finansiella instrument som ägs direkt. Det låga försäkringsinslaget och det faktum att försäkringstagaren själv står för den finansiella risken för värdeutvecklingen av sparandet tyder på att produkten i första hand fyller ett behov och en efterfrågan på ett schablonbeskattat sparande. Marknaden för schablonbeskattat sparande med obetydligt försäkringsinslag har växt kraftigt . De föreslagna reglerna om sparande på inve- steringssparkonto innebär en stor förändring av marknaden för schablonbeskattat sparande efter- som försäkringsbolagen inte längre kommer att vara ensamma om att kunna erbjuda en sådan sparform. Argumentet att depåförsäkringen är en skattegynnad sparform jämfört med konven- tionellt sparande minskar dessutom i betydelse eftersom en ny, ännu mer renodlad, sparprodukt dyker upp på marknaden. Konsekvensen för försäkringsbolagen torde bli att deras andel av marknaden för schablonbeskattat sparande minskar. har i sitt remissvar bland annat anmärkt att konsekvensutredningen är bristfällig eftersom den saknar en beräkning av förslagens totala effekter på den aktuella marknaden, vilka företag som berörs och vilka ekonomiska effek- ter som förslagen kan leda till för dessa. Enligt regeringens bedömning saknas det anledning att tro att förslaget skulle få betydande negativa konsekvenser för de försäkringsbolag som tillhandahåller kapitalförsäkringar. Regeringens bedömning är att den föreslagna beskattnings- nivån alltjämt är gynnsam. Förslaget är utformat för att säkerställa en jämn spelplan mellan kapi- talförsäkringar och investeringssparkontot. Skillnaderna i beskattningen är i ekonomisk mening små och ingendera sparform är entydigt gynnad jämfört med den andra. Det finns därför inte skäl att förvänta att sparare i någon större utsträckning överger kapitalförsäkringar till förmån för investeringssparkontot. har i sitt remissvar efterlyst en utförligare konsekvensutredning vad avser förslagets kostnader och effekter för de bolag som väljer att erbjuda investeringsspar- konto i någon form. Detta framför allt vad avser kostnader för rapportering och kontrolluppgif- ter och konkurrenshänseende mellan de olika typerna av företag som ges och inte ges möjlig- het att erbjuda eller använda investeringsspar- konto. Förslaget om investeringssparkonto innebär att investeringsföretagen ska lämna kontrollupp- gift om schablonintäkten för alla kontoinneha- vare. Detta innebär naturligtvis en administrativ börda för instituten. Å andra sidan slipper insti- tuten i de allra flesta fall att lämna kontrollupp- gifter om avkastning, inklusive avyttring, på finansiella instrument enligt de regler som gäller . Själva administrationen av investerings- sparkontot innebär också en ökad administrativ börda för investeringsföretagen. Bestämmelserna som reglerar investeringssparkontot blir dock med nödvändighet omfattande eftersom det schablonbeskattade systemet inom investerings- sparkontot ska existera sida vid sida med det konventionella beskattningssystemet. Reger- ingen bedömer därför att den ökade börda som dessa regler medför får accepteras. När det gäller konkurrensen mellan företag som kan erbjuda investeringssparkonto och de som inte kan det bedömer regeringen att förslagen är utformade så att det inte uppkommer någon entydig fördel för någondera av banksektorn eller försäkrings- sektorn. För fondbolagen kan förslaget ses som en nackdel ur konkurrenssynpunkt eftersom fondbolagen inte kommer att kunna erbjuda investeringssparkonton. Det beror dock på den näringsrättsliga regleringen för fondbolag. Huruvida en ändring av denna reglering kan ske i syfte att göra det möjligt för fondbolag att till- handahålla investeringssparkonton ligger utanför detta arbete. Det föreslagna sparandet på inve- steringssparkonto skiljer sig delvis från sparande i kapitalförsäkring, bland annat är det den enskilde själv som äger de finansiella instrumen- ten på investeringssparkontot och schablon- intäkten på investeringssparkontot ska tas upp som en kapitalinkomst. Detta är omständigheter som kan upplevas som fördelar av vissa sparare och därmed ha betydelse för en enskild sparares val av schablonbeskattat sparande. Det finns således skäl att anta att den nya sparformen kommer att ta marknadsandelar från försäk- ringsbolagen och därmed påverkas deras premieintäkter negativt. Det är dock svårt att bedöma vilka volymer det kommer att handla om. Utan tvekan kommer dock förslaget inne- bära att försäkringsbolagens andel av sparmark- naden minskar. Å andra sidan kan ett nytt konkurrensläge stimulera försäkringsbolagen att ta fram och marknadsföra nya försäkrings- produkter och informera om försäkringens innebörd och fördelar samt användningsområ- den. Det är svårt att bedöma i vilken utsträckning den enskilda spararen kommer att välja den nya sparformen framför sparande i kapitalförsäkring eller i en vanlig värdepappersdepå. Eftersom förslagen innebär att marknaden för schablon- beskattat sparande öppnas för fler aktörer än försäkringsbolagen kommer konkurrensen om den enskilda spararen att öka och försäkrings- bolagens andel av marknaden för schablon- beskattat sparande att minska. Förslagen innebär att en ny marknad öppnas för banker och värde- pappersbolag som inte kunnat erbjuda ett schablonbeskattat sparande i finansiella instru- ment. 6.13.8.4 Effekter för enskilda Förslaget om ett schablonbeskattat sparande på investeringssparkonto innebär att fysiska perso- ner kan köpa och sälja finansiella instrument utan att de behöver redovisa kapitalvinster och kapitalförluster i självdeklarationen. Det innebär en stor förenkling och en minskad administrativ börda för den enskilde spararen jämfört med om han eller hon fortsätter att beskattas enligt de nuvarande reglerna om beskattning av finansiella instrument. Den omständigheten att försäljning av finan- siella instrument på ett investeringssparkonto inte behöver redovisas medför att den inlåsningseffekt som kan upplevas finnas inom den konventionella beskattningen försvinner. Detta är i sig en fördel för enskilda som bör leda till ökad omsättning av finansiella instrument inom investeringssparkonto. Ökad omsättning bör i sin tur leda till lägre avgifter för t.ex. cour- tage och byte av fondandelar, vilket även det är till fördel för de enskilda. Införandet av investeringssparkonto innebär att en ny sparform introduceras. Investerings- sparkonto skiljer sig från det schablonbeskattade sparande som står till buds , kapitalförsäk- ring, bland annat genom att kontot inte har något försäkringsinslag. Utbudet på sparmark- naden ökar således, vilket är en fördel för enskilda. Skatteuttaget för kapitalförsäkring kan under ett normalår förväntas öka med till följd av förslaget. Det innebär att effekten uttryckt i kronor blir ca per i försäkringskapital. För den som sparar i en depåkapi- talförsäkring skulle skatten därmed öka med ca . Kostnadsökningen är inte försum- bar, men ska vägas mot att en väldiversifierad aktieportfölj med ett värde på kan förväntas växa med ca under ett normal år. I tabell 6.10 och 6.11 redovisas två enkla exempel som illustrerar effekten på periodiska inbetalningar uttryckt i kronor och ören. I exemplen ska ett givet målbelopp för det sparade kapitalet uppnås inom en given tidsram (inom T år). Inbetalningarna antas för enkelhetens skull vara konstanta. Effekten redovisas för två exempel som skiljer sig i termer av målbeloppets storlek samt hur länge inbetalningarna pågår och uttrycks i termer av hur mycket innehavaren måste öka sina månatliga inbetalningar för att uppnå samma målbelopp . Tabell 6.10 Exempel på hur periodiska inbetalningar påverkas av ändrad avkastningsskatt Målbelopp efter T år Tid under vilken inbetalningar äger rum - med nuvarande regler - med de föreslagna reglerna Månatlig effekt för försäkringstagaren Antaganden: avkastningen efter avgifter uppgår till . Statslåneräntan antas uppgå till . I tabell 6.11 har innehavaren av kapitalförsäk- ringen uppnått ett visst försäkringsvärde genom antingen en engångsinbetalning eller periodiska inbetalningar över . Detta kan även representera fallet där försäkringstagaren har avlidit och utbetalningarna går till försäkringens förmånstagare. Liksom ovan antas de periodiska betalningarna vara konstanta över tiden. Effek- ten uttrycks i termer av hur mycket det perio- diskt utbetalade beloppet minskar till följd av den skärpta beskattningen. Tabell 6.11 Exempel på hur periodiska utbetalningar påverkas av ändrad avkastningsskatt Värde när utbetalningarna börjar Tid under vilken utbetalningar äger rum - med nuvarande regler - med de föreslagna reglerna Månatlig effekt för försäkringstagaren Antaganden: samma som i tabell 6.10 ovan. I de fall där produkten är utformad så att försäkringsinnehavaren först sparar ihop ett belopp och därefter tar ut pengarna genom löpande utbetalningar uppkommer båda de ovan beskrivna effekterna, dvs. först krävs högre inbetalningar för att uppnå ett givet belopp och detta belopp resulterar sedan i lägre utbetal- ningar än vad som vore fallet med nuvarande regler. Förändringen är dock måttlig. Kostnaden för försäkringstagaren ökar med några i exemplen ovan, vilket bör ses i relation till premiernas storlek. Vad gäller en renodlad dödsfallsförsäkring tas skatten ut på ett underlag som kan antas vara i samma storleksordning som den inbetalda års- premien. Om utbetalningen t.ex. uppgår till vid ett dödsfall och sanno- likheten att försäkringstagaren avlider är så uppgår det aktuariemässiga värdet till , vilket representerar en normal årspremie för livförsäkring för en person som närmar sig pensionsåldern. I detta exempel uppgår alltså underlaget för beskattning till ca . Om skatteuttaget höjs från t.ex. till ökar således skatten i kronor räknat med , från till . 6.14Ändrade skatteregler för investeringsfonder och deras andelsägare 6.14.1 Ärendet och dess beredning och rådet antog direktiv /65/EG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag)139. Dessa fondföretag kallas UCITS och står för Undertakings for in . Direktivet, kallat UCITS IV-direktivet, gäller villkoren för värdepappersfonder inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, EES. beslutade regeringen propositionen Investeringsfondsfrågor (prop. 139 EUT L 302, 17.11.2009, s. 32 (Celex 32009L0065). 2010/11:135). Den propositionen innehåller förslag till lagändringar som syftar till att genom- föra direktivet i svensk rätt. Dessa lagändringar trädde i kraft . Direktivet innebär bland annat att det blir lättare för svenska värdepappersfonder att flytta ut från . De nya reglerna i kombination med att fonder utomlands beskattas lägre än här medför en risk för att den svenska skattebasen, när det gäller beskattningen av investeringsfonder, eroderar om inte skattereglerna för investerings- fonder förändras. Genom beslut tillsatte chefen för en utredare med uppdrag att ta fram förslag till nya skatteregler för investeringsfonder. Av uppdragsbeskriv- ningen framgår att utredaren skulle analysera förutsättningarna för att överföra beskattningen av investeringsfonder till ägarnivå. Utredningen antog namnet . Utredningen överlämnade en promemoria med förslag till nya regler . En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 9, avsnitt 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 9, avsnitt 2. Promemorian har remissbehandlats. En för- teckning över remissinstanserna finns i bilaga 9, avsnitt 3. En remissammanställning finns tillgänglig i (Fi2010/688). har i sitt remissvar över Fond- skatteutredningens promemoria anfört att utredningens förslag innebär att ytterligare 11,5 miljoner personer skulle bli deklarations- skyldiga. Enligt förslag ska andelsägare i en investeringsfond vara skattskyldig för en schablonintäkt som beräknas på grundval av de ägda fondandelarnas värde. Det innebär att alla fondsparare som slipper deklarera för skattepliktig avkastning från fondandelar (utdelning), till följd av förslaget skulle bli tvungna att deklarera för den beräknade schablonintäkten. För att lösa dessa problem remitterades en promemoria med kompletterande förslag som bland annat innebär att schablonintäkt avseende innehav av andelar i en investeringsfond undantas från deklarationsskyldighet när den skattskyldige saknar annan deklarationspliktig intäkt och när kontrolluppgift har lämnats avseende intäkten. En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 9, avsnitt 4. Promemorians lagförslag finns i bilaga 9, avsnitt 5. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 9, avsnitt 6. En remissammanställning finns till- gänglig i (Fi2010/5532). I denna proposition behandlas prome- moriornas förslag samt två förslag som handlar om hur schablonintäkt vid innehav av andelar i en investeringsfond ska beaktas vid beräkning av inkomstprövade socialförsäkringsförmåner och vid beräkning av betalningsskyldighet för underhållsstöd. De två tillkommande förslagen, som är till fördel för bidragsmottagarna och de underhållsskyldiga, har beretts under hand med och . Myndigheterna har inget att erinra mot att förslagen införs. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 9, avsnitt 7. Lagrådet lämnade förslagen utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 9, avsnitt 8. 6.14.2 Bakgrund och gällande rätt 6.14.2.1 Allmänt om investeringsfonder 6.14.2.1.1Lagen (2004:46) om investeringsfonder Regler om svenska investeringsfonder finns i lagen (2004:46) om investeringsfonder, förkortad LIF. Där regleras dessutom utländska företags fondverksamhet i . Den svenska lagstiftningen om investeringsfonder bygger på ett EU-direktiv. I detta avsnitt redogörs för det aktuella direktivet och de regler i LIF som är av betydelse för den fortsatta framställningen kring de svenska beskattningsreglerna av investerings- fonder och deras andelsägare. Ett nytt UCITS-direktiv har antagits, (och rådets direktiv /65/EG om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper [fond- företag]), vilket ersätter direktiv (85/611/EEG). Direktivet, kallat UCITS IV- direktivet, har genomförts i svensk lagstiftning (prop. 2010/11:135). betyder bland annat att reglerna lag om investeringsfonder har anpassats till det nya direktivet. Vissa av nyheterna påverkar förutsättningarna för beskattningen i . Bland annat ska i fortsättningen fonder från olika länder kunna slås samman utan att först behöva upplösas. Detta innebär att svenska värdepappersfonder kan flytta utomlands och därefter omfattas av utländska skatteregler.