prop · GZ031d31 · 2011-09-20 00:00:00 — har kommittén utvecklat en översiktskurs för handläggare och en orienteringskurs för politiker och chefer. Kommittén har med hjälp av kommuner och länsstyrelser genomfört ca 140 kurser i olika delar av landet. Kommittén har en egen hemsida () där det finns information om nyheter i den nya och vad förändringarna kommer att innebära samt frågor och svar om nya lagen. Som en del i regeringsuppdraget Kompetenssatsning för bättre tillämpning av PBL introducerades åtta tematiska pilotprojekt (dnr M2010/2676). Projekten har utförts av länsstyrelserna i samverkan med och har pågått . Bo- verket har varit sammanhållande myndighet och har lett de gemensamma aktiviteterna i arbetet såsom seminarier gällande gemensamma frågor. Totalt har ett fyrtiotal kommuner och andra aktörer såsom landsting, kommunala samverkansorgan, centrala verk och högskolor deltagit i arbetet. Modellen att arbeta med pilotprojekt för att konkretisera olika frågor inom plan- och byggområdet har mottagits mycket positivt bland involverade aktörer. Arbetet har utförts i samverkan med Kommuner och Landsting. Slutrapporter har lämnats till Bo- verket . Projekten har behandlat följande: 1.Strategisk aktuell översiktsplanering regionalt perspektiv. 2.Kontinuerlig översiktsplanering aktualitetsredogörelse med regionala bilder. 3.Kontinuerlig översiktsplanering i storstadsmiljö fokus på områden av riksintresse och bostadsförsörjning. 4.Uppföljning inom byggområdet. 5.Översiktsplanens strategiska roll för landsbygdsutveckling. 6.Regionala bilder och översiktsplanering strategiska underlag för ett hållbart samhällsbyggande. 7.Fysisk planering och vattenförvaltning. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 för ytstora kommuner med liten befolkning. En utvärdering av projektet har gjorts. Resultatet redovisas i rapporten tillämpning av en utvärdering av kompetenssatsning 20082010. Utvärderingen visar att kompetenssatsningen har gett ökad kunskap om , inte minst när det gäller systemkunskapen och kunskap om olika skeden i processen. I utvärderingen av projektet uttrycks att kompetenssatsningen har gett ett perspektiv som är mer helhetsbetonat än det som många kommer i kontakt med i vardagen. Satsningen har bidragit till en ökad insikt och förståelse för ansvar och roller i tillämpningen av och angränsande lagstiftning. Detta har medfört en effektivisering av arbetet. Satsningen har ökat medvetenheten om betydelsen av att staten talar med en röst samt betydelsen av att vidareutveckla samarbetet inom staten. Den har även bidragit till att utveckla arbetssätt och rutiner som bättre tillvaratar länsstyrelsernas och centrala myndigheters samlade kompetens inför dialogerna med kommunerna i den fysiska planeringen. Satsningen har också bidragit till att utveckla samarbetet och erfarenhetsutbytet mellan länen. och länsstyrelserna arbetar kontinuerligt för att förbättra och utveckla uppföljningen och tillsynen över planering och bebyggelseutveckling. planering och byggande (dnr S2011/3641) som görs på uppdrag av regeringen, är en central del i detta utvecklingsarbete. Rapporten redovisar uppgifter kring kommunernas planering samt uppmärksammar vissa brister i kommunernas tillsynsarbete. Tendensen är att länsstyrelsernas arbete med uppföljningen av tillämpningen av ökar och utvecklas. I den nya och plan- och byggförordningen har nya tillsynsbestämmelser införts. Bakgrunden är att regeringen har slagit fast att tillsynen behöver stärkas och uppgifts- och ansvarsfördelningen förtydligas. Bestämmelserna om roller och ansvar under olika delar av byggprocessen mellan byggherrar, kontroll- ansvariga och har tydliggjorts, liksom ansvaret för tillsyn av efterlevnaden av bestämmelserna mellan , och . I den nya plan- och byggförordningen regleras även och länsstyrelsernas ansvar för uppföljning av tillämpningen av plan- och bygglagstiftningen. Omfattningen av den kommunala planeringen m.m. Enligt ska varje kommun ha en aktuell översiktsplan. Det s.k. kommunala planmonopolet bygger på förutsättningen att kommunerna har en fungerande översiktsplanering. I konstateras att kommunerna antog 34 kommunomfattande översiktsplaner. Det är det högsta antalet under ett enskilt år . En tredjedel (97) av landets kommuner har emellertid en översiktsplan som är antagen under 1990- talet och av dessa planer stammar 62 . Det innebär att en stor andel av kommunerna saknar en aktuell översiktsplan. Av uppsiktsrapporten framgår också att antalet antagna ändringar (fördjupningar och tillägg) av översiktsplanerna är fortsatt högt. En förutsättning för att sådana ändringar ska kunna komma till stånd är dock att den grundläggande planen är aktuell. Genom den nya stärks översiktsplanens strategiska funktion genom att det av planen ska framgå hur kommunen i den fysiska planering avser att ta hänsyn till och samordna nationella och regionala mål, planer och program av betydelse för en hållbar utveckling. Vidare ska medborgare samt berörda myndigheter och sammanslutningar, bl.a. lokala föreningar och grupper, ges ökade möjligheter att delta när det gäller det formella samrådet om översiktsplanen. Den nya medför vissa förenklingar i planförfarandet och vid ändring av översiktsplanen. ställs ett större krav på länsstyrelserna till följd av att de minst en gång under varje mandatperiod ska redovisa sina synpunkter på de statliga och mellankommunala intressen som kan ha betydelse för översiktsplanens aktualitet. Antalet antagna och ändrade översiktsplaner redovisas i tabell 4.3. Tabell 4.3 Antalet antagna och ändrade översiktsplaner I det av Lantmäteriet förvaltade fastighetsregistret finns en plandel där bl.a. lagakraftvunna detaljplaner och områdesbestämmelser ska registreras. I nedanstående tabell 4.4 redovisas antalet planer som har vunnit laga kraft . Tabell 4.4 Antal lagakraftvunna detaljplaner och områdesbestämmelser Av tabellen framgår att planeringsaktiviteten hos kommunerna har minskat när det gäller rättsverkande planer . Lantmäterimyndigheterna har ansvaret för att registrering av detaljplaner och områdesbestämmelser kommer till stånd. Eftersom fastighetsregistret är en viktig informationskälla för bl.a. samhällsplanering, fastighetsmarknad och fastighetsbildningsverksamhet anger att kommunen efter det att en detaljplan har vunnit laga kraft ska underrätta lantmäterimyndigheten om detta så att en registrering kan ske. Trots de åtgärder som Lantmäteriet har vidtagit i syfte att åstadkomma en effektiv ajourhållning föreligger det fortfarande en betydande eftersläpning i registreringen. Det finns därför behov av ytterligare åtgärder. Lantmäteriet har i regleringsbrevet (dnr M2010/4959) fått ett återrapporteringskrav som innebär att verket ska redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att registreringen ska komma till stånd utan onödigt dröjsmål samt vilka tidsmässiga effekter som uppnåtts till följd av vidtagna åtgärder. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Av framgår bl.a. att av de detaljplaner som har antagits av kommunerna under 20062010 överklagades. Den genomsnittliga handläggningstiden för länsstyrelsernas prövning av sådana överklaganden har ökat något och låg 2010 på knappa (se tabell 4.5 nedan). Variationen mellan de olika länsstyrelsernas handläggningstider är stor. Av framgår vidare att endast av de detaljplaner som har antagits av kommunerna upphävdes till följd av länsstyrelsernas prövning av överklagandet. Den statliga kontrollen över har skett med stöd av bestämmelserna i 12 kap. (1987:10). Där anges att , när vissa förhållanden kan antas föreligga, på eget initiativ ska pröva kommunens beslut att anta detaljplaner. Om det vid en sådan prövning visar sig att planen strider mot vissa bestämmelser i ska upphäva kommunens beslut att anta planen. Enligt beslutade länsstyrelserna att på eget initiativ pröva 21 detaljplaner, vilket motsvarar en procent av alla antagna detaljplaner. Skälen till dessa beslut var huvudsakligen risker för konflikter med riksintresse- eller hälsoaspekter, t.ex. kulturmiljöaspekter. Vid den slutliga prövningen beslutade länsstyrelserna att helt eller delvis upphäva sex av dessa detaljplaner. Länsstyrelsernas handläggningstider för överklagade planer och antalet helt eller delvis av länsstyrelserna på eget initiativ upphävda planer redovisas i tabell 4.5. Tabell 4.5 Länsstyrelsernas handläggningstider för överklagade planer och antal beslut om upphävda detaljplaner enl. 12 kap. PBL 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Länsstyrelsernas ingripandefrekvens mot de kommunala planerna inskränker sig således till mindre än en halv procent. Till regeringen överklagade detaljplaner m.m. Kommunernas beslut att enligt anta detaljplaner, områdesbestämmelser och fastighetsplaner kan överklagas till . beslut har fram till kunnat överklagas till regeringen. överklagas dessa beslut i stället till någon av de fem mark- och miljödomstolarna. Av länsstyrelsernas beslut i överklagade detaljplaneärenden överklagades till regeringen. Antalet detaljplaner och områdesbestämmelser som har överklagats till regeringen redovisas i tabell 4.6. Tabell 4.6 Till regeringen överklagade detaljplaner och områdesbestämmelser 1 Med bostadsplaner avses planer med mer än tio bostadslägenheter. har såväl det totala antalet överklagade detaljplaner till regeringen som den delmängd som avser bostadsplaner ökat i förhållande till de närmast föregående åren. Antalet överklagade detaljplaner till regeringen har inte varit så högt som . Det genomsnittliga antalet överklagade detaljplaner har uppgått till 250 . Ställt i relation till antalet lagakraftvunna planer (se ovan) kan konstateras att i storleksordningen av de antagna detaljplanerna har prövats av regeringen . Handläggningstiderna för de till regeringen överklagade detaljplanerna redovisas i tabell 4.7. Tabell 4.7 Handläggningstiden för överklagade planer till regeringen avgjordes i genomsnitt av ärendena . För de ärenden som behandlades 20062009 hade avgjorts . Regeringens beslut i detaljplaneärenden kan bli föremål för rättsprövning enligt lagen (2006:304) om rättsprövning av vissa regeringsbeslut. An- talet rättsprövningsärenden har legat inom intervallet 3141 och uppgick till 36. har således av regeringens beslut i planärenden kommit till Högsta förvaltningsdomstolens (tidigare Regeringsrättens) prövning. Som nämnts ovan har beslutat att beslut i överklagade planärenden fr.om. ska överklagas till mark- och miljödomstolar i stället för till regeringen. En effektivare plan- och genomförandeprocess m.m. Vid utarbetande av detaljplaner ska kommunen samråda med bl.a. lantmäterimyndigheten som i sin tur ska bevaka frågor med anknytning till det fastighetsrättsliga genomförandet av planerna. Lantmäteriet har fått regeringens uppdrag att följa och sammanställa erfarenheterna av detta samråd och att utarbeta sådana råd som bl.a. syftar till att utmönstra olämpligt utformade planbestämmelser (dnr M2010/4959). Syftet med uppdraget, som ska redovisas , är att underlätta det fastighetsrättsliga genomförandet av de kommunala planerna. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 M2009/3958). I rapporten anger verket bl.a. att takten i standardiseringsarbetet bör öka och att enligt 6 kap. och mot- arbetet bör ha en tydlig koppling till den nya svarande bestämmelser i äldre lagstiftning har i och verkets digitala hand- samband med ändring och upphävande av äldre detaljplaner visat sig medföra har av regeringen fått ett förnyat problem för kommuner och länsstyrelser. uppdrag när det gäller harmonisering av kom- mäteriet har därför fått regeringens uppdrag att munernas planarbete i digital miljö och att skapa redovisa förslag till hur dessa problem kan lösas en mer enhetlig digital lagring av de kommunala (dnr M2010/4959). planerna (dnr M2010/4959). uppdraget i en rapport . detta område kan bidra till en effektivisering av föremål för ett remissförfarande. planprocessen och göra planhandlingarna mer draget i samarbete med Lantmäteriet och En utgångspunkt för det regelförenklingsarbete Kommuner och Landsting. som har bedrivits har varit att sådan lagstiftning som inte tillämpas eller i övrigt inte fyller någon funktion ska upphävas. (1987:11), som trädde i kraft , har syftat till att göra det möjligt för fastighetsägare att fri- För att få genomslag för de nationella mål, planer villigt gå samman och i egenskap av exploatör och program som statsmakterna har lagt fast genomföra ett utbyggnadsprojekt från planlägg- inom olika politikområden har fått ning fram till byggklar tomt. regeringens uppdrag att sammanställa sådana na- lagen ansågs vid lagens tillkomst skapa förutsätt- mål m.m. som bör beaktas i kommuner- ningar för bättre och mer rättvisa detaljplaner. Lagen om exploateringssamverkan har inte M2010/4959). tillämpats i den omfattning som förutsatts och Bakgrunden till detta är bl.a. att plan- och den synes inte heller i övrigt fylla någon funk- bygglagen innehåller bestämmelser om att Inom har en departe- minst en gång per mandatperiod mentspromemoria utarbetats vars förslag innebär ska redovisa sina synpunkter i frågan om statliga att lagen ska upphävas (Ds 2011:13). och mellankommunala intressen som kan ha be- har remissbehandlats och frågan om tydelse för översiktsplanens aktualitet. upphävande av lagen bereds nu vidare. styrelsen ska också, i samband med kommunens planläggning, samordna statens intressen samt Till följd av beslut med anledning av regeringens proposition Upphävande av för- Kommunens översiktsplan ska bl.a. redovisa hur 2009/10:82, kommunen avser att ta hänsyn till relevanta 2009/10:CU18, 2009/10:216) nationella och regionala mål som har betydelse förköpslagen att gälla . för en hållbar utveckling. hågor som under arbetet med propositionen Den sammanställning som ska göra framfördes om att antalet ansökningar om till- ska i ett första skede ligga till grund för läns- stånd till expropriation skulle komma att öka till styrelsernas arbete med att utarbeta underlag för följd av ett upphävande har inte infriats. regionala mål, planer och program. efter lagens upphävande har det till regeringen enbart kommit in tre ansökningar om tillstånd till expropriation. Under de gångna fem Sammanställningen ska också ligga till grund åren har det genomsnittliga antalet sådana för ett fortsatt arbete som syftar till att utarbeta ansökningar uppgått till fyra . en Vision för 2025. ska genomföras efter samråd med berörda myn- digheter och organisationer, ska bedrivas med lämnade en lägesrapport i utgångspunkt i de mål som beslutats av stats- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 makterna, en omvärldsanalys samt en kartläggning av utvecklingen inom de olika samhällsområden som kan komma att påverka hushållningen med landets mark- och vattenområden, den fysiska planeringen, den byggda miljön, byggandet och förvaltningen av bebyggelse samt boendet. Vision för 2025 ska redovisas . Strandskydd, landsbygdsfrågor och regionala frågor m.m. Strandskyddet och utvecklingen av landsbygden Huvuddelen av de nya bestämmelserna om strandskydd som regeringen har föreslagit i propositionen Strandskyddet och utvecklingen av landsbygden (prop. 2008/09:119) trädde i kraft . De nya reglerna om landsbygdsutveckling i strandnära lägen trädde dock i kraft först . har på regeringens uppdrag redovisat hur de nya reglerna tillämpats (Rapport 2011:4). Av redovisningen framgår bl.a. att ca en tredjedel av landets kommuner arbetar med att peka ut områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen i sina översiktsplaner. Med stöd av den särskilda dispensgrunden för landsbygdsutveckling har enbart ett fåtal undantag från strandskyddet beviljats. upphävdes strandskyddet i 171 detaljplaner. Antalet sådana upphävanden har varit tämligen (knappt 200). Till följd av de nya strandskyddsbestämmelserna är huvudregeln numera att det är kommunen som genom en särskild planbestämmelse i en detaljplan fattar beslut om upphävande av strandskyddet. har tillsammans med utarbetat skriften om det nya strandskyddet från och till. Skriften vänder sig till allmänheten. har även genomfört ett antal utbildningsseminarier i samverkan med Kommuner och Landsting och i syfte att höja kunskapsnivån om de nya strandskyddsreglerna. har lämnat en redovisning som bl.a. anger att antalet strandskyddsdispenser uppgick till 4 633 (dnr M2011/1437). Antalet dispenser varierar kraftigt mellan olika kommuner och län. De vanligaste ändamålen för dispens är komplementbyggnader (), bostadshus och fritidshus (). När det gäller beslut om upphävande är ändamålet bostäder vanligast () och därefter kommer fritidsbebyggelse (). Länsstyrelserna överprövade 559 av de dispenser som kommunerna har beslutat om, dvs. Av de kommunala besluten om upphävande överklagades . har haft regeringens uppdrag att utarbeta en vägledning för tillämpning av olika skyddsavstånd i samband med planering för och byggande av nya bostäder i anslutning till anläggningar där det bedrivs djurhållning (dnr S2011/4570). har redovisat uppdraget i en rapport . Mot bakgrund av den expanderande hästhållningen i , särskilt inom och i närheten av tätort, har djurhållning i denna rapport fokus på hästhållning. Av rapporten framgår att har beslutat att upphäva det tidigare gällande allmänna rådet om mellan bostadsbebyggelse och djurhållning. I stället redovisas ett antal förhållanden att ta hänsyn till vid planläggning för eller invid djurhållning. Till dessa hör bl.a. behovet av intresseavvägningar, möjligheterna att förebygga eller mildra negativa effekter på omgivningen samt att ta hänsyn till hälso- och säkerhetsaspekter. De negativa effekter som bör beaktas är bl.a. dammbildning, buller, lukt, flugor, strålkastare och allergener. Särskild hänsyn ska enligt vägledningen tas vid känsliga miljöer som skolor och förskolor. Förhållanden som är oacceptabla i en miljö kan i bland anses vara acceptabla i en annan (s.k. ortsvanliga). Verksamhetens art och omfattning måste beaktas - ju fler djur desto större påverkan. Lokala förhållanden, placering av vissa anläggningar, vindförhållanden, topografi och vegetation är andra förhållanden att ta hänsyn till. Be- hovet av beteshagar och ridvägar måste också vägas in. Vägledningen betonar vidare behovet av att se helheten i den bedömning som ska göras och att även ta hänsyn till möjligheten att vidta åtgärder för att begränsa eventuella olägenheter. Dessutom måste den förväntade framtida utvecklingen av verksamheterna bedömas. Fram till har det funnits möjlighet att söka stöd för planeringsinsatser för vindkraft. Stödet, som har administrerats av Bo- verket, uppgick till 20072009 och 2010. Totalt 207 kommuner och 13 länsstyrelser har sökt och beviljats stöd som bl.a. finansierat kommunalt översiktsplanearbete och utarbetande av planeringsunderlag i form av landskapsanalyser och vindkarteringar. Enligt Energimyndighetens rapport av pågående riktade insatser för att främja vindkraft (dnr N2011/1666) har kommunernas planeringsinsatser för vindkraft krävt betydligt än vad kommunerna räknat med. ser enligt rapporten ett behov av att förlänga möjligheten att slutföra planeringsinsatsen . ska göra en uppföljning och utvärdering av planeringsinsatserna och redovisa detta i en rapport till regeringen. har givit ut lägesrapporten , byggande och boende (dnr S2011/5101). I denna anges bl.a. att /2011 hade cirka 70 kommuner slutfört sina planeringsinsatser för vindkraft. I de områden som har pekats ut som lämpliga för vindkraft har kommunerna gjort en bedömning av hur mycket energi som är möjlig att producera genom vindkraft. Sammantaget finns det enligt bedömningen en planberedskap för omkring (TWh). Det innebär, enligt , i sin tur att allt tyder på att den planeringsram för vindkraft på som har antagit kommer att uppnås till 2020. Se vidare under utgiftsområde 21 Energi för ytterligare redovisningar av regeringens satsningar på vindkraft. Fysisk planering och regionalt tillväxtarbete redovisade uppdraget om att utarbeta en intern strategi för myndighetens arbete med regionala tillväxtfrågor (dnr N2010/6930). I rapporten tydliggör att de övergripande målen är att bidra till förstärkt kunskapsförsörjning och metodutveckling inom det regionala tillväxtområdet kopplat till fysisk samhällsplanering samt samspel med berörda aktörer på olika planeringsnivåer i form av dialog, informationsförmedling samt erfarenhetsöverföring. Arbetet för att nå målen ska ha en operativ inriktning. Bland annat ska myndigheten ta ett helhetsgrepp på frågor av betydelse för regional tillväxt och hållbar samhällsutveckling, stärka 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 utbytet med aktörer på regional och lokal nivå samt främja kunskapen om regionala strategier och program. Enligt strategin ska också utveckla och fördjupa redan etablerade samarbeten med myndigheter och organisationer, verka för ett mer tvärsektoriellt arbetssätt och en mer samordnad statlig förvaltning i samverkan med regionala och lokala aktörer samt vara en aktiv part i framtida regionala planeringsaktiviteter. Av årsredovisning framgår att det regionala perspektivet är relativt outvecklat i många översiktsplaner. Flera kommuner har dock insett vikten av att se sin planering i ett regionalt perspektiv. handlägger mål enligt lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster. ska också, på begäran av en domstol eller länsstyrelse, yttra sig i mål eller ärenden om vattenförsörjning och avlopp. Nämnden är specialforum för tvistemål och nämndens avgöranden har samma verkan som en dom i domstol. Målet för nämnden verksamhet är att säkerställa ett rättssäkert avgörande av mål och ärenden inom va-området. Nämnden ska verka för att av målen avgörs och resten . inkom 314 nya mål och av dessa mål handlades och . Som ett led i regeringens strävan att utveckla den statliga förvaltningen beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppgift att analysera verksamheten vid . Utredarens uppgift har varit att se över förutsättningarna för att de nya mark- och miljödomstolarna eller annan domstol jämte en eller flera länsstyrelser kan överta nämndens prövning i olika delar enligt lagen om allmänna vattentjänster. Utredaren skulle också föreslå lämplig organisatorisk lösning av verksamheten samt utarbeta de författningsändringar som behövs. Utredningen, som har antagit namnet Va- nämndsutredningen, har överlämnat sitt slutbetänkande Ny instansordning för vamålen (SOU 2011:53). Betänkandet är nu föremål för remissbehandling. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tryggare städer och tätorter ur ett jämställdhetsperspektiv samt barnfrågor har under 20082010 haft regeringens uppdrag att på nationell nivå leda, samordna och i samverkan med länsstyrelserna stödja ett konkret utvecklingsarbete för att stärka tryggheten i stads- och tätortsmiljöer ur ett jämställdhetsperspektiv (dnr M2008/3813). Uppdraget ingick i regeringens handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer. Insatsen innebar både att stödja kommunala insatser och andra projekt för att integrera ett jämställdhetsperspektiv i det operativa arbetet och en metodutveckling om hur man bör arbeta med frågan om trygghet ur ett jämställdhetsperspektiv i utformningen av stads- och tätortsmiljöer. Inom insatsen skulle även befintlig kunskap och befintliga projekt sammanställas. har i samverkan med länsstyrelserna anordnat regionala seminarier i syfte att sprida kunskap och nå kommuner, förvaltare och andra nyckelaktörer. Stöd har kunnat sökas för såväl fysiska som strategiska och metodutvecklande åtgärder. Totalt har 45 miljoner avsatts till uppdragets genomförande. Under de två ansökningsomgångarna har sammanlagt 264 ansökningar kommit in och 134 projekt har beviljats medel. har beviljat 19 av dessa projekt stöd eftersom de har ansetts som principiellt viktiga. Resterande stöd har beviljats av länsstyrelserna. En viktigt del i insatsen är att dra nytta av erfarenheterna för framtiden.