prop · GZ031d18 · 2011-09-20 00:00:00 — Dessa förändringar kommer även påverka logistik, drift och underhåll för ledningsområdet varför utvecklingen av organisationsenheten FMTM till FMTIS bör ske först efter att de förändringar som en mer sammanhållen logistik ger är genomförda. redovisade utredningen om en översyn av statens fastighetsförvaltning sitt betänkande Staten som fastighetsägare och hyresgäst (2010:31). I betänkandet lämnas förslag som påverkar Försvarsmaktens lokalförsörjning. Regeringen har under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning behandlat denna fråga. I övrigt gäller, som regeringen framhållit tidigare i denna proposition, att arbetet med att rationalisera och effektivisera verksamheten inom grundorganisationen och arbetet med att anpassa grundorganisationen till insatsorganisation 2014 ska fortsätta. behandlade i sitt betänkande Försvarsmaktens personalförsörjning m.m. (bet. 2009/10:FöU8) frågor om Försvarsmaktens övnings- och skjutfält. I betänkandet utgick utskottet från att regeringen återkommer till med en redovisning av utnyttjandet och avvecklingen av övnings- och skjutfälten. Med anledning härav vill regeringen lämna följande redovisning. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 I den försvarspolitiska inriktningspropositionen 2009 anförde regeringen att Försvarsmakten ska kunna försvara hela (prop. 2008/09:140). Vidare framhöll regeringen att insatsorganisationen ska kunna hantera svenska klimatförhållanden. Regeringen anser att övnings- och skjutfälten är av central betydelse för att Försvarsmakten ska kunna utbilda och öva både den befintliga och den framtida insatsorganisationen. Detta innebär att Försvarsmakten nu och måste ha tillgång till övnings- och skjutfält med skilda naturtyper och terrängförhållanden. Fälten måste också vara belägna i olika delar av landet så förbanden kan utbildas och övas i olika klimatförhållanden. Regeringen anser vidare att detta kan innebära att övnings- och skjutfält i vissa fall bör bibehållas även om det inte längre finns något utbildningsförband i fältets omedelbara närhet. Liksom i tidigare sammanhang, bl.a. försvarsbeslutsproposition (prop. 2004/05:43), vill regeringen framhålla att det skulle vara svårt att i ett förändrat omvärldsläge nyanskaffa militära övnings- och skjutfält. Försvarsmaktens övnings- och skjutfält miljöprövas i enlighet med bestämmelser. Vid en miljöprövning har alla berörda möjlighet att framföra sina synpunkter. Prövningsinstansen beslutar om villkor och föreskrifter för verksamheten. Grundat på och regeringens beslut om insatsorganisationens utformning är det Försvarsmakten som bestämmer den närmare utformningen av insatsorganisationen som är nödvändig för att statsmakternas krav på operativ militär förmåga ska kunna uppfyllas. Det är också Försvarsmakten som bestämmer var och hur insatsorganisationens förband ska utbildas och övas. I linje med detta anser regeringen att det är Försvarsmakten som ska bedöma vilka övnings- och skjutfält som bör bibehållas och utvecklas och vilka som bör avvecklas. Som en följd av de stora minskningarna i Försvarsmaktens organisation efter försvarsbesluten , 2000 och 2004 och omställningen från ett invasionsförsvar till ett insatsförsvar har ett stort antal övnings- och skjutfält avvecklats. Det gäller totalt ca 65 fält med en sammanlagd areal om i bl.a. , , , 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 , , , , , samt på . Vid avveckling av övnings- och skjutfält kan marken ibland vara attraktiv för kommunen. Detta gäller särskilt tätortsnära fält. Exempel på tätortsnära övnings- och skjutfält som avvecklats är fält i , , , , , och . I sin förteckning över övnings- och skjutfält redovisar Försvarsmakten vilka fält som ska vidmakthållas och vilka som ska avvecklas. Förteckningen revideras löpande. I förteckningen redovisas också bl.a. frågor om miljötillstånd. Som regeringen redovisade i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1, utgiftsområde 6, s. 45) har Försvarsmakten och tillsammans utarbetat en handbok om avveckling/avyttring av mark, byggnader och slutet bestånd. Avveckling av övnings- och skjutfält hanteras i enlighet med den ordning som redovisas i handboken. När Försvarsmakten har frånträtt ett fält ska avyttra marken i enlighet med gällande författningar. En del i avvecklingsarbetet är att göra en verksamhetsbeskrivning. Denna ska i detalj beskriva vilken verksamhet som bedrivits på fältet och på vilka platser. Grundat på detta görs en miljöriskbedömning och en miljöinventering. Inom ramen för avvecklingsarbetet riskklassificerar Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum fältet i enlighet med en av beslutad metod. Av förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten framgår att myndigheten, utöver vad som följer av och i den utsträckning resurserna medger ska avhjälpa föroreningsskador. Det gäller dels skador på fastigheter som avvecklats till följd av statsmakternas beslut om reducering av Försvarsmaktens organisation, dels avhjälpande av skador i enlighet med Försvarsmaktens inventering av förorenade områden som orsakats av tidigare militär verksamhet. Regeringen vill i sammanhanget erinra om att det i vissa fall skulle vara så kostsamt att återställa mark som är bemängd med oexploderad ammunition att ett återställande inte vore ekonomiskt försvarbart. Marken får då i stället bibehållas i statens ägo och så långt möjligt användas för något I vissa fall är alternativ användning inte möjlig, och i några fall får marken av säkerhetsskäl spärras av. har regeringens uppdrag att vidareutveckla metoderna för avveckling av mark som är bemängd med oexploderad ammunition. Generellt gäller att Försvarsmaktens övnings- och skjutfält är öppna för allmänheten, dvs. allmänheten har tillträde till områdena. Det kan dock finnas vissa begränsningar i tillträdet. Försvarsmakten redovisar detta med skyltar och andra markeringar. När skjutning eller annan verksamhet som kan hota eller skada tredje man pågår avlyses och spärras fältet av. 3.4.3.3 Materiel och anläggningar Verksamheten finansieras av anslagen 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar, 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar, 1:9 , 1:11 Internationella materielsamarbeten, industrifrågor m.m. samt 1:12 . I budgetpropositionen tydliggjorde regeringen de nya principer för materielförsörjningen som regeringen gav uttryck åt i prop. 2008/09:140 Ett användbart försvar (bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). Bland annat underströk regeringen vikten av handlingsfrihet och en ökad grad av flexibilitet samt att omsättningstakten av Försvarsmaktens materielsystem borde minska då möjligheterna till vidareutveckling och vidmakthållande bör ställas mot behovet av ny materiel för att realisera de operativa behoven. har Försvarsmakten med stöd av tillämpat de nya materielförsörjningsprinciperna. Konkreta exempel på tillämpningen av dessa nya principer är anskaffning av taktisk obemannad luftfarkost, nytt splitterskyddat hjulfordon och nytt medeltungt helikoptersystem där kravanpassning till marknaden i samtliga fall resulterat i val av beprövade och på marknaden befintliga produkter. Det internationella bi- och multilaterala samarbetet har fortsatt inom bl.a. områdena informations- och erfarenhetsutbyten, gemensam utveckling och anskaffning, kunskaps- och teknologiöverföring samt forskning och teknikutveckling. Utöver de cirka 30 bilaterala samarbetsavtal på regeringsnivå som ingått på försvarsmaterielområdet har avtal även ingåtts med . har deltagit i den Europeiska försvarsbyråns (, ) verksamhet, som arbetat vidare med att stärka en öppen europeisk försvarsmaterielmarknad och likvärdiga konkurrensvillkor för den europeiska försvarsindustrin. har bl.a. även varit aktiv i att utveckla EDA:s arbete med att gemensamt producera och nyttja försvarsförmågor (s.k. pooling och sharing). Försvarsmakten redovisade 2010, i samråd med och , förslag till prioriteringar för deltagande i internationella samarbetsgrupper. Av redovisningen framgick att en av de stora utmaningarna var att införa en mer samordnad metod vid myndigheterna för att åstadkomma en bättre styrning och prioritering av det internationella deltagandet. Materielförsörjningen fortsätter att bidra till omställningen till ett mer användbart försvar genom leveranser till insatsorganisationens förband. Regeringens inriktning för materielförsörjningen, som framgår av den försvarspolitiska inriktningspropositionen, ligger fast. bör särskild vikt läggas vid att fortsätta reducera ledtider och minska ekonomiska bindningar för att öka handlingsfriheten. De förslag till en sammanhållen försvarslogistik som redovisas nedan bedöms ytterligare förbättra förutsättningarna för att implementera materielförsörjningsprinciperna och bidrar också till renodling av myndigheternas roll och ansvar inom materiel- och logistikförsörjningsprocessen samt ökad kostnadseffektivitet. Försvarsmakten och redovisar stora och i vissa fall ökande utgifter för köp av externa konsulttjänster avseende system- och materielutveckling. Med tanke på de rationaliseringskrav som ställs på 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 båda myndigheterna är det angeläget att vara restriktiv med utnyttjandet av konsulttjänster. Regeringen avser att följa nyttjandet av konsulter särskilt. Regeringen avser vidare, som en del i den fortsatta effektiviseringen, att uppdra åt att ytterligare bredda och fördjupa myndighetens affärskompetens för att motsvara de krav som följer av regeringens försvarspolitiska inriktningsproposition och lag (0000:00) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet, bl.a. för att kunna möta marknadsmässiga krav i materielförsörjningen. eftersträvar en öppnare och effektivare försvarsmaterielmarknad inom inklusive öppna upphandlingar i konkurrens med likabehandling av leverantörer. Den i verksamma konkurrenskraftiga försvars- och säkerhetsindustrin bör inom många områden gynnas av detta genom en större marknad. Vidare vill regeringen understryka betydelsen av att ta till vara den kompetens som små och medelstora företag har. Detta för att skapa möjligheter för sådana företag att i större utsträckning delta i upphandlingar och komma i fråga för beställningar. , liksom huvuddelen av länder, står inför utmaningar vad gäller att kostnadseffektivt genomföra materielförsörjningen. Som tidigare nämnts (avsnitt 3.2) är ett sätt att möta dessa utmaningar att fördjupa det internationella samarbetet, t.ex. genom metoder som samutnyttjande och gemensamt ägande av militära förmågor och resurser när detta är motiverat utifrån ökad kostnadseffektivitet. Detta ställer nya krav på främst Försvarsmakten och att i planering och genomförande hantera denna nya användar- och ägandeform för försvarsmateriel. Deltagande i internationella samarbeten, som syftar till att finna gemensamma lösningar för vidmakthållande och till att gemensamt anskaffa på marknaden tillgänglig och beprövad materiel samt är operativt motiverat, kan prövas som ett medel för att effektivisera och prioritera i materielförsörjningen. Samarbete inom multilaterala europeiska ramverk skapar långsiktigt förutsättningar för en effektivare resursuppbyggnad och resursutnyttjande samt förbättrar möjligheterna att 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 samverka i planering och genomförande av insatser. Regeringen anser således att internationellt samarbete bör öka avseende vidmakthållande och anskaffning av beprövad materiel samt samarbeten som förbättrar möjligheterna till internationella insatser. I de fall samarbete sker bilateralt inom dessa områden är framförallt , och viktiga samarbetspartners. Deltagande i internationella samarbeten som syftar till utveckling av ny materiel bör fortsatt vara restriktivt. Likaså konstaterar regeringen att det krävs ytterligare prioriteringar, med stöd av materielförsörjningsprinciperna, i fråga om vilka samarbeten ska engagera sig i. Regeringen avser att följa utvecklingen kring myndigheternas arbete med detta. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att fatta beslut om organisationstillhörighet m.m. för den verksamhet som bedrivs inom ramen för Försvarsmaktens logistikverksamhet och som blir en följd av de åtgärder som regeringen avser att successivt vidta för att göra besparingar inom försvarets stödverksamhet. Regeringens bedömning: Effektiviseringar inom delar av Försvarsmakten, och bör genomföras. Detta uppnås bland annat genom att huvuddelen av den inköpsverksamhet som bedrivs inom Försvarsmakten bör föras över till . Därutöver bör verksamhet inom service, förråd och verkstäder föras över från Försvarsmakten till eller till annan huvudman. Även lednings- och beställarfunktionerna i Försvarsmakten och bör effektiviseras. Även vissa ambitionsminskningar inom forskning och utveckling bör genomföras. Utredningens förslag: har lämnat sitt förslag på en mer ändamålsenlig och kostnadseffektiv stödverksamhet inom framförallt materiel- och logistikförsörjningen samt forskning och utveckling. Utredningen har redovisat att kostnadsreduceringar uppgående till ca jämfört med utfallet skulle kunna vara möjliga. Förslagen omfattar såväl redan genomförda åtgärder som förslag till nya besparingar. Utredningen föreslår att materiel- och logistikförsörjningen slås samman till en integrerad verksamhet, benämnd försvarslogistik. Den sammanhållna försvarslogistiken organiseras inom ramen för ett beställar- och utförarförhållande med tydliga uppgifter och en entydig ansvarsfördelning mellan Försvarsmakten och (). Flertalet av nuvarande tjänsteområden inom Försvarsmaktens logistik (FMLOG) överförs tillsammans med huvuddelen av verksamheten i till FMV. Verksamheter och kompetenser som är knutna till insatsnära logistik kvarstannar i Försvarsmakten. Totalt föreslås 3 049 årsarbetskrafter överföras från Försvarsmakten till FMV. Försvarsmaktens beställarkompetens stärks genom överföring av ca 10 årsarbetskrafter från den strategiska materielledningen i FMV. Genom överföring av verksamheter och personal enligt ovan samlas resurserna för den bakre försvarslogistiken i likhet med planering och genomförande av anskaffning, vidmakthållande och avveckling av materiel till . Även rollen som ägarföreträdare för materielen föreslås i ett senare skede överföras. bedömning är att verksamhetsförändringar som innebär ett minskat personalbehov med ca 650 årsarbetskrafter kan göras . Enligt är det av central betydelse att en och samma myndighet ges ett långtgående strategiskt ansvar för materielanskaffningen och logistikförsörjningskedjan för att möjliggöra en korrekt och rättssäker tillämpning av upphandlingsreglerna och därmed säkerställa en affärsmässig, transparent och objektiv upphandlingsprocess inom Det är vidare utredningens bedömning att juridikfunktionen vid den upphandlande myndigheten bör ges en mer central roll och betydelse i samband med överväganden kring organisationslösning och verksamhetsstyrning. redovisar även förslag avseende utveckling av bl.a. finansieringsmodellerna för försvarets materiel- och logistikförsörjning. Dessa förslag omfattar även anslagsstrukturer och en ändrad fördelning av ansvar och uppgifter inom ramen för statens ägande av försvarets materiel. betänkande (SOU 2011:36) har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i Försvarsdepartementet (dnr Fö2011/613/MFU). jämför förslagen med sin tidigare granskning av FMLOG. konstaterade bl.a. i sin granskning att verksamheten inte i tillräckligt hög grad hade anpassats till insatsförsvarets behov. Efterfrågestyrd och intäktsfinansierad logistik tillämpades inte fullt ut. betonar dock att samma problem inte behöver uppkomma med det nya förslaget. Försvarsmakten avråder från att genomföra en förändring där all försvarslogistik koncentreras till en ny stödmyndighet baserad på FMV. Försvarsmakten menar att konsekvenserna av förslaget i vissa delar inte är tillräckligt väl belysta och att förslaget därmed är förknippat med stora osäkerheter och risker. Bland annat tillgodoser förslaget inte de operativa kraven över hela konfliktskalan. Förvarsmakten anser dock att det finns anledning att vidare överväga om t.ex. vissa service-, förråds- och verkstadstjänster skulle kunna bedrivas mer effektivt i FMV eller annan aktörs regi. Försvarsmakten föreslår att myndigheten får i uppdrag att implementera en mer rationell fördelning av ansvar och uppgifter myndigheterna emellan. ställer sig bakom utredarens förslag avseende en sammanhållen försvarslogistik. menar bl.a. att viktiga förutsättningar för ett lyckat genomförande är att nödvändig tid för att genomföra förändringarna finns och att 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 myndigheterna får frihet att organisera sin verksamhet för att säkerställa pågående produktion och att möjlighet att bolagisera eller pröva om vissa verksamheter ska utkontrakteras. har huvudsakligen begränsat sitt yttrande till de delar av utredningen som rör den framtida forsknings- och utvecklingsverksamheten. Myndigheten kan i allt väsentligt ställa sig bakom utredningens förslag inom detta område och delar bl.a. bedömningen att ytterligare reduceringar av FoU innebär ett stort risktagande. stöder huvuddragen i utredningens förslag avseende sammanhållen styrning av försvarslogistiken. ställer sig frågande till om utredningen har analyserat om förslagen sammantaget motsvarar de effektiviseringar som regeringen efterfrågar då förändringar av försvarets logistikförsörjning är kostnadskrävande. Statskontoret ställer sig bakom utredningens förslag om en sammanhållen försvarslogistik. Myndigheten stöder vidare den stegvisa modell för genomförandet, men menar att det kan vara lämpligt att genomföra förändringen än den utredningen förespråkar och därigenom få mer tid till förberedelsearbete. delar utredningens bedömning att ett sammanhållet ansvar för upphandlande myndighet och ett särskilt fokus på upphandlingsjuridiken är viktiga förutsättningar för att uppnå målsättningen om en öppnare och effektivare försvarsmaterielmarknad med upphandlingar i konkurrens och likabehandling av leverantörer. anser att det som föreslås i utredningen är genomförbart, dock ser man inte någon vinst eller synergieffekt i att överföra verksamheten från FM till en ny myndighet för att sedan genomföra rationaliseringar som är genomförbara i befintlig organisationsstruktur. SACO-S bejakar att statsförvaltningen utvecklas och hittar former att effektivisera verksamheten. för service och kommunikation () motsätter sig att FMLOG flyttas till FMV eller bolagisering av vissa delar eftersom det medför en risk att FM 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 får svårare att få fram den materiel och logistik som behövs vid insatserna. Säkerhets och försvarsföretagen (SOFF) samt små och medelstora försvarsföretag (SME-D) stödjer i huvudsak utredningens förslag beträffande effektiviseringar som kan nås med en tydligare rollfördelning med en sammanhållen försvarslogistik och ökande möjligheter med utkontraktering av verksamheter. Skälen för regeringens förslag: har i sitt betänkande Forskning och utveckling samt försvarslogistik (SOU 2011:36) redovisat bedömningar att besparingar och beställningsminskningar omfattande ca har genomförts . För att uppnå ökad rationalitet anser regeringen att materiel- och logistikförsörjningen så långt möjligt bör organiseras inom ramen för en tydlig uppgifts- och ansvarsfördelning mellan Försvarsmakten som beställare och som leverantör av materiel och utförare av bakre försvarslogistik. Regeringen delar vad anfört om att det är av vikt att en och samma myndighet ansvarar för materielanskaffningen och att juridikfunktionen vid den upphandlande myndigheten har en central roll och betydelse. Härvid ska särskilt beaktas verksamhetens komplexitet, t.ex. att frågor av juridiskt komplicerad natur uppkommer. Utgångspunkten är således att åstadkomma en effektiv organisation men utan eftergifter i fråga om intern styrning och kontroll. Regeringen avser att genomföra dessa förändringar i ett antal steg. Som ett första steg har regeringen i avsnitt 2.2.1 föreslagit anslagsöverföringar om och beräknat omföringar om ca . Delar av dessa medel frigörs inom anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Medlen omförs till följd av redan genomförda och pågående effektiviseringar som utredningen redovisat och ska täcka det behov som Försvarsmakten redovisat i sitt budgetunderlag och ska bidra till att finansiera försvarsreformen. Regeringen gör bedömningen att besparingar kan uppnås genom att inköps- delarna inom bl.a. FMLOG kan föras över till FMV. Verksamheter och kompetenser som är knutna till insatsnära logistik berörs inte. De verksamhetsövergångar som berörs ska påbörjas för att vara genomförda . Regeringen anser, i linje med förslag, att besparingar kan genomföras inom ytterligare områden och avser, som ett andra steg, att uppdra åt Försvarsmakten och FMV att redovisa en plan för hur effektiviseringar och rationaliseringar i linje med vad utredningen föreslår avseende bl.a. service-, förråds- och verkstadsverksamhet ska kunna genomföras. Denna plan ska medge att ytterligare effektivisering och besparingar kan göras med början . Likaså avser regeringen att uppdra åt myndigheterna att redovisa inom vilka områden ambitionsminskningar avseende forskning och utveckling bör göras. Möjligheterna till ytterligare utkontraktering av samverkan och bolagisering av berörd verksamhet ska också prövas. Regeringen avser därutöver, som ett tredje steg, att uppdra åt myndigheterna att redovisa hur lednings- och beställarfunktioner inom ramen för en mer sammanhållen materiel- och logistikförsörjning ska kunna bli effektivare och medge besparingar i den omfattning utredningen pekar på. övriga förslag avser regeringen analysera ytterligare. Eventuella avvecklingskostnader ska finansieras inom ram. Verksamheten finansieras av anslagen 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap samt 1:12 . En grundläggande utgångspunkt för statens exportstöd är att exporten godkänns av ansvarig exportkontrollmyndighet. Efterfrågan på de statliga aktörernas medverkan har ökat. De växande behoven har lett till krav på hårdare prioriteringar inom ramen för exportstödsverksamheten. Bland exportframgångar för finns försäljning av ytterligare sex st. till . En ny myndighet - med ansvar för exportstöd och försäljning av övertalig materiel inledde sin verksamhet . Uppbyggnad av myndighetens organisation och verksamhet har skett parallellt med att operativ verksamhet bedrivits inom exportfrämjande och genom att myndigheten har företrätt staten vid försäljning och i mellanstatliga avtal. Exportstödet förbättras genom en tydligare uppdelning av ansvar inom staten och att företagen får en tydlig kontaktyta. Myndigheten ska bidra till en effektivare verksamhet, statlig helhetssyn, bättre prioriteringar av verksamheten och mer transparenta processer. Regeringen anser att exportstödjande verksamhet fortsatt bör användas som ett medel för att främja en kostnadseffektiv materielförsörjning. Regeringen kommer att följa inrättandet och uppbyggnaden av den nya myndigheten, särskilt vad avser transparens och effektivitet. 3.4.3.5 Forskning och utveckling Verksamheten finansieras från anslagen 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap, 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar, 1:4 vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar, 1:5 Forskning och teknikutveckling och 1:9 . Forskningen har inriktats mot att bidra till handlingsfrihet i framtida beslut samt till analyser och lösningar som nyttiggörs direkt i insatser. Försvarsmakten har fortsatt prioriterat forsknings- och utvecklingsverksamhet som bidrar till ett mer flexibelt och tillgängligt insatsförsvar. Resultaten i verksamheten ger på så sätt effekt på såväl lång som kort sikt. Ett särskilt fokus har legat på att bemöta irreguljära hot och attacker med improviserade sprängladdningar. Ett annat område har varit forskning för att förbättra rekryterings- och urvalsprocessen inom Försvarsmakten. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringen anger i propositionen Ett användbart försvar (prop.