prop · GZ031d35 · 2011-09-20 00:00:00 — Trenden gällande antalet totalstopp i vägtrafiken var nedåtgående men den bröts 2010. Detta beror bland annat på en kraftig ökning av antalet översvämningar och kraftiga snöfall. och län svarar för ca en tredjedel av antalet stopp. Antalet statliga vägar med nedsatt bärighet på grund av tjällossning minskade , men har den positiva trenden brutits. Orsaken bedöms av vara de hårda vintrarna. De största problemen med tjällossning finns i , , , , , , , och . Det är framför allt näringslivet som drabbas av tjälrestriktioner. Tågens ankomstpunktlighet mäts som den andel tåg som anlänt till sin slutstation efter ankomst enligt tidtabellen. Ankomstpunktligheten har utvecklats positivt inom bantyperna storstad, större stråk och övriga viktiga gods- och resandestråk . På övriga banor, med mindre trafik, var punktligheten i stort sett oförändrad. Men 2010 bröts den positiva trenden, precis som på vägsidan och punktligheten är den lägsta inom samtliga bantyper. Totalt för alla bantyper var ankomstpunktligheten , vilket är en försämring jämfört med . För persontrafiken var punktligheten 2010, jämfört 2009. Orsaken till den lägre punktligheten 2010 är bl.a. den svåra vintern. Godstrafikens punktlighet är den sämsta på . Punktligheten för godstrafiken var , jämfört 2009. Hård vinter i början och slutet av året ledde till stora problem, främst i de södra och mellersta delarna av landet. har anpassat ett antal bytespunkter för funktionshindrade. Vissa hissar berörs av nya lagkrav och de har anpassats . Även ett antal rulltrappor har bytts ut för att öka tillgängligheten. ingår även i ett antal stationsråd (lokala samarbetsgrupper med samtliga aktörer som verkar inom ett stationsområde) och deltar i det branschgemensamma projektet stationer. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Stora förbättringspotentialer för trafikinformation Resenärsindex normalinformation är en mätning av andelen tågresenärer som är nöjda med den trafikinformation som ges i samband med resandet. Enligt mätningen är nöjda. Frågorna berör hur tillgänglig, snabb, tydlig och användbar informationen är. ambition är att av resenärerna ska vara nöjda med kollektivtrafiken på järnväg . Transportbranschens nöjdhet är en mätning som ger en samlad bild över hur nöjda godstransportköpare, godstransportörer och trafikhuvudmän för kollektivtrafik är med järnvägstrafiken. Av de som svarat är nöjda eller mycket nöjda. har även mätt hur nöjda trafikanterna är med vägtrafikinformationen vid störningar orsakade av vägarbete, oförutsedda hinder och väglag. Dessa mätningar visar att av trafikanterna är nöjda med informationen. har satt som mål att ska vara nöjda 2010, vilket innebär att detta mål inte har uppnåtts. Sammanfattningsvis indikerar utfallet i flera av mätningarna att tillförlitligheten i trafikinformationen kan och bör förbättras. Behovet har särskilt uppmärksammats i samband med inställda och försenade tåg och framkomlighetsproblem på vägarna i samband med de besvärliga vinterförhållandena . har lämnat statsbidrag till drift och underhåll samt byggande på 75 981 (75 878)enskilda vägar och 13 färjeleder. Huvuddelen av bidragen avser drift och underhåll. Statsbidragen till underhåll avser bland annat bärighetshöjande åtgärder, framkomlighetsrespektive trafiksäkerhetsåtgärder samt bro- och beläggningsarbeten. bidrag motsvarade i genomsnitt 61 (62) procent av väghållarens kostnader för bidragsberättigade enskilda vägar, exklusive bidrag till färjedrift. Andelen är beräknad utifrån bedömning av kostnaden. Utöver det ordinarie anslaget har avsatts under 1 Siffror inom parentes anger värden. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 2010 inom ramen för den s.k. närtidssatsningen. Denna extra satsning har innefattat underhållsåtgärder på vägar och broar, samt beläggningsarbeten. Förbättringar i fråga om ojämna och spåriga vägar Att vägytan är jämn är viktigt för trafikanterna. Ojämnhet kan beskrivas dels i vägens längdriktning, dels från den ena kanten till den andra. Ojämnhet i längdriktningen beskrivs med (International Roughness Index). Ojämnhet i sidled mäts som spårighet. Andelen vägar med överstigande har minskat inom samtliga vägtyper utom i storstadsområdena, som uppvisar en i stort sett oförändrad utveckling. Andelen väglängd med spårdjup större än och med ÅDT (årsmedeldygnstrafik) större än 2 000 fordon ökade kraftigt för storstadsvägar2, övriga stamvägar3 och pendlingsvägar4. uppmättes dock minskad spårighet för både storstadsvägar och övriga stamvägar. Pendlingsvägarna fortsatte dock att försämras även . Bättre kontroll över taxibranschen skapar större trygghet Transportstyrelsen redovisar exempel på arbete för att generellt öka tryggheten vid persontransporter. Genom en omprövning av tillstånd och taxiförarlegitimationer uppger Transportstyrelsen att tillsynen bidrar till lika villkor för transportföretagen och till att oseriösa verksamhetsutövare inte kan fortsätta bedriva verksamhet. Positiva trender inom flyget askmolnet till trots ökade flygtrafiken men uppgången avbröts abrupt i samband med vulkanutbrottet på . 100 000 flygningar världen över ställdes in på grund av askmolnet på . 10 miljoner flygpassagerare drabbades och som mest var 375 flygplatser stängda. förlorade totalt som en direkt 2Storstadsvägar utgörs av ett begränsat vägnät med utpekade vägar i storstadsregionerna . 3Stamvägnätet består av vägar som bedöms som betydelsefulla för riket som helhet. 4Pendlingsvägar utgörs av ett utpekat vägnät för arbetspendling. följd av vulkanutbrottet. och Transportstyrelsen bidrog aktivt till att organisera en effektiv kriskommunikation. började antalet rörelser i det svenska luftrummet öka igen, och denna trend höll sedan i sig under återstoden av året. blev ökningen av antalet rörelser i svenskt luftrum jämfört med . Den totala trafikvolymen uppgick till knappt 655 000 rörelser. Det kan jämföras med med drygt 726 000 rörelser. Den operativa effektiviteten har varit fortsatt god . Trafikökningen har inte inneburit några större förseningar. Den genomsnittliga förseningen under de tre första kvartalen understeg per flygning, och ökade förseningarna till i genomsnitt per flygning. Trafikökningen i kombination med viss personalbrist, medförde att restriktioner fick införas under begränsade perioder. Som en jämförelse var medelförseningarna i . Som ett första steg mot ett planerat större nordeuropeiskt luftrum undertecknades ett avtal om att göra det danska och svenska luftrummet till ett gemensamt funktionellt luftrumsblock (FAB). Syftet är att verksamheten ska bli så rationell och effektiv som möjligt. I förlängningen bör det kunna bidra till att internationella konkurrenskraft stärks. Luftrumsblocket kommer att vara i operativ drift . Stora behov av isbrytarassistans innebar längre väntetider ska genom sin isbrytningsverksamhet säkerställa en väl fungerande vintersjöfart. Behovet av isbrytning har varit det största sedan de stränga vintrarna . Förekomsten av is var dock, med vissa undantag, normal. Målet för är att den genomsnittliga väntetiden på isbrytarassistans inte ska överstiga . har den genomsnittliga väntetiden varit och en minut, att jämföra med 2009 då den endast var och . Återhämtningen efter lågkonjunktur och finanskris medförde att antalet lotsningar ökade väsentligt . Antalet lotsningar uppgick till 38 207 (35 366), vilket motsvarar en ökning med i jämförelse med föregående år. Antalet lotsningar ökade inom samtliga sjötrafikområden och antalet lotsade timmar ökade totalt sett med jämfört med . Vid några sjötrafikområden har ett antal lotsar utökat sina behörigheter till att omfatta ett större geografiskt område, vilket resulterat i en större flexibilitet. Arbetet med att skapa en geografiskt heltäckande digital djupdatabas har fortsatt . Detta arbete finansieras via medel som ställt till förfogande. Regional och internationell tillgänglighet Precisering av målet: Tillgängligheten förbättras inom och mellan regioner samt mellan och andra länder. Tillgängligheten med bil inom och mellan regioner har sammantaget förbättrats . Dock har tillgängligheten med bil mellan glesbygd och centralort5 samt till regionala centrum inom regioner försämrats något , vilket drabbar främst skogslänens inland. De förbättringar av vägnätet i glesbygden som har gjorts uppväger inte effekten av sänkningar av hastighetsgränsen på vägar i glesbygd till följd av den genomförda hastighetsreformen. Den positiva utvecklingen av förbättrad tillgänglighet med bil till nationellt centrum kan kopplas till såväl förändrade hastighetsgränser som ombyggnader av vägsträckor. Höjda hastighetsgränser införs i samband med att en vägsträcka byggs om till motorväg eller mötesfri väg. Sammantaget innebär det att tillgängligheten med bil mellan regioner och omvärld har förbättrats eftersom cirka 185 000 personer fått kortare restid till regionalt eller nationellt centrum medan cirka 113 000 personer har fått längre restid. 5 Tillgängligheten mäts som förändring vad gäller antalet personer som har mindre än 45 minuters restid mellan glesbygd och centralort. Som glesbygd betraktas ett antal län; , , , , , och . Centralort definieras som orter med minst 3 000 invånare. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tillgängligheten för tågtrafik inom och mellan regioner belyses i första hand genom restider och trafikutbud. De största förändringarna av tillgängligheten är bl.a. en följd av färdigställandet av i . Genom den nya stationen Triangeln har tillgängligheten till påtagligt förbättrats. En annan förbättring av tillgängligheten har skett genom färdigställandet av . Persontrafik på järnväg har startats mellan ÖrnsköldsvikUmeå. Restiden mellan dessa orter har därigenom minskat och . Inkörningsproblem på sträckan har dock lett till försämrade punktlighet. Rikstrafiken, vars verksamhet nu tagits över av ,, ställde tidigare upp sju kriterier för att definiera om god interregional tillgänglighet råder till en kommun. Kriterierna var god tillgänglighet till , internationella resor, kultur och service/inköp, region/universitetssjukhus, universitet/högskola samt alternativa målpunkter i angränsande län. Den huvudsakliga utgångspunkten för kriterierna var att en kommun ska ha goda förutsättningar att leva och utvecklas och de insatser som redan genomfördes skulle enligt Rikstrafiken stötta en viss typ av resande, främst tjänsteresor, sjukresor och resor till högskola och universitet samt serviceresor. Rikstrafikens insatser har medfört att den interregionala tillgängligheten för 107 av landets kommuner upprätthållts på en högre nivå än om inga insatser genomförts. Genom Rikstrafikens insatser har antalet kommuner med oacceptabel tillgänglighet minskats till åtta. Sämst interregional tillgänglighet har kommunerna i inland, norra delarna av och , och i . Den gränsöverskridande vägtrafiken på de svenska europavägarna har, färjeförbindelser undantagna, ökat med . Den gränsöverskridande järnvägstrafiken har, färjeförbindelser undantagna, ökat . Den kraftigaste ökningen har skett över där trafiken ökat . Under 20092010 har Transportstyrelsen administrerat bidrag till som 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 projektansvarig myndighet för två s.k. TEN projekt6; NUAC-programmet och NEAP. NUAC har beviljats TEN-T medel om som fördelats lika mellan och . NUAC-programmet syftar till att tillsammans med danska Naviair etablerar ett gemensamt ägt bolag för att i ett fullt integrerat danskt och svenskt luftrum bedriva flygtrafiktjänst. har ett gemensamt bolag, , bildats. har NUAC tagit över den operativa supporten till de tre kontrollcentralerna i , och , och kommer fr.o.m. också att sköta hela en route-verksamheten. och Naviair har under inledningen av 2011 dragit sig ur sambabetet inom NEAP. I stället har ett samarbete inletts med och , som utgör det andra funktionella luftrumsblocket, för att undersöka möjligheterna till en vidare integration. På finns förhoppningar om ett större gemensamt nordeuropeiskt luftrumsblock som ytterligare kan effektivisera luftrumsutnyttjandet. Precisering av målet: Arbetsformerna, genomförandet och resultaten av transportpolitiken medverkar till ett jämställt samhälle. En viktig del av arbetet för att transportpolitiken ska bidra till ett mer jämställt samhälle är att kvinnor och män finns representerade inom transportsektorns olika delar. Detta gäller inte bara beslutsfattande positioner utan det även väsentligt att erfarenheter och synpunkter från kvinnor respektive män framkommer under exempelvis planering och genomförande av olika åtgärder. Samtliga transportmyndigheter har uppfyllt målet att ha minst en 40-procentig representation av vardera kön i både ledningsgrupper och styrelser. 6 TEN-T är en förkortning av Transeuropeiska nätverket för transporter. För att bidra till ett jämställt transportsystem har som strategi att ta hänsyn till såväl kvinnors som mäns transportbehov på alla nivåer i all sin verksamhet. Ett speciellt fokusområde är kvinnors och mäns lika inflytande i samråden för nya infrastrukturprojekt. Forskning har bedrivits på området och har börjat tillämpa resultaten i samråd kring investeringsprocesser. arbetar också med jämställdhetsintegrering i transportpolitiken. Bland annat arrangerades ett seminarium på temat och tillsammans med andra myndigheter har arbetat med mått på jämställdhetsintegreringens effekter. , och är involverade i programmet Staten leder jämt. Programmet är tänkt att hjälpa myndigheterna att hitta dolda hinder för jämställdhet, minska löneskillnaderna och möjliggöra för kvinnor och män att göra karriär på lika villkor. När det gäller hur män och kvinnor reser konstaterar att det fortfarande finns uppenbara skillnader. I genomsnitt reser män längre sträckor än vad kvinnor gör. Män gör fler arbetsresor medan kvinnor gör fler service- och inköpsresor. Män arbetspendlar ofta med bil, medan kvinnor i större utsträckning är beroende av kollektivtrafiken. Skillnaderna har dock blivit mindre mellan könen och resbehoven närmar sig varandra. Kunskapen om de bakomliggande faktorerna till skillnaderna i resmönster utvecklas kontinuerligt, men är fortfarande bristfällig. Det är ett område där kunskapsunderlaget behöver förbättras. Skillnaderna mellan mäns och kvinnors beteenden i transportsystemet syns inte bara i resmönstren utan även i innehavet och bruket av fordon. Män äger majoriteten av bilarna och detta är inte något som tycks förändras i snabb takt även om andelen kvinnliga bilägare ökat något. Transportbranschens arbetskraft har traditionellt varit mansdominerad. I ett jämställt samhälle torde denna dominans avta. Men hur trenden ser ut beror på vilken sektor som undersöks och kan variera kraftigt. Till exempel har andelen kvinnor som arbetar med banarbeten och trafikledning inom järnvägssektorn ökat från . var trenden den rakt motsatta bland den ombordanställda personalen hos svenska rederier, där andelen kvinnor minskat från . Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning Precisering av målet: Transportsystemet utformas så att det är användbart för personer med funktionsnedsättning. beslutade om en nationell handlingsplan för handikappolitiken. Ett av de tidsatta målen var att kollektivtrafiken skulle vara tillgänglig för personer med funktionshinder till utgången av 2010. och fick 2006 i uppdrag att leda en kraftsamling för att göra kollektivtrafiken tillgänglig för personer med funktionsnedsättning. I uppdraget låg att definiera ett prioriterat nät där stationer, fordon och övrig service ska vara av hög kvalitet och användbar för alla. Regeringen konstaterade i budgetpropositionen att de åtgärder som dittills genomförts inte varit tillräckliga och därför initierade regeringen en kraftsamling för att påskynda arbetet . Detta innebar att regeringen tillsatte ytterligare för att påskynda arbetet med att tillgänglighetsanpassa den statliga infrastrukturen inom järnvägssektorn. hade som mål att, inom ramen för etapp 1 av det prioriterade nätet, ha anpassat 550 busshållplatser och 40 av de 150 järnvägsstationerna . Det sistnämnda målet var dock kraftigt reviderat nedåt jämfört med ursprungliga mål om att de 150 järnvägsstationerna skulle vara fullständigt anpassade 2010. Enligt årsredovisning var vid början 16 järnvägsstationer redan åtgärdade och anser att ytterligare 22 stationer i princip färdigställts, vilket är två stationer färre än vad regeringen angav som mål när ytterligare avsattes för ändamålet. Målet för busshållplatserna anses däremot ha uppnåtts. Efter att ha anpassat 33 hållplatser längs det statliga vägnätet och 100 längs det regionala vägnätet anses i stort sett alla hållplatser i det prioriterade nätet vara åtgärdade. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 De totala kostnaderna för åtgärdande av järnvägsstationer och busshållplatser uppgick till , att jämföra med 2009. Det prioriterade nätet av tillgänglig kollektivtrafik omfattar även icke-statliga hamnanläggningar och flygplatser. trädde och rådets förordning om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer (1371/2007) i kraft. Delar av den reglerar funktionshindrades rätt och tillgänglighet till järnvägstrafiken. Bland annat åläggs offentliga och privata aktörer att kostnadsfritt förse personer med funktionsnedsättning med lämplig typ av ledsagning både ombord på tågen och på stationerna i samband med resor. I är och Jernhusen tillsammans ansvariga för ledsagningen på stationerna. Tjänsten erbjuds på 124 anläggningar runt om i landet. har andelen tillgänglighetsanpassade kollektivtrafikfordon ökat. En majoritet av fordonen innehar en eller flera av följande anordningar: ramp, rullstolsplats, automatiskt hållplats, utrop, inre informationsskylt och lågt golv. Barns möjligheter att använda transportsystemet Precisering av målet: Barns möjlighet att själva på ett säkert sätt använda transportsystemet och vistas i trafikmiljöer ökar. har barns rörelsefrihet i transportsystemet minskat. Föräldrarna tillåter i mindre grad än tidigare föräldragenerationer gjorde, att barnen själva röra sig i närmiljön. Det handlar både om resor till och från skolan och resor för vardagliga fritidsaktiviteter, ärenden och besök hos vänner. Meningen med målet är inte att styra hur föräldrarna tar hand om sina barn. Målet är att öka barnens möjligheter att resa själva. Med barn avses här alla som inte fyllt . har genomfört åtgärder riktade till barn och unga i åldern . De flesta av insatserna handlar om barns skolvägar och om gång- och cykelbanor. Det handlar ofta om informationsinsatser om aspekter på barn i vägtrafiken. Andra informationsinsatser vänder sig särskilt till lärare och elever. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 färdsätt som givit upphov till flest svårt skadade barn i trafiken. Kraven på körkort för att framföra klass 1-mopeder påverkade alla som fyllde . arbetar för att minska antalet olyckor som inträffar när barn korsar järnvägsspår. Det sker genom både kamerabevakning och bevakning av personal. Dessutom stängslar myndigheten in bangårdar, siktröjer och sätter upp varningsskyltar. () har genomfört studier om barns säkerhet vid skolskjutsning. Syftet att få bättre kunskap om hur antalet olyckor kan minska, och hur man kan förmå trafikanter att sänka hastigheten vid passage av stillastående skolskjuts. Kollektivtrafik, gång och cykel Precisering av målet: Förutsättningarna för att välja kollektivtrafik, gång och cykel förbättras. har fortsatt att arbeta med att förbättra infrastrukturen för kollektivtrafiken. Förutom att göra hållplatserna och bytespunkter användbara för personer med funktionsnedsättning har även vidtagit åtgärder för att öka säkerheten och kollektivtrafikens attraktivitet generellt. har bland annat genomfört ett stort antal mindre så kallade trimningsåtgärder för att öka trafikens punktlighet. Restiden för kollektivtrafikresor har minskat på de platser där åtgärder har gjorts på vägar och i järnvägens signalsystem. Projektet stationer slutredovisades . Bakgrunden till det branschgemensamma projektet är den pågående avregleringen inom persontrafiken på järnväg. Aktörerna har gemensamt definierat ett antal prioriterade områden och åtgärder utifrån resenärernas behov. Åtgärderna har genomförts på åtta pilotstationer och rör exempelvis samordning av väktare, städning och förbättrad trafikinformation. har utbudet av kollektivtrafik som landets 21 trafikhuvudmän tillhandahåller ökat en aning. Det samma gäller för tågtrafik. Ett flertal åtgärder har genomförts för att förbättra förutsättningarna att gå eller att cykla. har byggt nya gång- och cykelvägar och 19 planskilda korsningar för gång- och cykeltrafik. I har myndigheten byggt ett flertal cykelvägar för att knyta samman ett antal mindre orter. Därigenom har de oskyddade trafikanterna fått bättre förutsättningar att pendla till den större orten och skolbarn har fått ökad möjlighet att själva ta sig till skolan. har tagit fram kartor som visar på vilka tåglinjer det är möjligt att ta med cykeln. Där framgår att möjligheten att göra det har ökat. Allt fler trafikhuvudmän och järnvägsföretag tillåter cyklar ombord. Väl fungerande turistcykelleder skapar generellt goda förutsättningar för ökad cykling . har även genomfört en inventering av vardagscyklisters förutsättningar för säker cykling längs vägar med 2+1 och 2+2 körfält. 3.5.2Hänsynsmål: Säkerhet, miljö och hälsa Transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt samt bidra till att miljökvalitetsmålen uppnås och till ökad hälsa. Precisering av målet: Antalet omkomna inom vägtransportsystemet halveras och antalet allvarligt skadade minskas med en fjärdedel . Särskilt bör åtgärder som syftar till att förbättra barns trafiksäkerhet prioriteras. Antalet omkomna inom yrkessjöfarten och fritidsbåtstrafiken minskar fortlöpande och antalet allvarligt skadade halveras . Antalet omkomna och allvarligt skadade inom järnvägstransportområdet och luftfartsområdet minskar fortlöpande. Den trafikslagsövergripande målsättningen om en fortlöpande minskning av antalet dödade och allvarligt skadade har uppfyllts 2010. Antalet dödade minskade inom vägtrafiken, sjötrafiken och luftfarten, men ökade inom bantrafiken. Den antalsmässigt största minskningen var inom vägtrafiken, där också de flesta dödsfallen sker. har antalet omkomna i vägtrafiken minskat ytterligare jämfört med , från 358 till 266 personer. Nytt är att självmord inte räknas in i den officiella statistiken, utan redovisas separat. följer därmed den internationella definitionen för vägtrafikolyckor. Antalet självmord i vägtrafiken uppgick till 17 . Oavsett om självmord räknas in eller inte så innebär detta en kraftig minskning från en historiskt sett redan låg nivå. Antalet svårt skadade enligt polisens rapportering minskade från 3 460 till 2 888, en minskning . Även bland allvarligt skadade syns en tydlig nedgång. Det publiceras dock ingen officiell statistik för allvarligt skadade i vägtrafiken. Metoden för att beräkna allvarligt skadade är inte färdigutvecklad. Som allvarligt skadad definieras den som med vägtrafikolycka erhållit en skada som ger minst 1 procents medicinsk invaliditet. Ca 4 700 beräknas ha skadats allvarligt jämfört med cirka 5 2007. Den historiskt kraftiga minskningen i dödstal och skadeantal förklaras sannolikt delvis av den stränga som ledde till kraftigt minskade hastigheter och den ekonomiska konjunkturnedgången som inleddes . Trots att konjunkturen har vänt uppåt igen har statistiken dock fortsatt att visa en minskning av antalet dödade och svårt skadade. Andra viktiga förklaringar till minskningen av antalet dödade och skadade är den successiva förbättringen av vägar och fordon samt lägre genomsnittlig hastighet. En av anledningarna till minskad hastighet anses vara en följd av de senaste årens stränga vintrar, men en tydlig minskning av medelhastigheten har även uppmätts med barmark.