prop · GZ033 · 2011-09-23 00:00:00 — Jämställdhetsintegrering på lokal nivå Programmet Hållbar Jämställdhet fortsätter . Regeringen har bidragit med för att kvalitetssäkra utvecklingen av jämställdhetsintegrering i kommuner, landsting och kommunala och regionala samverkansorgan (dnr IJ2010/941/JÄM). En viktig del av satsningen är att arbeta med kunskapsspridning av upp- nådda resultat. Förväntade effekter på lång sikt är att produktionen av service och tjänster utgår från kvinnors och mäns villkor och behov samt att de ges med samma kvalitet till kvinnor och män. Verksamheten ska bidra till att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Förväntade effekter på kort sikt är att Hållbar Jämställdhet ska bidra till konkreta verksamhetsförbättringar i kommuner, landsting och samverkansorgan, samt att erfarenheterna av programmet sprids och utgör en viktig kun- skapsgrund för den fortsatta utvecklingen av jämställdhetsintegrering i andra kommuner, landsting och samverkansorgan. Samla och sprida kunskaper och erfarenheter Erfarenheter och kunskaper av praktiskt arbete och forskning inom om- rådet jämställdhetsintegrering behöver samlas och spridas. Portalen Jäm- ställ.nu, som lanserades , drivs i samverkan mellan Europeiska socialfonden, , Kommuner och Landsting samt Verket för innovationssystem (). På portalen finns bl.a. lärande exempel om både pågående och genomfört utveck- lingsarbete från hela landet, databasen , som är ett verktyg för att söka efter forskningsrön, offentliga utredningar och annan litteratur som avhandlar jämställdhetsintegrering samt en verktygslåda som till- handahåller metoder, modeller och interaktiva verktyg som syftar till att förenkla och kvalitetssäkra arbete med jämställdhetsintegrering. Portalen utgör enligt regeringen ett värdefullt instrument för att stödja arbetet med jämställdsintergering. Det är angeläget att offentliga och privata aktörer har tillgång till en samlad kunskapsbank om jämställd- hetsintegrering innehållande utbildningsmaterial, metoder, verktyg, goda och lärande exempel, kunskapsöversikter och fördjupning, hämtat såväl från praktiskt arbete med jämställdhetsintegrering som från forskning. Förväntade effekter på såväl kort som lång sikt är att offentliga och privata aktörer har tillgång till en samlad kunskapsbank om jämställd- hetsintegrering innehållande utbildningsmaterial, metoder, verktyg, goda och lärande exempel, kunskapsöversikter och fördjupning, hämtat såväl från praktiskt arbete med jämställdhetsintegrering som från forskning. 3.1Prioriteringar särskilda åtgärder för att stärka politikens genomförande Ett jämställdhetsperspektiv ska genomsyra hela regeringens politik. Pa- rallellt med insatser för att stärka jämställdhetsintegrering som en hu- vudstrategi för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen genomför re- geringen ett antal riktade åtgärder för att stimulera och skynda på utvecklingen inom ett antal områden. De prioriteringar som i det följande redovisas under respektive jämställdhetspolitiskt delmål avser främst åtgärder som finansieras med anslaget för särskilda jämställdhets- åtgärder. Vissa övriga insatser som bedöms som centrala för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen ingår också i redovisningen. Jämn fördelning av makt och inflytande En jämn fördelning av makt och inflytande är en demokratifråga och en förutsättning för att både kvinnor och män ska ha möjlighet att forma villkoren för beslutsfattandet och påverka samhällsutvecklingen. Målet omfattar både det demokratiska och det ekonomiska beslutsfattandet det gäller demokratiskt valda församlingar och styrelser och ledande positioner i offentliga och privata företag. Den övergripande bilden är att den politiska makten är betydligt jämnare fördelad mellan kvinnor och män än den ekonomiska som uppvisar en mycket skev fördelning mellan könen. Regeringens utnämningspolitik, som har inneburit att ledande befattningar blir föremål för en mer professionell hantering och utannonsering, har både medfört en ökad transparens och en jämnare könsfördelning bland myndighetscheferna. Arbetet med att öka andelen kvinnor i de statligt ägda företagens bolagsstyrelser är en prioriterad fråga för regeringen. Nästan hälften, , av styrelseledamöterna i de statligt helägda företagen är kvinnor. Andelen kvinnor som är styrelseordföranden har ökat från 2011. avser regeringen fortsätta att prioritera insatser som främjar en ökad andel kvinnor på ledande befattningar. Programmet Kvinnors karriärutveckling i staten, som för utveckling i staten () genomförde på regeringens uppdrag 2009 2010, handlade om att främja en ökad andel kvinnor i chefs- och expert- roller inom statsförvaltningen genom att både adressera strukturella hin- der i myndigheterna och genomföra individinriktade insatser. Regeringen gav ett fortsatt uppdrag till om att ta tillvara och vida- reutveckla arbetet, bl.a. genom att utveckla en webbutbildning som ska vara tillgänglig för allmänheten (dnr S2011/2852/). Regeringen fortsätter även med insatser för att främja kvinnors företagande. genomförde under förra mandatperioden med stöd från regeringen ett program för att främja kvinnors företagande. I febru- ari 2011 beslutade regeringen om bidrag till ett fortsatt program som ska genomföras 20112014. Programmet ska bidra till att nyföretagandet bland kvinnor ökar samt till att flera av de företag som drivs av kvinnor växer. Ett mentorskapsprogram, insatser för att öka andelen kvinnor på chefspositioner och i styrelser (styrelsekraft) samt bidrag till innova- tionsfinansiering är andra delar av programmet. Regeringen gav Skr. 2011/12:3 2011 i uppdrag att samordna och genomföra en del i ett fyraårigt program för att främja kvinnors företagande. Delmålet om makt och inflytande berör också deltagande i organisatio- ner och verksamheter som bidrar till att utveckla och forma idéer om oss själva och vårt samhälle, såsom kultur, massmedia, folkbildning och utbildning. Regeringen avser att fortsätta stödja frivilligorganisationers arbete med frågor om jämställdhet, icke-diskri- minering samt att främja deltagandet av kvinnor från nationella minorite- ter, och av kvinnor och flickor, ofta utrikes födda, boende i områden med lägre organisationsgrad genom s.k. engagemangsguider. På kultur- området har ytterligare steg tagits för att lyfta fram jämställdhets- perspektivet när det gäller både utövare och innehåll på musik-, film- och museiområdena. Att ha jobb och utbildning är grunden för kvinnors och mäns möjlighet att utvecklas och försörja sig. Trots det råder alltjämt olika villkor för kvinnor och män när det gäller att komma in, stanna kvar och utvecklas i arbetslivet samt i fråga om möjligheterna att förena arbete och familj. Det visar sig bl.a. i löneskillnader, ojämlika karriärmöjligheter, skillnader i sjukskrivning, förutsättningarna för utnyttjande av föräldraförsäkringen och underrepresentation av kvinnor i ledande befattningar. För att komma tillrätta med dessa brister krävs flera samordnade och långsiktiga åtgärder. Under förra mandatperioden lades grunden i regeringens stra- tegi för en jämställd arbetsmarknad med ett stort antal åtgärder inom strategiska områden för att motverka könsuppdelningen på arbetsmark- naden och i näringslivet, samt för att främja jämställda villkor för entre- prenörskap, ett jämställt deltagande i arbetslivet och jämställda arbets- villkor. Jobbskatteavdragen har inneburit att kvinnors och mäns ekono- miska marginaler har ökat, vilket har gjort det möjligt att bygga upp ett eget kapital och en större ekonomisk trygghet. Frågan om lika lön för lika eller likvärdigt arbete mellan kvinnor och män är central i sammanhanget, liksom kvinnors karriärmöjligheter och deltagande i beslutsfattandet. En annan viktig fråga är kvinnors högre sjukskrivningstal och orsaken till det, samt den effekt det får på kvinnors ekonomiska förutsättningar i ett livscykelperspektiv. En näraliggande fråga i det sammanhanget är kvinnors deltidsarbete frivilligt eller ofri- villigt eftersom deltidsarbete och sjukskrivningar leder till sämre eko- nomi och lägre pension. En ytterligare omständighet som med nuvarande ordning påverkar främst kvinnors möjlighet till heltidsarbete och egen försörjning är att den demografiska utvecklingen kan komma att innebära att behovet av anhörigvård ökar . Regeringen har tagit en rad initiativ för att komma till rätta med hinder för jämställda arbetsvillkor och fler planeras. Regeringen avser att till- kalla en delegation med uppdrag att främja ekonomisk jämställdhet i arbetslivet. Syftet är bl.a. att i bred samverkan med relevanta aktörer belysa och sprida kunskap om förhållanden som påverkar jämställdhet i arbetslivet samt i det sammanhanget tydliggöra vilka konsekvenser ett val som en individ gör kan få senare i livet. En annan viktig fråga rör förhållanden i arbetsmiljön. Trots att kvin- nors sjukfrånvaro är högre än männens beviljas kvinnor arbetsskadeliv- ränta i betydligt mindre utsträckning än männen. För att stödja Försäk- ringskassans handläggning av dessa fall har cinsk utvärdering fått ett flerårigt uppdrag att bistå med kunskapsöversikter i frågor som rör arbetsskador (dnr IJ2010/2268/JÄM). har fått regeringens uppdrag att ur ett jämställdhetsperspektiv utveckla kunskap och belysa frågan om hot och våld inom skolan, vård och omsorg samt bland offent- liganställda som i sin tjänsteutövning berörs av hot och våld (dnr A2011/881/ARM). har också regeringens uppdrag att utveckla och genomföra särskilda insatser för att förhindra att kvinnor slås ut från arbetslivet på grund av arbetsmiljö- relaterade problem (dnr A2011/2209/ARM). Satsningen omfattar kun- skapsinhämtning, information, utbildning av inspektörer samt genom- förande av en nationell tillsynsaktivitet. Som har nämnts genomfördes en rad insatser under föregående mandatperiod för jämställdhet i skolan och högskolan. Såväl det uppdrag som genomförde på regeringens uppdrag som de båda de- legationernas arbete har lagt en god grund för det fortsatta reformarbetet. Regeringen gav i uppdrag att med utgångspunkt i erfarenheterna av sitt tidigare uppdrag genomföra en fortsatt omfattande jämställdhetssatsning. Uppdraget innefattar bl.a. insatser för kompetens- utveckling i syfte att främja jämställdhet i skolan, fortbildning och stöd i sex och samlevnadsundervisningen, insatser för att förebygga hedersre- laterat våld och förtryck samt insatser för att stimulera läs-, skriv- och språkutveckling. Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet Omsorg om andra utgör en del av det obetalda arbete som kvinnor utför i större utsträckning än män. som kvinnornas inträde på arbets- marknaden skett förhållandevis snabbt har männens rörelse in i hemmen gått något långsammare. Enligt färska uppgifter från () senaste tidsanvändningsundersökningen arbetar kvinnor och män ungefär lika mycket sett över alla veckans dagar, vilket är drygt . Medan kvinnorna har ökat sitt förvärvsarbete och minskat hemarbetet sedan den förra undersökningen har männen minskat förvärvsarbete och ökat hemarbetet. SCB återkommer med en närmare analys av uppgifterna . SCB fick regeringens uppdrag att genomföra en en- kät- och registerstudie om jämställt föräldraskap (dnr S2009/4769/SF). I SCB:s rapport, som avlämnades , framgår bl.a. att den upplevda arbetsfördelningen visar på samma mönster för såväl kvinnor som män: kvinnor utför mer hushållsarbete medan män utför mer under- hållsarbete. Omsorgen om barnen är den uppgift som både kvinnor och män upplever att man delar mest lika. finns det skillnader. Andelen kvinnor som upplever att de utför nästan allt hushållsarbete är Skr. 2011/12:3 t.ex. större än andelen män som upplever att de nästan inte utför något Detsamma gäller i fråga om omsorgen om barnen. På samma sätt är andelen kvinnor som upplever att de nästan inte gör något underhållsarbete mindre än andelen män som upplever att de utför nästan alla sådana aktiviteter. till samtliga aktiviteter, utan att gruppera dem, konstateras i rapporten att det är en mycket liten andel kvinnor respektive män som upplever att de delar allt lika. På regeringens upp- drag genomför SCB en närmare analys av resultatet av stu- dien. Analysen kommer att ligga till grund för överväganden av behov av ytterligare insatser för att stödja kvinnor och män att ta lika stort ansvar för föräldraskapet. Fördelningen av det obetalda hem- och omsorgsarbetet mellan kvinnor och män har ett nära samband med kvinnors möjligheter att delta fullt ut på arbetsmarknaden, liksom kvinnors och mäns möjligheter att förena föräldraskap och familjeliv med yrkesarbete. Hur en familj väljer att fördela ansvar för olika uppgifter inom sig går utanför politikens gränser. Däremot är det politikens uppgift att skapa förutsättningar för kvinnor och män att på lika villkor ta ansvar för det obetalda hem- och omsorgs- arbetet. Både möjligheten till skattereduktion för hushållsarbete, det s.k. RUT-avdraget, och jämställdhetsbonusen i föräldraförsäkringen som infördes under förra mandatperioden var steg i den riktningen. I syfte att öka föräldrarnas incitament att fördela föräldrapenningdagarna mer jämnt emellan sig har regeringen i propositionen Förbättringar inom familje- politiken (2010/11:146) bl.a. föreslagit en förenklad jämställdhetsbonus. Mäns våld mot kvinnor ska upphöra Våld och andra former av övergrepp mot kvinnor är enligt regeringen den mest akuta jämställdhetsfrågan . Psykiskt, fysiskt och sexuellt våld kan under inga omständigheter accepteras eller ursäktas. Att mot- verka mäns våld mot kvinnor är därför en fråga av högsta prioritet för jämställdhetspolitiken. Mäns våld mot kvinnor berör hela samhället, såväl kvinnor som män. Mäns fysiska, sexuella och psykiska våld mot kvinnor utgör ett allvarligt hinder för jämställdhet och kvinnors fulla åtnjutande av mänskliga rättig- heter. Förutom att skydda och bistå dem som utsätts måste samhället konfrontera de bakomliggande värderingar och attityder som bidrar till våldsutövandet. I det förebyggande arbetet med attityder och värderingar är det enligt regeringen särskilt angeläget att fokusera på unga männi- skor. Under föregående mandatperiod gjordes en kraftfull satsning som om- fattade åtgärder inom ett mycket brett fält. Ramen utgjordes av tre hand- lingsplaner (se avsnitt 1.3). Ambitionen för innevarande mandatperiod är oförändrat hög. För att strukturera arbetet som sker inom ramen för en ambitiös ansats planeras och genomförs insatser inom sex fokusområden. nationell mobilisering och samordning av arbetet, åtgärder mot sexuellt våld, stärkt förebyggande arbete samt skydd av och stöd till våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnar våld, förebyggande och bekämpande av hedersrelaterat våld och förtryck, inklusive äktenskap mot en parts vilja, förebyggande insatser riktade till män, och insatser mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Åtgärderna ska som tidigare genomföras av ansvariga myndigheter, med målet att skapa förutsättningar för att integrera nya arbetsmetoder och förhållningssätt i ordinarie verksamhet. Som ytterligare en åtgärd kan nämnas att en särskild utredare fick regeringens uppdrag att bl.a. utvärdera tillämpningen av brot- ten grov fridskränkning och grov kvinnofridskränkning i syfte att identi- fiera eventuella tolkningsproblem som uppkommit vid tillämpningen och undersöka om målsättningen med att införa dessa brott har uppnåtts. Mot bakgrund av resultatet av utvärderingen ska utredaren ta ställning till om det finns behov av förändringar i bestämmelserna om fridskränknings- brotten. Genom tilläggsdirektiv har uppdraget utvidgats till att avse även straffskalan för brotten. Utredaren ska särskilt överväga en höjning av straffminimum Uppdraget ska redovisas senast den 14 de- cember 2011. En viktig del i arbetet med att säkra hållbarheten i de åtgärder som har genomförts är att följa upp och utvärdera utvecklingsarbetet och dess Ett grundläggande syfte är, mot bakgrund av det omfattande arbete som har genomförts av myndigheterna, att fortsätta att öka kunskapsbasen och utveckla effektiva och forskningsbaserade ar- I det sammanhanget är det angeläget att utveckla former för samordning och erfarenhetsutbyte, både mellan berörda myndigheter och En viktig aspekt är att undvika risken för dub- belarbete eller för att angelägna frågor faller mellan stolarna. överväger hur formerna för detta arbete bör organiseras. Syftet är att få till stånd bredast möjliga genomslag för politiken. Som ett led i ambitionen att öka kunskapen om mäns våld mot kvinnor, inklusive sexuellt våld och andra sexuella övergrepp, har Brottsoffer- myndigheten fått ett förnyat uppdrag att fördela medel till forskning, metodutveckling och andra liknande insatser i det forskningsprogram som inrättades under förra mandatperioden (dnr JU2011/4765/). Projekt inriktade på att förebygga vålds- och sexualbrott samt återfalls- prevention ska prioriteras. Kvinnor som har beviljats uppehållstillstånd på grund av anknytning till en man bosatt i och utsätts för våld har en särskilt svår situa- För att öka kunskapen om problemets omfattning och karaktär har regeringen gett en särskild utredare uppdraget att bl.a. kartlägga och analysera olika former av våld, hot och kränkningar som kan drabba dem (dir. 2011:44). Uppdraget ska redovisas till regeringen . Utemiljöer kan genom sin utformning bidra till känslor av otrygghet och rädsla för brott, vilket begränsar människors, i synnerhet flickors och kvinnors, möjligheter till ett gott liv. Regeringen har gett i uppdrag att i samverkan med länsstyrelserna sammanställa erfarenheter från och utvärdera effekter av det tidigare genomförda uppdrag om att stärka tryggheten i stads- och tätortsmiljöer ur ett jämställdhetsperspektiv (dnr U2011/3939/JÄM). I uppdraget ingår att sprida erfarenheter till berörda aktörer i samhällsplaneringen. Uppdraget ska redovisas . Åtgärder för att förebygga och bekämpa sexuellt våld Insatser riktat mot sexuellt våld finns integrerat i regeringens hand- lingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39). Flera av åtgärderna handlade om bemötande och omhändertagande av sexual- brottsoffer och om dokumentation av bevisning rörande denna typ av brott. Under innevarande mandatperiod kommer regeringen att intensifi- era sitt arbete med att förebygga och bekämpa våldtäkter och andra sexu- ella övergrepp, genom att bl.a. öka stödet till brottsoffren och effektivi- sera och förbättra rättsväsendets hantering av våldtäktsärenden. Vid finns ett nationellt centrum för frågor om mäns våld mot kvinnor. Regeringen har gett i uppdrag att utveckla och förbättra stödtelefonen Kvinnofridslinjen så att förutsätt- ningarna att tillgodose behoven hos kvinnor som har utsatts för hot, våld och sexuella övergrepp förbättras (dnr U2011/3939/JÄM). Brottsoffer- myndigheten fick i uppdrag att vidareutveckla och genomföra ett utbildningsprogram för bättre bemötande av sexualbrottsoffer i sam- band med polisanmälan, förundersökning och rättegång (dnr JU2011/3982/). Utbildningsprogrammet ska riktas till personal inom länspolismyndigheterna, , domstolar och till advokater. genomförde ett liknande utbildningsprogram under föregående mandatperiod. När det gäller åtgärder riktade till förövare har insatserna främst inriktats på att utveckla Kriminalvårdens program och insatser. Kriminalvården är en strategisk aktör när det gäller att arbeta med förövare, men också har en viktig roll när det gäller insatser riktade mot våldsutövare. Regeringen bedömer att det därutöver finns behov av att utveckla verksamheter som vänder sig till förövare som inte redan är kända av t.ex. socialtjänst, polis eller kriminalvård, och som till och med skulle kunna fångas upp innan ett övergrepp har be- gåtts. Inom bedriver och sexualmedicin (CASM) vid en verksamhet som tar emot personer som utövar eller riskerar att utöva sexuellt våld, bl.a. i form av en telefonverksamhet som delvis fångar upp denna målgrupp. Regeringen anser att det finns behov att ytterligare utveckla denna verksamhet, och har därför bidragit till etablerandet, i projektform, av en hjälptelefonlinje, en s.k. stopptelefon mot sexuellt Skr. 2011/12:3 våld (dnr U2011/2248/JÄM). Syftet är att nå en större och bredare målgrupp än , dvs. personer, främst män, som utövar eller riskerar att utöva sexuellt våld. CASM ska också inom ramen för regeringens stöd kartlägga förekomsten av liknande verksamheter i , lägga grund för ett nationellt nätverk av vårdgivare och andra aktörer inom området samt att utveckla och evidensbasera de behandlingsmetoder och arbetssätt som CASM använder i arbetet med personer som utövar eller riskerar att utöva sexuellt våld. Som har redovisats visar statistik från Brå att flickor och unga kvinnor mellan är särskilt i riskzonen för sexuellt våld som våldtäkt och sexuella övergrepp. mig unga om sex och internet (2009:9) visar bl.a. att det finns starka samband mellan att ha varit utsatt för sexuella övergrepp som barn och senare i livet erbjuda sex mot ersättning. Ungdomsstyrel- sen har med utgångspunkt i underlag från studien utarbetat ett metodma- terial och genomfört ett stort antal seminarier och utbildningar. Utbild- ningsinsatserna syftar till att höja kunskapsnivån bland personalgrupper som arbetar med ungdomar om hur man kan arbeta förebyggande mot att ungdomar blir utsatta för sexuell exploatering via internet och andra interaktiva medier. fick 2011 ett förnyat uppdrag att genomföra utbildningsinsatser på området (dnr IJ2010/2268/JÄM). Uppdraget ska redovisas . I syfte att ytterligare förstärka skyddet för personlig och sexuell inte- gritet och sexuellt självbestämmande bereder regeringen förslag års sexualbrottsutredning om att bl.a. utvidga våldtäktsbestämmel- sen så att fler fall av sexuella utnyttjanden blir att bedöma som våldtäkt. Inom ramen för det arbetet bereds också frågan om tillträde till konvention om skydd för barn mot sexuell exploatering och sexuella övergrepp. En proposition är planerad . Stärkt förebyggande arbete samt skydd och stöd för våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnar våld Under innevarande mandatperiod kommer regeringen att stärka det före- byggande arbetet samt att verka för att förbättra skyddet och stödet för våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnar våld. har regeringens uppdrag att fortsätta stimulera utvecklingen av social- tjänstens verksamhet för våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnar våld (dnr IJ2010/2268/JÄM). Den kunskap som därigenom utvecklas ska målgruppsanpassas, spridas, följas upp och utvärderas. Myndigheten ska verka för att arbetar mer långsiktigt, strategiskt och evidensbaserat samt för förbättrad kvalitet och kompetens på området. Behov av insatser inom hälso- och sjukvården ska också övervägas. Re- geringen fortsätter också att förstärka stödet till organisationer som ar- betar med att motverka våld mot kvinnor (dnr IJ2010/2268/JÄM). En kvinna som utsätts för hot och våld befinner sig i ofta en mycket sårbar och utsatt situation, och kan därför behöva samhällets stöd på olika sätt. Det våld som utövas i nära relationer eller mot en närstående är inte sällan systematiskt och kontinuerligt. Särskilt om det finns barn i familjen kan det vara svårt för den utsatta kvinnan att på egen hand ta sig Skr. 2011/12:3 ur relationen. Liknande problematik förekommer när det är fråga om Denna typ av våld begås också av en närstående, men har särskilda kännetecken. Våldet utövas t.ex. ofta kollektivt och det kan finnas flera förövare av båda könen. För de barn som tvingas växa upp i dessa miljöer följer en stor otrygghet. De kan själva ha blivit utsatta för våld eller tvingats bevittna våldet. De kan också behöva leva skyd- dade och under stark press om hot och våld under långa perioder. Det är därför viktigt att uppmärksamma barnen och deras särskilda behov som kan vara av en helt annan karaktär än mammans behov.