prop · GZ031d27 · 2011-09-20 00:00:00 — Myndigheten har också arbetat med informationsinsatser och löpande uppföljningar av de kompletterande aktörerna för att ytterligare inskärpa vikten av kontrollaspekten (dnr A2011/2673). IAF har haft i uppdrag att granska kontrollfunktionen i relation till kompletterande aktörer. Granskningen visar att kontrollhanteringen förbättrats, men att det fortfarande saknas underlag som visar att Arbetsförmedlingen systematiskt följer upp att kontrollfunktionen säkerställs i samarbetet med de kompletterande aktörerna (dnr A2010/2633). Arbetsförmedlingen har arbetat för att stärka arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring. I det arbetet ingår också åtgärder för att göra tillämpningen av regelverket i arbetslöshetsförsäkringen mer enhetlig. IAF och Arbetsförmedlingen har haft i uppdrag att följa upp dessa åtgärder (dnr A2011/2673 och A2011/3114) genom bl.a. metodutveckling, informationsinsatser, översyn av stödmaterial och uppbyggnad av nätverk för Arbetsförmedlingens resurspersoner för arbetslöshetsförsäkringen. Arbetsförmedlingen har även arbetat med att ta fram indikatorer för arbetet med kontrollfunktionen. IAF har utifrån ett uppdrag i regleringsbrevet kartlagt hur arbetslöshetsersättning kombineras med studier (dnr A2011/2313). Arbetslöshetskassornas hantering av studier jämsides med arbetslöshetsersättning skiljer sig kassorna emellan. Skillnaderna gäller i huvudsak hur länge arbetslöshetsersättning kan lämnas med studier, i vilken omfattning deltidsstudier kan bedrivas och kravet på att den sökande i förhand intygar att han eller hon är beredd att avbryta sina studier. Skillnaderna i tillämpningen gör att likabehandlingen kan ifrågasättas. granskade IAF handläggningen av företagarärenden vid sju arbetslöshetskassor. Granskningen föranledde vissa anmärkningar, men visade att arbetslöshetskassornas utredningar var tillfredsställande i de granskade ärendena. genomförde IAF granskningar av arbetslöshetskassornas handläggning av ersättningsärenden. Resultaten klassificerades enligt en fyragradig skala där handläggningen kunde vara av mycket god kvalitet, god kvalitet, i huvudsak god kvalitet och av ej tillfredsställande kvalitet. Av de 19 arbetslöshetskassor som granskades hade två mycket god kvalitet i sin handläggning, åtta god kvalitet och nio i huvudsak god kvalitet. Ingen av de granskade arbetslöshetskassorna hade en handläggning av ej tillfredsställande kvalitet. 3.4.5Analys och slutsats kontrollfunktionen Arbetsförmedlingen har en viktig roll i kontrollen av de allmänna villkoren i arbetslöshetsförsäkringen. Både försäkringens legitimitet och 3.4.4Arbetslöshetskassornas och IAF:s dess finansiering är beroende av att ersättning arbete med kontrollen inom arbetslöshetsförsäkringen För de underrättelser som lämnas till arbetslöshetskassorna har sanktionsgraden legat på . Sanktionsgraden för var . Det är i första hand för ärenden rörande de allmänna villkoren i 9 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring som sanktionsgraden har minskat, dvs. att den sökande inte har varit beredd att ta ett lämpligt erbjudet arbete eller kunnat visa att man varit aktivt arbetssökande. IAF har för avsikt att återkomma i frågan om den sjunkande sanktionsgraden vid underrättelser (dnr A2011/1641). endast betalas till den som är berättigad till sådan. Av den anledningen har kontrollfunktionen uppmärksammats och Arbetsförmedlingen har arbetat med kontrollfrågan på flera plan. Regeringen anser att det är positivt att Arbetsförmedlingen vidtagit aktiva åtgärder för att förbättra kontrollfunktionen. Trots det finns det områden som behöver förbättras ytterligare. Det är viktigt att Arbetsförmedlingens uppföljning av arbetssökande utvecklas ytterligare. Utvecklingen av antalet underrättelser visar att det, trots en viss ökning, finns fortsatta svagheter i kontrollen. Det är också problematiskt att andelen ersättningstagare som inte vet vilka krav som ställs i arbets- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Andra utvecklingsområden inom kontrollfunktionen är hanteringen av avanmälningar och kontrollen av sökande hos kompletterande aktörer. För att bättre kunna följa Arbetsförmedlingens arbete, måste relevanta indikatorer för kontrollarbetet tas fram. En förutsättning för en välfungerade kontroll är en tillräcklig uppföljning av arbetssökandet. Regeringen menar därför att det är viktigt att detta utvecklingsarbete sker integrerat med utvecklingen av Arbetsförmedlingens uppföljning av arbetssökande. IAF:s granskningar av arbetslöshetskassornas handläggning av ersättningsärenden visar att kvaliteten generellt sett är god. Däremot kan tillämpningen av regelverket i vissa typer av ärenden skilja sig åt mellan arbetslöshetskassorna. Det rör sig exempelvis om studier jämsides med arbetslöshetsersättning. Det är IAF:s uppdrag att identifiera frågor som rör likabehandlingen och att lyfta dem till regeringen. Arbetslöshetsförsäkringen ska fungera som en omställningsförsäkring och regeringen har därför under föregående och innevarande mandatperiod genomfört förändringar i syfte att stärka försäkringens roll som omställningsförsäkring. Utöver de förändringar som redovisades i budgetpropositionen genomfördes ytterligare två förändringar i arbetslöshetsförsäkringen 2010. ändrades reglerna så att tid då en arbetssökande varit förhindrad att arbeta på grund av militär utbildning som rekryt inom Försvarsmakten ska vara överhoppningsbar i arbetslöshetsförsäkringen. infördes regler om när en företagare som hyr ut lokaler och arrenderar ut mark ska anses som arbetslös. infördes en möjlighet för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, att meddela föreskrifter om villkor för fastställande av och rätt till arbetslöshets- ersättning i andra fall än när en företagare inte vidtar några åtgärder i näringsverksamheten eller när näringsverksamheten har upphört definitivt. Vidare infördes nya regler med anledning av den etableringsreform som genomförts för vissa nyanlända invandrare. Arbetslöshetsersättning kan numera inte lämnas till en arbetssökande som har rätt till etableringsersättning och tid när en person har haft rätt till etableringsersättning ska vara överhoppningsbar. Därutöver infördes regler i förordning avseende företagare som bedriver fiske för sin huvudsakliga försörjning vilka tidigare funnits i föreskrifter meddelade av IAF. Bestämmelserna innebär bl.a. att företagare som bedriver fiske för sin huvudsakliga försörjning och som är medlem i en arbetslöshetskassa med yrkesfiske som verksamhetsområde ska anses som arbetslös vid tillfälligt avbrott i fisket om det tillfälliga avbrottet beror på ishinder, andra väderleksförhållanden, eller fångstbegränsningar beslutade av Europeiska unionen eller Havs- och vattenmyndigheten. Bestämmelserna om fångstbegränsningar gäller bara . Det infördes även en reglering av hur länge ersättning kan lämnas vid de olika typerna av tillfälliga avbrott i fisket. infördes en uttrycklig möjlighet för IAF att behandla personuppgifter för att tillhandahålla uppgifter till eller regeringen eller till annan för att fullgöra uppgiftslämnande i enlighet med lag eller förordning. Uppgifterna får lämnas ut på medium för automatiserad behandling. Därutöver infördes ett förtydligande om att IAF får behandla personuppgifter om det är förenligt med den s.k. finalitetsprincipen i personuppgiftslagen. IAF fick även möjlighet att använda sig av ett utvidgat sökbegrepp för tillsyn, uppföljning, utvärdering och framställning av avidentifierad statistik. Därutöver infördes en skyldighet för arbetslöshetskassorna att lämna uppgifter till IAF om personer som får arbetslöshetsersättning (förordning 1997:836 om arbetslöshetskassor). var arbetslöshetskassorna endast skyldiga att lämna uppgifter om medlemmar som får ersättning. Förändringen innebär att Arbetsförmedlingen får direktåtkomst till dessa uppgifter. Direktåtkomsten har tidigare bara omfattat dem som är medlemmar och som får ersättning. Genomströmningstiden (uttryckt som medianvärde) motsvarar tiden i veckor från den arbetssökandes första arbetslösa dag till första utbetalning görs. Genomströmningstiden är fundamental för den ekonomiska trygghet försäkringen ska ge och följs kontinuerligt upp av IAF. hade IAF i uppdrag att särskilt redovisa vilka åtgärder arbetslöshetskassorna vidtagit för att minska de långa genomströmningstiderna. Redovisningen visar att åtgärder vidtagits inom områdena ledning och styrning, personal, arbetssätt och rutiner samt inom informationsområdet (redovisas i IAF:s årsredovisning, dnr A2011/948). Arbetslöshetskassornas val av åtgärder varierar och påverkas av kassornas olika förutsättningar, exempelvis i fråga om storlek och verksamhetsområde. IAF konstaterar att genomströmningstiderna har varit förhållandevis stabila för ärenden med inkomstrelaterad ersättning. De låg, , på mellan fem och och har därefter ökat . Det finns dock tydliga skillnader mellan arbetslöshetskassorna. Ärenden rörande grundförsäkringen utgjorde i genomsnitt av det totala antalet ersättningsärenden och 2009. Genomströmningstiden för ärenden med grundbelopp varierar kraftigt mellan arbetslöshetskassorna. I genomsnitt ökade den från tio . Ökningen utgörs dock till stor del av en mycket kraftig ökning i enstaka arbetslöshetskassor. De långa genomströmningstider som arbetslöshetskassorna uppvisade , framför allt för ärende med grundbelopp, har förkortats vid flera arbetslöshetskassor. 3.4.7Analys och slutsats arbetslöshetsförsäkringen Antalet förändringar i arbetslöshetsförsäkringen har varit begränsat . Ändringar har gjorts i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring till följd av reformer inom andra områden, såsom försvarets personalförsörjning och etableringsreformen. En förklaring till att arbetslöshetskassornas genomströmningstider minskade kan vara att ökningen av antalet ersättningssökande stannat av och att införandet av ett nytt ärendehanteringssystem fått genomslag i 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 den administrativa verksamheten. En annan förklaring kan vara att de åtgärder som kassorna vidtagit har gett resultat. Med anledning av tillkännagivande om arbetslöshetsförsäkringen avseende 100- dagarsregeln och regler för deltidsarbetslösa (. 2010/11:AU9, rskr. 2010/11:279) bereds frågan inom och regeringen återkommer senare i denna fråga. 3.4.8Arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar och bidragsbrott Arbetsförmedlingens arbete med att motverka felaktiga utbetalningar och bidragsbrott Arbetsförmedlingen har utvecklat den interna styrningen och kontrollen i syfte att motverka felaktiga utbetalningar och bidragsbrott. Myndigheten strävar efter att integrera alla nivåer i organisationen i detta arbete. Metoder och riktlinjer på området har setts över, kontrollerna av utbetalningar till enskilda, arbetsgivare och externa leverantörer utökats och samkörning av data med påbörjats. Dessutom genomförs kvalitetsinspektioner hos externa leverantörer, stickprovskontroller av olika slag och regelbunden översyn av avvikelserapporter från kompletterande aktörer. arbetar Arbetsförmedlingen vidare med informationsinsatser, riskanalyser och kontrollplaner. Därutöver har ett arbete för att ta fram en strategi för arbetet mot bidragsbrott inletts (dnr A2011/3114). Arbetslöshetskassornas arbete med att motverka felaktiga utbetalningar och bidragsbrott IAF har granskat arbetslöshetskassornas informationssäkerhet och interna styrning och kontroll. Granskningen 2010 (dnr A2010/2814) visade att arbetslöshetskassorna hade planerat och vidtagit åtgärder för att förbättra den interna styrningen och kontrollen. Granskningen visade dock även att det återstår mycket arbete för flertalet arbetslöshetskassor och att skillnaderna mellan kassorna inte enbart kan förklaras av de olika kassornas specifika förutsättningar. Vad gäller arbetslöshetskassornas informationssäkerhet visade IAF:s uppföljning att de i 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 allt väsentligt åtgärdat de brister i informationssäkerheten som framkom granskning. IAF har också haft i uppdrag att kartlägga och analysera statsbidragets flöde i arbetslöshetsförsäkringen. Rapporten (dnr A2011/2746) och IAF:s tidigare granskningar på området visar att återbetalning av felaktigt utbetalat statsbidrag från arbetslöshetskassorna till Arbetsförmedlingen inte sker på ett enhetligt sätt och i vissa fall helt uteblir. De uteblivna återbetalningarna utgör små belopp i förhållande till hur mycket som betalas ut i statsbidrag , men IAF framhåller att det är allvarligt att återbetalning av felaktigt utbetalat statsbidrag inte sker på ett rättssäkert och effektivt sätt. Dessutom kan de uteblivna återbetalningarna utgöra betydande belopp . Både IAF och Arbetsförmedlingen medverkar i det samverkansuppdrag mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen som samordnas av . Uppdraget består av flera delprojekt myndighetsgemensamma risker, gemensam statistik och indikatorer, modeller för kostnadseffektivitet, elektroniskt informationsutbyte och underrättelseskyldighet, omfattningsstudier och gemensamma informationsinsatser och redovisas . Samverkansuppdraget beskrivs närmare i Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 12. De arbetsmarknadspolitiska programmen ska bidra till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt genom att underlätta för deltagarna att hitta ett arbete. Övergripande kan de arbetsmarknadspolitiska insatserna delas in i arbetsmarknadsutbildning, arbetspraktik och subventionerad anställning. Personer som varit arbetslösa erbjuds insatser i jobb- och utvecklingsgarantin. Ungdomar erbjuds insatser i jobbgarantin för ungdomar. Nystartsjobb är ytterligare en möjlighet för arbetsgivare att hitta kompetens till en lägre lönekostnad. Stödet är riktat till alla arbetsgivare och gäller såväl tillsvidareanställningar som tidsbegränsade anställningar eller anställning på deltid för personer som varit borta ifrån arbetslivet . Nystartsjobbet behöver inte ha förmedlats via Arbetsförmedlingen. För personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga finns flera insatser som ska bidra till att underlätta en anställning. En funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga kan kompenseras på många olika sätt, t.ex. genom ekonomiskt stöd, ändrad arbetsorganisation, alternativa arbetssätt eller en fysisk anpassning av arbetsplatsen. Tekniska hjälpmedel kan också vara att anpassa en programvara eller ett befintligt datorsystem. En effekt som kan uppstå i samband med arbetsmarknadspolitiska program är s.k. undanträngning. Direkt undanträngningseffekt uppkommer då deltagare i arbetsmarknadspolitiska 3.4.9Analys och slutsats av arbetet med program och personer med subventionerade an- att motverka felaktiga utbetalningar ställningar utför arbetsuppgifter på ett sådant Arbetsförmedlingen arbetar aktivt för att förbättra den interna styrningen och kontrollen och förhindra felaktiga utbetalningar. Myndigheten har genomfört en rad åtgärder för att förankra arbetet på alla nivåer inom myndigheten. Arbetslöshetskassornas interna styrning och kontroll är av grundläggande betydelse för att korrekta utbetalningar ska kunna säkerställas. På samma sätt är en rättssäker hantering av statsbidraget en förutsättning för ett effektivt användande av statens resurser. Det är därför av vikt att arbetslöshetskassorna arbetar vidare med dessa frågor. sätt att arbetsgivaren därigenom kan ha färre reguljärt anställda än vad som annars skulle ha varit fallet. Undanträngningen behöver emellertid inte vara negativ utan kan till och med vara önskvärd inom arbetsmarknadspolitiken om arbetet går till en person som har svårare att få ett arbete. Arbetsförmedlingen har i uppdrag att se till att minimera undanträngning i de fall det inte är arbetsmarknadspolitiskt motiverat. Syftet med jobb- och utvecklingsgarantin är att erbjuda personer som har varit arbetslösa individuellt utformade insatser för att de så snabbt som möjligt ska få arbete. Vissa av aktiviteterna i garantin genomförs i Arbetsförmedlingens egen regi medan andra kan anordnas av kompletterande aktörer. De kompletterande aktörernas nytänkande och kunskaper förväntas bidra till att fler deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin snabbare hittar ett arbete. Regeringen har därför gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att verka för att en tredjedel av deltagarna i jobb- och utvecklingsgarantins fas ett och två erbjuds upphandlade tjänster eller tjänster som kompletterande aktörer på annat sätt är ansvariga för eller delaktiga i. Arbetsförmedlingen har ändrat sitt sätt att beräkna hur många som erbjudits upphandlad tjänst hos kompletterande aktörer och beaktar nu huruvida individen deltagit . av deltagarna har erbjudits aktiviteter hos kompletterande aktörer , varav kvinnor och män. Tabell 3.3 Genomsnittligt antal deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin 1 påbörjade de första deltagarna sysselsättningsfasen deltog i genomsnitt 78 000 personer i jobb- och utvecklingsgarantin (se tabell 3.3). Det motsvarar av de 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 arbetslösa eller deltagare i arbetsmarknadspolitiska program, vilket är en ökning med 21 000 deltagare jämfört med . Aktiviteterna i fas ett och två i jobb- och utvecklingsgarantin ska täcka av deltagarnas arbetsutbud. Resterande tid ska ägnas åt eget jobbsökande. En uppföljning av IFAU (rapport 2010:15) visar dock att aktivitetsnivån var lägre och att deltagarna endast ägnade i genomsnitt åt programmet, aktiviteter och eget jobbsökande. I rapporten konstaterar IFAU också att av deltagarna var mycket eller ganska nöjda med sitt deltagande i garantin och att drygt hälften av deltagarna tyckte att aktiviteterna i mycket eller ganska stor utsträckning var anpassade efter deras behov. Arbetsförmedlingen skriver i rapporten och utvecklingsgarantin en studie av sannolikheten att få jobb (dnr A2011/265) att av de personer som skrivs in i garantin lämnar programmet före sysselsättningsfasen, fas tre, och att av de individer som har lämnat jobb- och utvecklingsgarantin befinner sig i arbete, med eller utan stöd, efter att de lämnat programmet. Andelen som har fått arbete utan stöd är något högre än andelen som har fått arbete med stöd. Andelen som har arbete sjunker vid och har av dem som lämnat programmet återinskrivits. Resultaten baseras på information avseende samtliga individer som varit inskrivna i jobb- och utvecklingsgarantin sedan starten till och med . Antalet deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin har ökat kraftigt . För att bl.a. säkerställa kvaliteten i garantierna fick Arbetsförmedlingen ett utökat förvaltningsanslag med och . Det ledde till att antalet årsarbetare ökade med cirka 1 600 personer jämfört med . Det är dock oklart i vilken mån dessa resurser har kunnat styras till garantierna, bl.a. mot bakgrund av det kraftiga inflödet av nyarbetslösa . förstärktes Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag med . Trots det ökade förvaltningsanslaget har förmedlartätheten i garantierna varit låg jämfört med intentionerna med programmet. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Arbetsförmedlingen påbörjade ett utvecklingsarbete gällande jobb- och utvecklingsgarantin med särskilt fokus på att öka andelen arbetssökande som får del av arbetsplatsförlagda aktiviteter, exempelvis arbetspraktik, arbetsträning, förstärkt arbetsträning och arbetsmarknadsutbildning samt utveckla matchningsarbetet. Syftet har varit att förbättra innehåll och kvalitet i programmet och öka utflödet från detsamma. Tabell 3.4 Andel i arbete med eller utan stöd eller utbildning efter programslut Jobb- och utvecklingsgarantins fas Sysselsättningsfasen, fas tre 1 Totalt jobb- och utvecklingsgarantin 1 påbörjade de första deltagarna sysselsättningsfasen lämnade 85 000 personer jobb- och utvecklingsgarantin. Det var en ökning med 29 000 personer jämfört med . Av dem som lämnade programmet , hade arbete, med eller utan stöd, eller utbildning . Motsvarande andel 2009 var (se tabell 3.4). påbörjade de första deltagarna jobb- och utvecklingsgarantins sysselsättningsfas, fas tre. Antalet deltagare har vuxit kraftigt. har i genomsnitt 19 600 personer deltagit , att jämföra med 4 700 personer i genomsnitt (se tabell 3.3). En stor andel av deltagarna i den tredje fasen av jobb- och utvecklingsgarantin är eller äldre eller har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. var av deltagarna eller äldre och hade en funktionsnedsättning. lämnade 8 200 personer sysselsättningsfasen. Det var en ökning med 7 100 personer jämfört med . Av dem som lämnade sysselsättningsfasen , hade arbete, med eller utan stöd eller var i utbildning . Motsvarande andel 2009 var (se tabell 3.4). En grupp som har ökat i jobb- och utvecklingsgarantin är de som har kvalificerat sig till programmet genom att ha deltagit i jobbgarantin för ungdomar . För att underlätta ungdomars inträde på arbetsmarknaden beslutade regeringen att ändra kvalificeringstiden för särskilt anställningsstöd så att de kan ta del av stödet redan vid inträdet i jobb- och utvecklingsgarantin (se avsnitt 3.4.11). Regeringen har gett Arbetsförmedlingen i uppdrag (dnr A2010/3165) att genomföra en fördjupad analys av jobb- och utvecklingsgarantin. Arbetsförmedlingen genomförde en uppföljning av samtliga anordnare av sysselsättningsplatser i sysselsättningsfasen (dnr A2011/3114). Myndigheten har även genomfört en deltagarundersökning av deltagare i fas ett och två och en deltagarundersökning av deltagare i fas tre. Uppföljningen av anordnarna har resulterat i att Arbetsförmedlingen i 269 fall har avbrutit samarbetet med anordnare av sysselsättningsplatser och i ytterligare 270 fall krävt korrigeringar för att samarbetet ska fortsätta. Av Arbetsförmedlingens deltagarundersökning avseende deltagarna i fas ett och två framgår att deltagarna i genomsnitt sökt tio arbeten och i genomsnitt varit sysselsatta i aktivitet och eget jobbsökande i . Av deltagarna är mycket eller ganska nöjda med programmet, medan är mycket eller ganska missnöjda. Närmare hälften anser att stödet från deras arbetsförmedlare är mycket eller ganska bra och anser att stödet från deras arbetsförmedlare är ganska eller mycket dåligt. I Arbetsförmedlingens återrapportering (dnr A2011/3105) framgår att i genomsnitt inte haft någon registrerad aktivitet. Av Arbetsförmedlingens undersökning avseende deltagarna i sysselsättningsfasen framgår att av deltagarna tycker att uppgifterna var ganska eller mycket bra anpassade efter deras behov och att arbetsuppgifterna var meningsfulla. Av undersökningen framgår också att var helt eller delvis nöjda med sin sysselsättningsplats. Av dem som inte var nöjda med sin plats framgår att de främst var missnöjda på grund av sin ekonomiska ersättning och att platsen ger dåliga möjligheter till anställning. Deltagarna i sysselsättningsfasen har i genomsnitt ägnat till eget jobbsökande och i genomsnitt sökt sex jobb . Avslutningsvis framgår det att av deltagarna anger att de träffar sin arbetsförmedlare en gång eller mer och att sällan eller aldrig träffar sin arbetsförmedlare. av deltagarna anser att stödet de får från sin arbetsförmedlare är mycket eller ganska bra medan anser att det är mycket eller ganska dåligt. I Arbetsförmedlingens återrapportering (dnr A2011/3114) framgår att av närmare 7 000 anordnare av sysselsättningsplatser i den tredje fasen av jobb- och utvecklingsgarantin, har nästan 5 000 tagit emot en deltagare, 1 300 tagit emot två till fem deltagare, knappt 50 tagit emot 50 till 100 deltagare och 20 tagit emot 100 eller fler. Bland anordnare med 100 eller fler deltagare dominerar ett antal stora kommunala verksamheter. Deltagarna återfanns främst hos stiftelser och ideella föreningar (), kommuner () och enskilda företag (). Statliga myndigheter och landsting tog vid mättillfället endast emot av deltagarna i sysselsättningsfasen. Av deltagarna var det som vid mättillfället saknade en anordnare. Nästan sju av tio deltagare i sysselsättningsfasen är sysselsatta inom vaktmästeri, administration, butik, försäljning och service samt vård, skola och omsorg.