prop · GZ031d15 · 2011-09-20 00:00:00 — Skatt, tull och 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Förslag till statens budget Skatt, tull och exekution Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution ........................................................... Indikatorer och resultat ........................................................................ ........................................verksamhet avseende tullkontroll 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution ........................ Härledning av ramnivån 20122015. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och Ramnivå 2011 realekonomiskt fördelad. Härledning av anslagsnivån 20122015, 1:1 ...................................... Härledning av anslagsnivån 20122015, 1:3 .......................................... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:2 .......... 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.för anvisar anslagen under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt följande uppställning: 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 2 Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Kärnan i utgiftsområdet utgörs av beskattning, uppbörd av skatt, tull och avgifter samt verkställighet och indrivning av skatter och avgifter. Nära knutna till och starkt integrerade med beskattning och uppbörd finns verksamheter med andra syften som antingen följer av eller direkt stödjer de huvudsakliga verksamheterna. Förutom beskattning, uppbörd, verkställighet och indrivning ingår även verksamhet avseende folkbokföring, hantering av äktenskapsregister och ärenden med anknytning till , id-kort, fastighetstaxering, brottsbekämpning inom skatte-, tull- och exekutionsområdet, bouppteckningar, gränsskydd och verkställighet av enskildas betalningsanspråk. , och är förvaltningsmyndigheter inom respektive område. En annan myndighet med viss verksamhet inom utgiftsområdet är . Myndigheten har ett självständigt ansvar för tullkontrollen till sjöss. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Totalt för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20122015. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU21). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3Överföringarna redovisas i prop. 2010/11:1, utgiftsområde 3, avsnitt 3.3. med varaktigt för arbetet med skattereduktion för penninggåvor till ideell verksamhet. anslag minskas engångsvis med . Medlen förs till det under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning upptagna anslaget 1:10 anslag ökas med för arbetet mot grov organiserad brottslighet. anslag ökas varaktigt med för arbetet mot grov organiserad brottslighet. har haft i uppdrag att föra register över antal barn som berörs av avhysning. Uppföljning av detta register har visat att det finns behov av att utveckla statistiken i syfte att få en bättre uppfattning om hur många barn som drabbas av vräkning från sin ordinarie adress och som på grund av avhysning tvingas att flytta. För att myndigheten ska kunna utveckla statistiken tillförs anslaget engångsvis 2012. Tabell 2.3 Ramnivå 2011 realekonomiskt fördelad. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfallet samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Målet för utgiftsområdet är att säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn och bidra till ett väl fungerande samhälle för medborgare och näringsliv samt motverka brottslighet. Myndigheterna inom utgiftsområdet ska underlätta för medborgare och företag att göra rätt för sig. Medborgare och företag ska känna förtroende för rättssäkerheten i regelsystemen. En enhetlig behandling av de företag och medborgare som kommer i kontakt med myndigheterna är en viktig rättssäkerhetsaspekt. Det är därför vikigt att alla ärenden behandlas lika. Myndigheterna ska bedriva verksamhet på ett kostnadseffektivt sätt. För en kostnadseffektiv hantering är en aspekt att se till att de regelverk och rutiner som de själva disponerar över är så enkla som möjligt. Regeringen understryker betydelsen av samtliga myndigheters fortsatta arbete med förenklingar av det egna regelverket samt med att utarbeta förslag till förenklingar av de nationella och internationella regelverken. Eftersom myndigheterna har likartad verksamhet när det gäller uppbördshanteringen och brottsbekämpningen är det väsentligt att de möjligheter till förenklingar och förbättringar som finns genom myndighetssamverkan tillvaratas. Arbetet mot grov organiserad brotts- lighet, där samtliga myndigheter inom utgiftsområdet deltar, är ett exempel på myndighetssamverkan. Myndigheterna ska fortsätta arbetet med att höja effektiviteten i verksamheten och förbättra servicen till allmänheten och företagen. Fortsatta förändringar och rationaliseringar är nödvändigt för att klara framtidens krav. Att arbeta med standardisering och automatisering av arbetsflöden är av stor betydelse. I myndigheternas uppgift ligger att organisera sig på ett sätt som bidrar till att förstärka förutsättningarna för en effektiv verksamhet. En förutsättning för att säkerställa att verksamheten utvecklas i rätt riktning och att resurserna styrs till prioriterade områden är att myndigheterna kontinuerligt följer samhällets utveckling. Myndigheterna ska kunna möta de krav som ställs. För att uppnå en effektiv och ändamålsenlig förvaltning är ledning, prioritering, intern styrning och uppföljning av all verksamhet inom myndigheterna viktig. Det är av stor betydelse att myndigheterna har ändamålsenliga interna system för att kunna följa verksamheten och bedöma enhetlighet, kvalitet, produktivitet och effektivitet. Den ekonomiska integrationen i tillsammans med globaliseringen av ekonomin och handeln medför delvis nya förutsättningar för myndigheternas verksamhet. Myndigheterna kommer kontinuerligt att behöva anpassa verksamheten till de nya förutsättningar som gäller. I det europeiska och övriga internationella administrativa samarbetet inom myndighetsområdena prioriteras insatser för regel- och procedurförenklingar, rationell användning av it, informationsutbyte och utbildningsinsatser. Myndigheterna medverkar fortlöpande i det arbete som pågår inom EU. I detta arbete har myndigheterna en viktig uppgift att biträda regeringen med expertis i sakfrågor samt analysera problemställningar och föreslå ställningstaganden. Myndigheterna deltar även i förhandlingsarbetet, särskilt inom de genomförandekommittéer som leds av Europeiska kommissionen. Vad gäller det fortsatta utvecklingsarbetet inom e-förvaltningen anser regeringen det vara av största vikt att myndigheterna uppträder samlat och vid behov gemensamt utvecklar och tillhandahåller tjänster som förenklar för med- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 borgare, företag och aktörer inom den offentliga sektorn. En samlad resultatbedömning av utgiftsområdet görs i huvudsak utifrån myndigheternas resultat vad gäller rättssäkerhet, kvalitet, förtroende och kostnadseffektivitet. Att myndigheterna arbetar för att göra det enkelt och underlätta för medborgare och företagare är också en bedömningsgrund. Som stöd för att bedöma det samlade resultatet inom utgiftsområdet finns bl.a. berörda myndigheters årsredovisningar, redovisade uppdrag, Statskontorets rapporter och utvärderingar samt underlag som erhålls av årliga revision. Vidare finns undersökningar om allmänhetens förtroende för myndigheterna. En bedömning av resultatet följer under respektive avsnitt. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 För ska målet för utgiftsområdet uppnås genom att -eftersträvade skatte- och avgiftsintäkter ska säkerställas rättssäkert och på ett för samhället ekonomiskt effektivt sätt samt på ett sätt som är kostnadseffektivt och enkelt för medborgare och företag, -brottslighet inom skatteområdet ska förebyggas och bekämpas, -medborgare och företag ska ha förtroende för verksamhet. möjliggjort för att öka verksamheten. gör bedömningen att skattefelet minskat något . Det beror främst på ett minskat felutrymme för medborgare och företag som hänförs till lagförändringar om kassaregister, personalliggare, HUS-avdrag samt nya avtal med skatteparadis. hanterar stora belopp och volymer vilket ställer krav på effektivitet. hanterade närmare 15,7 miljoner deklarationer, cirka 62 miljoner kontrolluppgifter, drygt 88 000 ansökningar om F-skatt och 3,9 miljoner folkbokföringsärenden. En viktig inriktning inom skatteverksamheten är att det är viktigt att underlätta för att medborgare och företag ska kunna göra rätt från En ökad användning av e-tjänster leder är indelat i åtta skatteregioner. Huvudkontoret leder och styr skatteregionerna. har 9 900 anställda och bedriver verksamhet på ett hundratal orter. Måluppfyllelsen bedöms av regeringen vara god för de flesta verksamhetsområden. Årsredovisningen har av bedömts som i allt väsentligt rättvisande. påbörjades arbetet med en ny organisation under namnet ett sammanhållet . Det innebär bl.a. att budgetstyrning införts inom hela . Syftet är att öka effektiviteten i resursutnyttjandet. I budgetpropositionen fick ett tillskott på och ett varaktigt tillskott på . till att fler gör rätt från början. Medborgares och företags förtroende för är viktigt. I Svenskt Kvalitetsindex mätning av kundnöjdhet fick högst betyg av samtliga undersökta myndigheter vilket visar att förtroendet för är högt bland medborgare och företag. I jämförelse med andra jämförbara skatteförvaltningar inom , är bäst när det gäller kostnadseffektivitet. verksamhet är uppdelad i beskattning, folkbokföring, fastighetstaxering, brottsbekämpning, bouppteckning och utfärda id-kort. Beskattningsverksamhetens huvudsakliga arbetsuppgifter är information, löpande ärende- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 hantering och kontroll. Beskattningen utgör av totala verksamhet. Det förebyggande arbetet, information och besök, är viktigt och syftar till att minska andelen fel. Det ska vara lätt att göra rätt för sig både för medborgare och företag. Det finns indikationer på att det förebyggande arbetet ger ett bra resultat. Andelen fel minskar inom flera områden vilket leder till minskade kostnader för . Informationsinsatserna sker genom många kanaler som internet, media, särskilda informationsträffar, vid revision och specialinriktad information. En annat viktig del av det förebyggande arbetet är samverkan med branschorganisationer och idrottsförbund. Satsningen på företagsbesök har fortsatt . Det gjordes 78 000 företagsbesök jämfört med 36 000 besök . Ökningen förklaras av fler tillsynsbesök till följd av införande av kassaregister. Resursåtgången inom den löpande ärendehanteringen har ökat något jämfört med . Det beror i huvudsak på arbetet med skattereduktion för HUS-arbete. hanterades 755 000 ansökningar om utbetalning från företag och betalades ut. Trots stora volymer har hanterat den löpande ärendehanteringen på ett bra sätt med bra genomströmningstider. Koncentrationer av arbetsuppgifter inom och mellan regionerna har lett till både högre kvalitet och effektivitet. I borgenärsarbetet nås inte alla målen och den rättsliga kvalitetsuppföljningen visar på en del brister. Effektiviteten inom området har dock ökat jämfört med . En stor del av kontrollverksamheten sker mot områden med hög risk dvs. där risken för skattefel är högst. framgång i kontrollen avgörs till stor del av förmågan att identifiera risker. Riskhantering innebär att prioritera och välja rätt åtgärder utifrån en analys av fakta för att minska eller eliminera riskerna för att inte nå målen för kontrollen. har fortsatt att bygga upp ett tekniskt centrum. Där samordnas och systematiseras kvalificerad teknisk kunskap om bl.a. programvaror och andra tekniska hjälpmedel i verksamhet. I arbetet mot aggressiv skatteplanering ingår att bygga upp ett finansiellt centrum för att öka kunskapen om den finansiella sektorn. framförde kritik mot arbete med utländska kontrolluppgifter. Ett nytt uppföljningssystem för utländska kontrolluppgifter håller på att tas fram vilket kommer att systematisera och effektivisera hanteringen av utländska kontrolluppgifter. Tillämpningen av de nya informationsutbytesavtalen med före detta skatteparadis ger bra resultat. Av 47 ärenden har hunnit få svar från . Svaren har varit av mycket bra kvalitet och ökat förutsättningarna att nå framgång i skatte- och brottsprocesserna. De ökade kontrollinsatserna har ökat antalet beslut om ändring för privatpersoner. Grundkontrollerna har ökat och avser till största delen oavsiktliga fel. Ambitionen är att dessa fel ska minska. Den utökade kontrollen riktar sig i första hand mot avsiktliga fel och står för av den totala kontrollresursen. Antalet revisioner har minskat med främst p.g.a. av ett ökat antal förebyggande besök men även p.g.a. ändrat arbetssätt. Träffsäkerheten vid revisioner är dock fortsatt hög eftersom resulterar i ändring. Kontrollen av privatpersoner har ökat vilket lett till ett ökat antal beslut om ändringar. av ändringarna gjordes till deklaranternas fördel. Allt fler medborgare och företag deklarerar elektroniskt. av medborgarna deklarerade elektroniskt 2010 vilket är en ökning i jämförelse med 2009. Andelen skattedeklarationer som lämnades elektroniskt ökade från 2010. Folkbokföringen utgör av totala verksamhet. Många medborgerliga rättigheter och skyldigheter bygger på folkbokföringen. Kvaliteten i folkbokföringsregistret måste därför vara hög. Den löpande ärendehanteringen har tagit stora resurser i anspråk så därför har antalet planerade bosättningskontroller minskat. Nya e-tjänster är en möjlighet att elektroniskt rapportera diskrepanser i folkbokföringen för andra myndigheter samt en e- tjänst för lägenhetsnummerinsamlingen. av dem som lämnat lägenhetsnummer har använt e-tjänsten har användningen av e-tjänster ökat. togs 2,5 miljoner personbevis ut varav elektroniskt vilket är en ökning jämfört med . Antalet flyttningsanmälningar som görs elektroniskt är dock fortsatt på en låg nivå. Fastighetstaxeringen utgör av totala verksamhet. Fastighetstaxeringen bedrivs på sju orter. För att ytterligare effektivisera verksamheten ska verksamheten bedrivas på endast fyra orter med högst 140 årsarbetskrafter. Den allmänna fastighetstaxeringen, som genomförs , omfattar olika kategorier av fastigheter enligt en fastställd ordning och varje fastighetskategori blir taxerad minst . Antalet omprövningar ökade främst beroende på ny och ändrad lagstiftning. Genomströmningstiderna är för långa. Brottsbekämpningen utgör av totala verksamhet. Skattebrottsenheterna arbetar med att utreda framför allt skattebrott. I storstadsområdena och i vissa län leds utredningarna av och i övriga landet av åklagare vid . Samverkan med andra myndigheter och samverkan mot grov organiserad brottslighet har ökat . Åklagarna bedömer att skattebrottsenheternas utredningar håller hög kvalitet och att förundersökningarna ger ett bra stöd för beslut i åtalsfrågan. Produktiviteten är fortsatt hög och varje utredare avslutade i genomsnitt 14 utredningar vilket är en ökning med en utredning jämfört med . Antalet avslutade förundersökningar uppgick till 2 200, vilket är på samma nivå som 2009. Styckkostnaden för en avslutad brottsutredning har minskat jämfört med . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Registreringen av bouppteckningar utgör en procent av totala verksamhet. Registreringen av bouppteckningen har stor civilrättslig betydelse för dödsboet. Verksamheten är koncentrerad till tre orter. Kostnaden per bouppteckningsärende har jämfört med sjunkit . gjordes en omprioritering i verksamheten på grund av arbetet med HUS- avdraget och därför koncentrerades tillfälligt arbetet till två orter. Det ledde till att ärendebalanserna tillfälligt byggdes upp. Balanserna har dock arbetats av och var vid utgången av 2010 på samma nivå som 2009. började att ta emot ansökningar och utfärda id-kort till personer som är folkbokförda i landet, har fyllt och kan styrka sin identitet. Man kan ansöka om id-kort på 27 platser i landet och hämta sitt färdiga id-kort på ytterligare 12 platser. Det har blivit enklare att få id-kort. togs 85 000 ansökningar emot och 82 000 id-kort utfärdades. Därmed fick endast avslag på sin ansökan vilket regeringen anser vara en acceptabel nivå. hade vid utgången av 2010 ca 9 900 anställda, vilket är en minskning jämfört med utgången av 2007. Andelen kvinnor var och andelen kvinnliga chefer var . Minskningen av personal har ställt stora krav på personalens kompetens. Kompetensen har breddats för att kunna användas inom flera områden. Resultatet har blivit att möjligheten att fördjupa sin kompetens minskat. Med de förbättrade ekonomiska förutsättningarna så finns nu möjlighet för personalen att vidareutveckla sin kompetens inom vissa områden för att få fram spetskompetens. Sjukfrånvaron fortsätter att minska och sjukfrånvaron uppgick vid utgången av . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Regeringen bedömer att i hög grad bidrar till att uppfylla målet för utgiftsområdet. Regeringens bedömning är att myndigheten bedriver ett strategiskt arbete med att ständigt bli bättre. Det innebär en fortsatt omfördelning av arbetsuppgifter och material för att säkerställa en hög effektivitet och servicenivå, enhetliga rättsliga bedömningar och en effektiv kontroll. handläggnings- och svarstider förbättrades och ett 30-tal nya e-tjänster lanserades. Regeringen anser att inriktningen att underlätta för de som vill göra rätt för sig ska kvarstå. Riktad och behovsanpassad information ska lämnas till de medborgare och företag som behöver det. Detta kan bl.a. ske genom förenklade blanketter och elektroniska lösningar. Det är viktigt att resurserna i kontrollverksamheten koncentreras till områden med högst risk för skattefel. Regeringen anser att myndigheten kontinuerligt genomför förbättringar som resulterat i en positiv resultatutveckling och i effektiviseringar. hade ekonomiska problem som vändes till ett stort anslagssparande. Det är viktigt att skärper den interna ekonomistyrningen. Regeringen kommer även i fortsättningen att följa utvecklingen noga. En ökad samverkan mellan myndigheter ska leda till att allmänhet och företag inte behöver lämna fler uppgifter än nödvändigt. Regeringen gör bedömningen att bedriver ett strategiskt arbete med sin kompetensförsörjning. Det är av stor betydelse att detta arbete fortgår. En väl fungerande ledning, intern styrning och uppföljning är grunden för en effektiv verksamhet. En förutsättning för detta är att arbetet med riskanalyser samt urvals- och uppföljningssystem fortsätter att utvecklas. För att medborgare och företag ska känna stort förtroende för verksamheten är det väsentligt att t.ex. handläggningstider, rättstillämpning och kontrollnivåer är enhetliga. Även om har gjort en del på området och skillnaderna har minskat, anser regeringen att det finns förutsättningar för att ytterligare öka enhetligheten. På e-förvaltningens område ligger i framkant vid en jämförelse med andra svenska myndigheter. Regeringen anser att det är viktigt att utveckling av nya e- tjänster fortgår. Syftet med kontroll och sanktioner är att stärka och upprätthålla normer. Kontrollen ska i huvudsak riktas mot avsiktliga fel och träffsäkerheten måste därför vara hög. För att öka de allmänpreventiva effekterna ska sådana områden prioriteras där det finns allvarliga fel och där fusket är särskilt förtroendeskadligt. För att öka den individualpreventiva effekten ska kontrollen ske tidigt och följas upp genom återkommande kontroller. De öppna gränserna och en alltmer globaliserad ekonomi gör att hoten mot skattebasen ökar. Det internationella området kräver att intensifierar sin samverkan med andra myndigheter, såväl svenska som utländska. Det är viktigt att myndigheten fortsätter att förbättra de möjligheter till informationsutbyte som finns. Det internationella arbetet kräver en särskild struktur och kompetens. Det är därför viktigt att höjer sin kompetens avseende både personal och teknik för att klara av det internationella arbetet. Tabell 3.1 Anslagsutveckling 1:1 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 6 795 897 tkr prisnivå. 3Motsvarar 6 801 202 tkr prisnivå. 4Motsvarar 6 801 202 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader inklusive vissa nämnder på skatte- Vidare används anslaget för vissa kostnader för internationellt arbete och forskning inom skatteområdet samt maximalt i ersättningsbelopp enligt vissa lagar. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.2 Offentligrättslig verksamhet 1Avser intäkter av avgifter som inte är skatt t.ex. skattetillägg, förseningsavgift, dröjsmålsavgift, bötesmedel och sanktionsavgift som är tjänsteutövning förknippade med ärendehandläggning och avgifter för prissättningsbesked samt ärenden enligt . 2Avser försäljning av uppgifter ur dataregister, intäkter av aviseringssystemet och kopior av allmänna handlingar. 1 Verksamheten avser pensionsadministration för AP-fonderna och Premiepensionssystemet. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Tabell 3.4 Härledning av anslagsnivån 20122015, 1:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU21). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 2013-2015 är preliminär och kan komma att ändras. 3Överföringarna redovisas i prop. 2010/11:1, utgiftsområde 3, avsnitt 3.3. I denna proposition lägger regeringen ett flertal förslag på skatteområdet som i flera fall påverkar verksamhet. Mot denna bakgrund gör regeringen i detta avsnitt en samlad bedömning av anslagsbehov. med varaktigt för arbetet med skattereduktion för penninggåvor till ideell verksamhet. anslag minskas engångsvis med . Medlen förs till det under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning upptagna anslaget 1:10 Regeringen föreslår att anslaget uppgår till 6 . beräknas anslaget till 6 . beräknas anslaget till 7 . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 För ska målet för utgiftsområdet uppnås genom att -eftersträvade tull-, skatte- och avgiftsintäkter, liksom efterlevnaden av in- och utförselrestriktionerna, ska säkerställas rättssäkert och på ett för samhället ekonomiskt effektivt sätt samt på ett sätt som är kostnadseffektivt och enkelt för medborgare och företag, -brottslighet inom tullområdet ska förebyggas och bekämpas, -medborgare och företag ska ha förtroende för verksamhet. verksamhet är indelad i kärnverksamhet och stödverksamhet. Kärnverksamheten är indelad i processerna Brottsbekämpning och Effektiv handel, samt den processgemensamma nationella enheten.