prop · GZ031d32 · 2011-09-20 00:00:00 — Det är viktigt att länens arbete bedrivs kontinuerligt och långsiktigt och därför avser regeringen att på olika sätt stödja en utveckling av det fortsatta arbetet. 2.6.3Ansvar och arbetssätt inom politiken Regionernas ansvar och inflytande över statliga tillväxtresurser ska stärkas som ett led i att effektivisera genomförandet av den regionala tillväxtpolitiken. En samordnad och effektiv förvaltningsstruktur samt dialoger för förbättrad samverkan är ett led i ett effektivare genomförande av politiken. Regionalt inflytande över statliga tillväxtresurser Regionala företrädare ska ha ett ökat inflytande över de statliga tillväxtresurserna. Medborgare och företag kan därmed få bättre förutsättningar att påverka utvecklingen i sin egen region. Ett ökat regionalt inflytande innebär ett större ansvar för det regionala tillväxtarbetet. Detta i sin tur ger bättre förutsättningar för sektorssamordning och ett effektivare genomförande av den regionala tillväxtpolitiken. Regeringen anser därför att ett tydligt, inkluderande och aktivt regionalt ledarskap, som kan prioritera och besluta om strategiska vägval, är en viktig förutsättning för ett framgångsrikt regionalt tillväxtarbete. Regeringen ser positivt på ett ökat regionalt ansvarstagande. Som ett led i detta har i och samverkansorganet i tagit över ansvaret för det regionala tillväxtarbetet i respektive län och 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 därmed tilldelats en större andel av de statliga regionala tillväxtmedlen i respektive län. Samordnad och effektiv förvaltningsstruktur Det är viktigt med en effektiv, tillgänglig och samordnad statlig förvaltning. Specialiseringen och sektoriseringen inom den statliga förvaltningen kan i vissa fall leda till fragmentering och bristande helhetssyn. Det finns enligt regeringen behov av stärkt samordning både mellan regional och nationell nivå och mellan olika sektorsområden på nationell och regional nivå. Regeringen anser att ett väl fungerande samarbete över sektorsgränser gör att regionala, nationella och europeiska insatser får ett mervärde. Samverkan mellan olika nivåer ska därför utvecklas som ett led i att effektivisera myndighetsstyrningen och styrningen av den statliga verksamheten. Det behövs bl.a. kunskap om hur myndigheterna genom sektorsövergripande arbete bättre kan uppfylla målen för sina verksamheter. Ändamålsenliga arbetsformer som ger förutsättningar för en effektiv styrning över sektorsgränser behöver särskilt utvecklas. Vissa statliga myndigheter behöver stärka och tydliggöra sin roll i det regionala tillväxtarbetet. Det finns i ett antal frågor även behov av ökad samverkan mellan myndigheter liksom mellan myndigheter och den lokala och regionala nivån för att kunna bidra till ett effektivt samspel. Som ett led i detta arbete har vissa myndigheter fått i uppdrag att ta fram en långsiktig intern strategi som ska vägleda myndigheterna i deras arbete med hållbara regionala tillväxtfrågor. Regeringens nästa steg i arbetet ska omfatta energipolitiken (), jordbrukspolitiken (), skogspolitiken () och transportpolitiken (). Inom arbetsmarknadspolitikens område avser regeringen att uppdra åt Svenska att redovisa hur myndighetens roll och samverkan med aktörerna i det regionala tillväxtarbetet har utvecklats. Svenska bör även beskriva hur erfarenheterna från detta arbete kan tas till vara inför programperioden 20142020 för strukturfonderna. Att myndigheterna tydliggör sin roll i det regionala tillväxtarbetet är en viktig grund för en långsiktig förbättring av samspelet mellan den nationella och regionala nivån. De myndigheter som har återrapporterat arbetet med strategier för hållbart regionalt tillväxtarbete har bl.a. identifierat behov av att skapa en arena för samverkan mellan regionala aktörer och statliga myndigheterna med stor betydelse för det regionala tillväxtarbetet. Regeringen delar bedömningen. har i enlighet med sin instruktion i uppdrag att främja sådan samverkan. Regeringen avser att följa utvecklingen av uppdraget. Det är viktigt att överväga om statliga myndigheters lokalisering i ökad utsträckning kan få en spridning över landet. Det handlar om att noga pröva om myndigheter kan lokaliseras utanför storstäderna, i första hand till länscentra eller andra större orter. En utgångspunkt vid ett sådant övervägande ska vara att myndigheterna ska ges goda förutsättningar att bedriva sin verksamhet. Vissa statligt ägda bolag har till uppgift att tillgodose särskilt formulerade och avgränsade samhällsintressen vilket t.ex. kan innebära en serviceskyldighet som omfattar hela landet. De flesta statligt ägda företag verkar dock under marknadsmässiga villkor. Dialoger för förbättrad samverkan De senaste årens ökade fokus på dialog för hållbar regional tillväxt har bl.a. bidragit till att utveckla den strategiska inriktningen och genomförandet av insatser på olika nivåer. Dialogen förs med aktörer som medverkar i eller berörs av det regionala tillväxtarbetet på lokal, regional och nationell nivå. Regeringen anser att en kontinuerlig dialog är en fortsatt viktig förutsättning för ett väl fungerande samspel mellan den lokala, regionala och nationella nivån när det gäller frågor av betydelse för den hållbara regionala tillväxten. Bland annat avser regeringen att genomföra en dialog med regionala företrädare, företagare med flera för att diskutera hållbara regionala tillväxtfrågor och den framtida sammanhållningspolitiken. Lärdomar av arbetet med de regionala varselsamordnarna behöver fortsättningsvis tas tillvara i det regionala tillväxtarbetet. Arbetet med utvecklad samverkan, effektivare arbetssätt och en effektivare resursanvändning, behöver vidareutvecklas. Behovet av att offentliga och privata aktörer samordnar sina insatser växer då de flesta av samhällets utmaningar behöver lösas i samverkan mellan olika aktörer. Regeringen har en väl fungerande dialog med aktörer på den regionala nivån. Dialogen mellan regeringen och statliga nationella myndigheter med ansvar inom det regionala tillväxtarbetet ska emellertid vidareutvecklas. Dialogen ska stärkas och vidareutvecklas dels mellan dessa myndigheter, dels mellan myndigheterna och aktörer på regional nivå. Politikens prioriteringar är tvärsektoriella och omfattar politikområden, där europeiska, nationella, regionala och lokala finansiella resurser samordnas. Innovation och förnyelse avser insatser som ska stärka regioners förnyelseförmåga samt stimulera till ett förbättrat klimat för entreprenörskap och företagande. Genom en effektiv samverkan mellan näringsliv, forskning och utveckling, offentlig sektor, civilsamhället och politiska institutioner utvecklas innovationsförmågan i näringslivet och inom den offentliga sektorn. Ändamålsenliga strukturer som stimulerar samarbete, samverkan och kunskapsöverföring mellan dessa aktörer ska utvecklas. Det är även viktigt att stimulera utvecklingen av innovativa miljöer över bl.a. sek- tors-, läns- och landsgränser. Regeringen fattade beslut om en strategi för ökad tjänsteinnovation, i vilken behoven av att utveckla och anpassa politik och system för innovationsfrämjande identifieras. Den lägger även grunden för en breddning av synen på innovationer och att det finns behov av att främja och sprida erfarenheter av tjänsteinnovationer i gles- och landsbygder. Såväl kvinnor som män utvecklar innovationer både i privat och offentlig verksamhet. En innovation kan vara en ny högteknologisk produkt som utvecklats genom forskning eller tillsammans med företag men det kan också vara t.ex. en tjänst. En stor andel av innovationer sker löpande i små och medelstora företag i form av 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 nya eller förbättrade tjänster, varor och organisationssätt. Innovationer behöver inte vara baserade på forskning. Detta ställer krav på de offentliga aktörerna att snabbt kunna anpassa sina system utifrån en förändrad omvärld med en mer inkluderande och bredare bild av vad som är en innovation. Att stärka de innovativa regionala miljöerna är enligt regeringen betydelsefullt för att innovationer, innovationssystem och kluster ska komma till stånd och utvecklas. Universiteten och högskolorna, med i vissa fall innovationskontor, utgör en viktig del i det regionala arbetet genom att tillföra både forsknings- och kompetensresurser. De är dessutom kontaktytor till andra forskningsresurser som är viktiga för näringslivet och offentlig sektor. Även forskningsinstituten kan spela en viktig roll för små- och medelstora företags utveckling, särskilt där de har en regional närvaro. Genom att stärka dessa regionala miljöer stärks även de nationella innovationssystemen. De regionala innovativa miljöerna kan i högre utsträckning, bl.a. genom sin specialisering, bidra till en hållbar nationell tillväxt om aktörer på olika nivåer i ökad utsträckning samspelar med varandra. Regeringen anser att samspelet mellan europeiska program för forskning och innovation, program för att främja entreprenörskap, strukturfondsprogrammen och landsbygdsprogrammet bör utvecklas för att bidra till ökad samordning och ta tillvara synergier i genomförandet. Deltagande i olika EU-program, bl.a. Regions of knowledge, ökar möjligheterna till att hitta europeiska samarbetspartners. Det finns därför ett behov av ett ökat regionalt tillväxtperspektiv inom forsknings- och innovationspolitiken. Regeringen bedriver i detta sammanhang ett arbete som syftar till att utveckla dialogen mellan nationell och regional nivå och mellan berörda sektorsområden kring forsknings- och innovationsfrågor med betydelse för den hållbara regionala tillväxten. Som ett led i detta arbetet bedriver regeringen också ett nätverkssamarbete med nationella och regionala representanter i syfte att förankra och mobilisera ett arbete inom ramen för framtagandet av en nationell innovationsstrategi. Tillsammans med företagen utgör lärosäten, i samverkan med regionala aktörer, centrala delar i varje regions innovationskraft och näringslivets konkurrenskraft. Universitet och högskolor kan 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 på så sätt fungera som kraftcentra för förnyelse och dynamik för att främja den hållbara regionala tillväxten. Ett stärkt samarbete mellan lärosäten, företag och det omgivande samhället i övrigt ska främjas. Regeringen anser att det är av central betydelse att universitet och högskolors samverkan med det omkringliggande samhället och näringslivet utvecklas och förstärks för att bidra till näringslivets konkurrenskraft och hållbar regional tillväxt. Universiteten och högskolorna bör ha ökade möjlighet att utveckla profilområden och utveckla spetskompetens inom områden som är betydelsefulla för näringslivet i både ett regionalt och nationellt perspektiv. Både på nationell och regional nivå utgör omställningsarbetet till ett mer hållbart energisystem och en hållbar näringslivsutveckling en ny grund för teknik-, produkt- och tjänsteutveckling, och i förlängningen möjlighet till ökat nyföretagande, exportmöjligheter och sysselsättning. För att ta tillvara tillväxtpotentialen inom klimat- och energiarbetet ska det regionala tillväxtarbetet främja dels utvecklingen av miljövänlig och resurs- och energieffektiv teknik och förnybar energi, dels framväxten av innovativa miljöer inom området med särskilt fokus på små och medelstora företag. Det regionala tillväxtarbetet ska även stimulera till miljödriven näringslivsutveckling och till att företag använder miljöhänsyn som medel för att stärka sin konkurrenskraft. Förutsättningar och utvecklingsmöjligheter för företagande skiljer sig åt mellan olika regioner. Entreprenörskap bidrar till ökad dynamik, stärkt konkurrenskraft lokalt och regionalt samt vidareutveckling av ett internationellt konkurrenskraftigt näringsliv. Entreprenörskap och attityder till entreprenörskap ska därför stimuleras på olika nivåer, i olika typer av regioner och inom olika sektorer. Entreprenörskap handlar inte bara om att starta och utveckla företag, utan också om att tänka nytt, se möjligheter och lösa problem. Genom att stimulera och uppmuntra ungdomars egna initiativ och idéer, skapas en god grund för nytänkande och entreprenörskap. För att främja tillgången på kapital till etablering och tillväxt i nya och innovativa företag ska det statliga riskkapitalområdet utvecklas i syfte att öka nyttan för Ett väl fungerande system för kapitalförsörjning är avgörande för start och tillväxt i företag i hela landet. I de tidigaste tillväxtfaserna är den regionala närvaron av särskild betydelse då viktiga framgångsfaktorer är att etablera nära samarbete med lokala och regionala nätverk och aktörer för att identifiera nya möjligheter och entreprenörer. Inriktningen på utvecklingsarbetet avseende statens insatser på kapitalförsörjningsområdet beskrivs närmare under utg. omr. Näringsliv, avsnitt 3.1.1 och 3.6. Generella åtgärder för att förbättra företagsklimatet, t.ex. genom förenklingar för företagen och insatser för en väl fungerande kapitalförsörjning, är viktiga. Även den regionala och lokala nivån är betydelsefull i förenklingsarbetet. Regeringen bedriver därför ett arbete med förenkling för företagen på lokal och regional nivå. Regeringen bedömer att det är av stor vikt att små och medelstora företag drar nytta av den ökade internationaliseringen. På lokal och regional nivå bör därför bl.a. små- och medelstora företags internationalisering stimuleras för att därigenom stärka företagens möjligheter till förnyelse och hållbar tillväxt. Regeringen bedömer vidare att det är av stor vikt att ytterligare stärka den lokala och regionala nivåns arbete med internationaliseringsfrågor t.ex. genom utvecklade projektsamarbeten och erfarenhetsutbyten mellan aktörer. Inte minst behöver aktörer inom olika innovationssystem och kluster hitta samarbeten och kompetens på en global marknad, där den efterfrågade specialistkunskapen finns. För att stärka företagens möjligheter att växa och verka på den globala marknaden avser regeringen att fortsätta arbetet med att främja internationalisering med särskilt fokus på små och medelstora företag. De regionala exportrådgivarna har en viktig roll för att stärka små och medelstora företags internationalisering och är därför en prioriterad aktör i främjandet av internationalisering. Deras insatser är avgörande för företagens möjligheter till internationalisering. Det är viktigt att den regionala nivån på ett strategisk sätt kan arbeta med investeringsfrämjande bl.a. vad gäller att utveckla rådgivningen till företag samt att bedriva fokuserade insatser på särskilda strategiska kompetensområden. Det är dessutom betydelsefullt med en bättre samordning och samverkan mellan statliga aktörer samt en förstärkt samverkan mellan den nationella, regionala och kommunala nivån. Regeringen anser att de kulturella och kreativa näringarna har betydelse för hållbar regional tillväxt och innovation. Insatserna inom ramen för regeringens handlingsplan för kulturella och kreativa näringar fortsätter . Insatser för kulturella och kreativa näringars internationalisering kommer att utvecklas liksom kopplingen till turism och Sverigefrämjande där så är möjligt. Regeringen anser att turistnäringen har potential att utvecklas i landsbygd då efterfrågan på unika och genuina upplevelser ökar. Svensk landsbygd har potential att utveckla turistnäringen genom att bredda utbudet av kultur- och naturupplevelser och en aktiv utveckling av värdefulla natur- och kulturmiljöer. Kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud I den globala ekonomin är tillgång till kunskap och kompetens av yttersta vikt för nationers och regioners utvecklingskraft och företags konkurrenskraft. Individers rörlighet mellan sektorer, arbetsmarknadsregioner och länder har också blivit en stark konkurrensfaktor. En central prioritering är därför att säkra en god kunskaps- och kompetensförsörjning på såväl nationell som regional nivå. Sammantaget är det av största vikt att både öka arbetskraftsdeltagandet samt att utveckla och tillvarata kompetensen hos arbetskraften. Arbetet för kompetensförsörjning och ett ökat arbetskraftsutbud kräver nära samverkan mellan myndigheter på lokal, regional och nationell nivå samt med arbetsmarknadens parter. Även samverkan mellan näringsliv och utbildningssystemen behöver främjas för att tillgodose näringslivets kompetensbehov. Regeringens uppdrag till fem nationella myndigheter att öka samordningen på nationell nivå inom kompetensförsörjningsområdet är av stor betydelse. Alla län och regioner har på regeringens uppdrag upprättat regionala kompetensplattformar. Regeringen bedömer att det krävs ett långsiktigt arbete, bl.a. för att uppnå en funktionell organisation och bra samarbete inom ramen för dessa. En ökad medverkan av högskolor och universitet i plattformarna kan ytterligare bidra till en förbättrad matchning 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 mellan utbud och efterfrågan på kompetens regionalt. Regeringen avser bl.a. att följa upp hur jämställdhets- och integrationsperspektiven integrerats i arbetet. Uppdragen är ett led i regeringens ambition att stärka samverkan mellan den regionala tillväxtpolitiken, arbetsmarknadspolitiken och utbildningspolitiken. Den långsiktiga demografiska utvecklingen är en av de största utmaningarna när det gäller politikens förutsättningar att bidra till en långsiktigt hållbar utveckling. En åldrande befolkning utgör ett allt större strukturellt problem i stora delar av landet, vilket medför en sårbarhet med avseende på både ekonomi och kompetensförsörjning. Den demografiskt betingade sårbarheten är särskilt stor i landets glest befolkade delar. Även vissa tätorter i gles- och landsbygder har en minskande och åldrande befolkning. Utvecklingen ställer samhället inför en utmaning som spänner över en rad sektorsområden och kommer att ställa stora krav på bl.a. samverkan och samordning liksom utveckling och användning av innovativa tjänster inom en rad områden. Aktörer på lokal och regional nivå måste, för att tillgodose kompetensbehovet i näringsliv och offentlig sektor, verka för att skapa attraktiva livsmiljöer i hela landet som attraherar människor med olika bakgrund. Dessa aktörer måste verka för att den outnyttjade kompetensen hos arbetskraften tas tillvara för att undvika risken för en kombination av utanförskap och brist på arbetskraft. Det är också viktigt att möjligheter skapas för att ta tillvara kompetensen hos äldre personer i utvecklandet av näringsliv och offentlig sektor. En förändrad åldersstruktur och demografi med större andel äldre kan medföra nya möjligheter. Dessa möjligheter bör uppmärksammas i det regionala tillväxtarbetet, då de kan bilda underlag för nya branscher och verksamheter där produkter och tjänster skräddarsys för de äldres behov. Regeringen har inom ramen för Nordiska ministerrådets arbete tagit initiativ till ett program, , för demografiskt betingade utmaningar och möjligheter. En förutsättning för att skapa attraktiva livsmiljöer är att den lokala och regionala samhällsplaneringen erbjuder valmöjligheter för bl.a. näringsverksamhet, sysselsättning, boende, infrastruktur och rekreation för både kvinnor och män och näringsliv. För att möjliggöra detta 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 har i enlighet med regeringens förslag bl.a. beslutat om ökat lokalt och regionalt inflytande över strandskyddsregler (prop. 2008/09:119, bet. 2008/09:MJU13, rsk. 2008/09:227). I samband med att de nya reglerna om landsbygdsutveckling i strandnära lägen har börjat tillämpats har det uppkommit vissa frågor om hur de ska tillämpas och om de tillämpas på rätt sätt. Regeringen avser därför förstärka strandskyddsarbetet för att de nya reglerna för att skapa attraktiva miljöer för boende och företag ska få genomslag. Regeringen avser med denna insats underlätta för bl.a. attraktivt boende på landsbygden. (se vidare utg. omr. Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik, avsnitt 4.) Väl utbyggda och regionalt anpassade och samordnade kommunikationer, såväl it-infra- struktur som tillgång till infrastruktur i vid bemärkelse, liksom ett bra utbud av exempelvis service ökar kvinnors och mäns möjligheter att bo, arbeta och driva företag i alla delar av landet. Förbättrad tillgänglighet och hållbar regionförstoring I europeisk jämförelse är de svenska lokala arbetsmarknadsregionerna i flera fall geografiskt stora, men befolkningsmässigt små. Genom insatser främst inom transport- och it-politiken skapas större funktionella regioner och ökad regionintegrering. Detta förbättrar förutsättningarna för en mer differentierad arbetsmarknad och en ökad specialisering av näringsliv, arbetskraft och utbildning. Transportpolitiken ska bidra till transportförsörjning i hela landet och har därför ett funktionsmål om tillgänglighet. Målet är centralt för hållbar tillväxt i , eftersom den bidrar till förbättrad tillgänglighet och därigenom bl.a. till regionförstoring och regionintegrering. Regeringen avser därför att fortsätta utveckla en mer samordnad transportpolitik som är väl integrerad i flertalet berörda politikområden, inte minst den regionala tillväxtpolitiken. För att skapa bättre förutsättningar för beslutsprocesser som integrerar utvecklingen av transportsystemet med olika sektorsområden så krävs en ökad samordning på både regional, nationell och internationell nivå, liksom mellan dessa nivåer. Regeringen kommer även fortsätta att stärka samarbetet avseende gränsöverskridande infrastruktur och transportsystem i närområde. Regeringen anser också att det är centralt med tydligare gränsdragning mellan förvaltning, politik och marknad på transportområdet. Regeringen har därför genomfört en rad reformer som bl.a. förväntas bidra till en ökad dynamik på marknaden och som underlättar arbetet med att skapa hållbar regionförstoring. Regeringen avser att fortsätta arbetet i denna riktning. Det är också viktigt med en god interregional tillgänglighet för att knyta samman olika funktionella regioner. Staten har en viktig roll i att förbättra den interregionala tillgängligheten där marknaden inte löser detta. En hög användning av it, internet och en väl utbyggd it-infrastruktur i alla delar av landet är bra för hållbara tillväxt, konkurrenskraft och innovationsförmåga. Ett utvecklat informationssamhälle stärker den lokala och regionala utvecklingskraften och bidrar bl.a. till att skapa fler och växande företag. Regeringen kommer att presentera en Digital agenda för som är en sammanhållen strategi för att tillvarata de möjligheter som digitaliseringen erbjuder människor och företag. Tillgången till god it-infrastruktur är väsentlig för företagsutvecklingen i landets gles- och landsbygder. Regeringen föreslår därför att landsbygdsprogrammet ska stärkas för att öka tillgängligheten till bredband i gles- och landsbygder samt att medel avsätts för en förlängning av kanalisationsstödet (se vidare utg. omr. 22, avsnitt 4.6.5 och utg. omr. 23, avsnitt 2.6.1). Det är viktigt att aktörer inom området it, elektronisk kommunikation och post aktivt samverkar med aktörer inom det regionala tillväxtarbetet om utvecklingen av elektroniska kommunikationstjänster och bredband. Samverkan kan bl.a. gälla att följa, kartlägga och aktivt främja utbyggnaden av bredband. Att identifiera behov, kartlägga brister och i partnerskap finna samverkanslösningar för att tillgodose behoven görs i många fall bäst på lokal och regional nivå. Kommersiell och offentlig service Tillgänglighet till grundläggande service för kvinnor, män och företag är en viktig förutsättning för hållbar tillväxt i alla delar av landet. Attraktiva miljöer för såväl boende som för företagande förutsätter tillgänglighet till kommersiell service i form av dagligvaror och drivmedel samt olika typer av offentlig samhällsservice. Det är angeläget att utveckla lokalt anpassade lösningar som tar hänsyn till varierande förutsättningar och behov, men också att finna mer generella metoder som kan fungera i olika delar av landet. Samordningen mellan kommersiell och offentlig service bör öka där så är ändamålsenligt.