prop · GZ031d38 · 2011-09-20 00:00:00 — Allmänna bidrag till 25 kommuner 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Förslag till statens budget Allmänna bidrag till kommuner Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner.............................................. God ekonomisk hushållning och balanskravet ................................... Kommunsektorns resultat och finansiella sparande ........................... 2.4.3Äldreanslag 2006 48:2 Särskilda insatser i vissa kommuner och Ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner och landsting...... Den samhällsekonomiska utvecklingen och kommunsektorn........... Bedömning av statsbidragsnivån till kommuner och landsting ......... Kommunsektorns finansiella utveckling ............... Kommunernas och landstingens egna prognoser ................ 1:1 Kommunalekonomisk utjämning .................................................. 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader................................ 2.6.31:3 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ....... Härledning av ramnivån 20122015. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till Faktisk och underliggande utveckling av kommunernas skatteunderlag .............. Anslagsutveckling för 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ................................. Tillskott, ekonomiska regleringar m.m. anslaget 1:1 Kommunalekonomisk Bidrag och avgifter inom anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning.............. Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:1 Kommunalekonomisk Anslagsutveckling för 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader............... 2.10 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:2 Statligt utjämningsbidrag 2.11 Anslagsutveckling för 1:3 Bidrag till organisationer inom det 2.12 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:3 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området .......................................................... 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Resultatets andel av skatteintäkter och generella statsbidrag ................................ Resultat före extraordinära poster och kommunsektorns finansiella Andelen kommuner och landsting som redovisat positiva resultat före Statliga bidrag till kommunsektorn ......................................................................... Årlig förändring av konsumtionsvolymen och demografisk påverkan på Fördelning av kommunernas kostnader för verksamheten 2010 .......................... Fördelning av landstingens kostnader för verksamhet 2010.................................. Utvecklingen av det ekonomiska resultatet före extraordinära poster i kommuner och landsting ..................................................................................... konsumtion och kostnader i fasta priser ............................................. 2.10 Kommunalt finansierad sysselsättning och sysselsättning i 2.11 Kommunfinansierad sysselsättning som andel av totala sysselsättningen i 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1 Förslag till riksdagsbeslut 1. för anvisar anslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligt följande uppställning: 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet Allmänna bidrag till kommuner omfattar tre anslag samt ett äldreanslag. Inom ramen för anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning redovisas flera olika bidrag och avgifter (se avsnitt 2.6.1). Utgiftsområdet omfattar även anslaget 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader (se avsnitt 2.6.2). Bidraget finansieras med en utjämningsavgift för kommuner (inkomsttitel Utjämningsavgift för LSS-kostnader). I utgiftsområdet ingår också anslaget 1:3 Bidrag till organisationer inom det kommunalekonomiska området (se avsnitt 2.6.3). Inom utgiftsområdet finns även äldreanslaget 2006 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting (se avsnitt 2.4.3). Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader 1:3 Bidrag till organisationer inom det 2006 48:2 Bidrag till särskilda insatser i vissa Totalt för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Förändring av ramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ökades ramen för utgiftsområdet med . Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning höjdes med för att neutralisera effekten av skatteintäktsbortfall till följd av höjningen av grundavdraget för personer som är . Övriga ekonomiska regleringar uppgick till . Därutöver höjdes anslaget tillfälligt med . minskar utgiftsområdets ram med jämfört med den beslutade budgeten (se tabell 2.2). Huvudsakligen beror förändringen på att den tillfälliga höjningen av statsbidraget på upphör. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20122015. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Målet för utgiftsområdet är att skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting som bidrar till en effektiv verksamhet med hög kvalitet. I följande avsnitt redovisas översiktligt hur ekonomin i den kommunala sektorn har utvecklats . De ekonomiska uppgifterna är främst hämtade från Statistiska centralbyråns (SCB) räkenskapssammandrag för kommuner och landsting. Vidare redovisas i detta avsnitt ersättningar för viss mervärdesskatt till kommuner och landsting samt det äldreanslag som finns under utgiftsområdet. Regeringen har tidigare överlämnat skrivelsen Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2010/11:102) till . 2.4.1God ekonomisk hushållning och balanskravet I har den kommunala självstyrelsen en lång tradition. Självstyrelsen innebär att det ska finnas en självständig och, inom vissa ramar, fri bestämmanderätt för kommuner och landsting. Som en del av den kommunala självstyrelsen har kommunerna och landstingen själva ansvaret för att hantera sin ekonomi. Enligt 8 kap. 1 § kommunallagen (1991:900) ska kommuner och landsting ha en god ekonomisk hushållning i sin verksamhet och i sådan verksamhet som bedrivs genom andra juridiska personer. För att motsvara kravet på god ekonomisk hushållning räcker det i de flesta fall inte att intäkterna täcker kostnaderna. För att kravet på en god ekonomisk hushållning ska uppnås bör resultatet för varje enskild kommun och enskilt landsting ligga på en nivå som realt sett konsoliderar ekonomin, vilket innebär en nivå där varje generation står för sina egna kostnader. Kommuner och landsting ska bl.a. ange de finansiella mål som är av betydelse för en god ekonomisk hushållning. Ett vanligt förekommande finansiellt mål för god ekonomisk hushållning bland kommuner och landsting är att årets resultat ska uppgå till av skatteintäkterna och de generella statsbidragen. Som framgår av diagram 2.1 uppgick årets resultat som andel av skatteintäkter och generella statsbidrag för kommunsektorn som helhet till . Resultatets andel har varierat mellan under 20062010. Diagram 2.1 Resultatets andel av skatteintäkter och generella statsbidrag Källa: , räkenskapssammandraget. Balanskravet, som är underordnat kravet på god ekonomisk hushållning, innebär att budgeten ska upprättas så att intäkterna överstiger kostnaderna. Om ett negativt resultat skulle uppstå ska enligt kommunallagen det minskade egna kapitalet som följer av detta återställas , om inte synnerliga skäl föreligger. Av de kommuner och landsting (23 respektive 2) som redovisade ett negativt s.k. balanskravsresultat i bokslutet angav 10 kommuner och 1 landsting att det fanns synnerliga skäl för att inte återställa hela eller delar av den försämring av det egna kapitalet som följde av det negativa resultatet. Jämfört med 2009 var det färre kommuner och landsting som redovisade negativt resultat och som angav att synnerliga skäl förelåg. Det var 21 kommuner och 6 landsting som angav att de hade ett ackumulerat ej återställt negativt resultat t.o.m. bokslutet . Underskottet uppgick till sammanlagt . Av detta avsåg kommunerna och landstingen. Jämfört med 2009 var det 7 kommuner färre och 2 landsting fler som hade ett ackumulerat negativt resultat att återställa. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2.4.2Kommunsektorns resultat och finansiella sparande Stort överskott för kommunsektorn 2010 Det ekonomiska resultatet för kommunsektorn som helhet har varit positivt (se diagram 2.2). Resultatet före extraordinära poster uppgick till 2010. Av resultatet stod kommunerna 2009 förbättrades resultatet före extraordinära poster med . Av resultatförbättringen stod kommunerna för och landstingen för . Det goda resultatet var främst en följd av tillfälliga statsbidrag, att prognoserna över skatteintäkterna reviderades upp och en relativt återhållsam kostnadsökning. Inklusive extraordinära poster uppgick resultatet till . Diagram 2.2 Resultat före extraordinära poster och kommunsektorns finansiella sparande Källor: , räkenskapssammandraget och Den offentliga sektorns finansiella sparande ska uppgå till av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel (överskottsmålet). Kommunernas och landstingens finansiella sparande är av betydelse för uppfyllandet av överskottsmålet. Återhämtningen i ekonomin bidrog till att den offentliga sektorns finansiella sparande ökade med 2010. Underskottet uppgick till av BNP. Kommunsektorns finansiella sparande uppgick till , motsvarande av BNP, vilket var en förbättring 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 jämfört med då det finansiella sparandet uppgick till -8,, motsvarande -0,av BNP. Kommunsektorns finansiella sparande och resultatet före extraordinära poster har i huvudsak utvecklats i samma riktning. Hög andel kommuner och landsting med positiva resultat 2010 Andelen kommuner och landsting som redovisade positiva resultat före extraordinära poster ökade jämfört med (se diagram 2.3). Andelen kommuner som redovisade positiva resultat före extraordinära poster var (274 kommuner) och andelen landsting var (18 landsting). Diagram 2.3 Andelen kommuner och landsting som redovisat positiva resultat före extraordinära poster Källa , räkenskapssammandraget. Skatteintäkternas ökningstakt avtog 2010 Skatteunderlaget, som till största delen består av utbetalda löner, skattepliktiga transfereringar och hushållens inkomster från näringsverksamhet, beräknas preliminärt öka . ökade skatteunderlaget (se tabell 2.4). Den genomsnittliga ökningstakten uppgick till 20012010. Den genomsnittliga skattesatsen i riket höjdes . Till följd av den svaga skatteunderlagsutvecklingen ökade skatteintäkterna svagt och uppgick till . Jämfört med de budgeterade skatteintäkterna blev dock prognosen i samband med bokslutet högre, vilket påverkade resultatet positivt med . lägre än 2009. Diagram 2.4 visar utvecklingen av generella och specialdestinerade statsbidrag. De generella statsbidragen utgjorde av kommunsektorns intäkter och de specialdestinerade bidragen av intäkterna. Diagram 2.4 Statliga bidrag till kommunsektorn Summa generella och specialdestinerade statsbidrag Generella statsbidrag (inklusive tillfälligt konjunkturstöd) Specialdestinerade statsbidrag och riktade stöd på statsbudgetens Källor: , statens budget realekonomiskt fördelat och statens budget. uppgick de generella statsbidragen till främsta orsaken till minskningen var att det tillfälliga konjunkturstödet om som utbetalades , men i huvudsak avsågs att användas 2010, upphörde. ökade de generella statsbidragen dels med ett tillfälligt tillskott om , dels till följd av ekonomiska regleringar, exempelvis till följd av sänkningen av skatten för pensionärer genom det förhöjda grundavdraget. De specialdestinerade statsbidragen uppgick till 2010, vilket var en ökning med ca jämfört med . Ökningen är huvudsakligen att hänföra till de specialdestinerade statsbidragen under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg och utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. De specialdestinerade statsbidragen under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg utgjorde av de totala specialdestinerade statsbidragen eller , varav bidraget till läkemedelsförmånen uppgick till . Sammanlagt utbetalades specialdestinerade statsbidrag från 91 anslag, vilket var en minskning jämfört med . konsumtion och kommunsektorns kostnader I nationalräkenskaperna (NR) redovisas kommunala konsumtionsutgifter. Dessa utgifter motsvarar värdet av de varor och tjänster som finansieras med skattemedel och som tillhandahålls av kommuner och landsting. Av kommunsektorns totala utgifter utgör konsumtionsutgifterna . Av diagram 2.5 framgår att kommunsektorns konsumtionsutgifter i fasta priser har ökat med som mest och att utgifterna minskade marginellt 2004. uppgick ökningen till . Den genomsnittliga årliga ökningstakten 20012010 var . Den demografiska utvecklingen ställer krav på anpassning av kommunsektorns verksamheter. Genom att använda bestämda prislappar för varje åldersgrupp kan demografiska effekter på de kommunala konsumtionsutgifterna beräknas. Den genomsnittliga ökningstakten av den demografiska påverkan av konsumtionen beräknas till i genomsnitt 20012010. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Diagram 2.5 Årlig förändring av konsumtionsvolymen och demografisk påverkan på konsumtionen Konsumtionsutveckling, fasta priser Demografisk påverkan på konsumtionen -0,5 Källor: , nationalräkenskaperna och egna beräkningar. Kostnader för verksamheten 2010 Kommunsektorns s.k. kärnverksamheter står för en betydande del av sektorns totala kostnader för verksamheten. För sektorn som helhet svarar skolan, inklusive förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, för av de totala kostnaderna. Hälso- och sjukvård, äldre- och handikappomsorg samt individ- och familjeomsorg står för . Övriga verksamheter (kultur, fritid, infrastruktur m.m.) svarar för av kostnaderna. Kommunernas kostnader för verksamheten Kostnaderna ökade 2010 vilket kan jämföras med 2009 då kostnadsökningen var lägre och uppgick till . procentuellt mest inom verksamheterna arbetsmarknadsåtgärder () och flyktingmottagande (). Dessa verksamheter utgjorde dock av de totala kostnaderna. Av kärnverksamheterna ökade kostnaderna för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, som utgjorde av de totala kostnaderna för verksamheten 2010, procentuellt mest. Kostnadsökningstakten var lägst inom områdena grundskola, förskoleklass och särskola. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Diagram 2.6 Fördelning av kommunernas kostnader för verksamheten 2010 IFO exkl ek bistånd Källa: , räkenskapssammandraget. Landstingens kostnader för verksamheten uppgick till (2009) och ökade med jämfört med . Hälso- och sjukvården stod för av de totala kostnaderna för verksamheten. Mest ökade kostnaderna inom området trafik och infrastruktur, medan kostnaderna för läkemedelsförmånen minskade svagt. Diagram 2.7 Fördelning av landstingens kostnader för verksamhet 2010 Källa: och Kommuner och Landsting. Personal i kommunalt finansierad verksamhet Det enskilt största kostnadsslaget i kommuner och landsting är personalkostnader. Inkluderas personalrelaterade kostnader som ingår i de delar av kommunernas och landstingens verksamhet som bedrivs av alternativa utförare, t.ex. privata företag eller ideella organisationer, uppgår den totala personalkostnadsandelen till i genomsnitt . Antalet sysselsatta i kommunalt finansierade verksamheter utgör av det totala antalet sysselsatta i . Den kommunfinansierade sysselsättningen uppgick totalt till 1 181 100 sysselsatta, varav den kommunalt finansierade sysselsättningen i näringslivet beräknades uppgå till ca 133 000 sysselsatta. har den kommunfinansierade sysselsättningen i genomsnitt ökat med , främst inom den kommunalt finansierade sysselsättningen i näringslivet. uppgick antalet sysselsatta i kommuner och landsting till 1 048 100. Antalet sysselsatta minskade och antalet arbetade timmar minskade med lika mycket . Minskningen av antalet sysselsatta beror dels på att medelarbetstiden per anställd har ökat, dels på att den arbetsmarknadspolitiska åtgärden plusjobb har fasats ut. Fortsatt ökning av privata utförare ökade kommunernas och landstingens köp av verksamhet 2010 och uppgick till ca för sektorn som helhet. Det innebar en ökning eller jämfört med . Köp sker främst från privata företag, men inom gymnasieskolan sker en stor del av köpen från andra kommuner och landsting. Kommuner och landsting köpte verksamhet av varandra för ca 2010. De största kostnaderna för kommunerna avseende köp av verksamhet fanns inom verksamheten äldreomsorg. De största kostnaderna för landstingen avseende köp av verksamhet fanns inom specialiserad somatisk vård och primärvård. Arbetet med effektivisering i kommunsektorn fortsätter Kommuner och landsting har jämfört sig med varandra för att kunna höja kvaliteten och effektiviteten i sina verksamheter. Olika jämförelseprojekt har genomförts i syfte att ge ökad kvalitet och effektivitet i de kommunala verksamheterna. Exempel på jämförelseprojekt är de öppna jämförelser som görs inom vården och omsorgen om äldre, hälso- och sjukvården, missbruks- och beroendevården samt utbildning. Dessa projekt redovisas regelbundet. För att underlätta och främja jämförelser har uppgifterna från bl.a. jämförelseprojekten och ekonomisk statistik samlats i en kommun- och landstingsdatabas (). 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 att följa kommunernas och landstingens verksamhet . Databasen innehåller över 2 000 nyckeltal som kan utgöra underlag för kommunala analyser och jämförelser (se även avsnitt 2.5.5 och 2.6.3). 2.4.3Äldreanslag 2006 48:2 Särskilda insatser i vissa kommuner och landsting Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA) har fått i uppdrag av regeringen att skapa en funktion i kommun- och landstingsdatabasen som samlat visar övergripande ekonomisk information samt information om verksamheten för en enskild kommun eller ett enskilt landsting (dnr Fi2011/2891). Vidareutvecklingen av informationen om en enskild kommun eller ett enskilt landsting ska därefter ske löpande. För uppdraget har beslutat att lämna ett bidrag till RKA om högst från äldreanslaget 2006 48:2 Särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. SCB har fått i uppdrag av regeringen att utreda, analysera och vidta åtgärder för att förbättra den ekonomiska kommunstatistiken (dnr Fi2009/2221). Uppdraget finansieras med högst från äldreanslaget 2006 48:2 Särskilda insatser i vissa kommuner och var ökningstakten , jämfört 2009. Att ökningstakten av ersättningarna skiljer sig så kraftigt mellan olika år beror på att kommunernas och landstingens utgifter för köp av varor och tjänster samt investeringar varierar . 2.5.1Den samhällsekonomiska utvecklingen och kommunsektorn Återhämtningen i den svenska ekonomin har varit stark och sysselsättningsfallet i samband med finanskrisen har återställts. uppgick BNP-tillväxten till . Tillväxten i dämpas dock kraftigt i den globala konjunkturavmattningens spår. Osäkerheten kring utvecklingen framöver är stor och det finns en icke obetydlig risk att den samhällsekonomiska utvecklingen blir sämre än vad som prognostiserats. Det är därför nödvändigt att ha beredskap för en mer negativ utveckling. Som en liten exportberoende ekonomi med en stor finansiell sektor påverkas av ökad oro på finansmarknaderna och en försvagad konjunktur i omvärlden. BNP beräknas öka 2012. Det är en nedrevidering jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition. 2.4.4Ersättning för viss mervärdesskatt lösheten bedöms öka från 2011 till för kommuner och landsting Kommuner och landsting kan hos ansöka om ersättning för kostnader för mervärdesskatt avseende icke mervärdesskattepliktig verksamhet m.m. Syftet är att åstadkomma konkurrensneutralitet vid valet mellan att bedriva verksamhet i egen regi och att lägga ut den på externa utförare. infördes en statlig finansiering av dessa ersättningar, som det generella statsbidraget minskades i motsvarande grad (prop. 2001/02:112, bet. 2001/02:FiU17, rskr. 2001/02:296). Ersättningarna redovisas under inkomsttitel Kompensation för mervärdesskatt, kommuner. Utbetalningarna av ersättning för mervärdesskattekostnader har ökat från 2002 till 2010, vilket innebär en genomsnittlig 2012, för att därefter sjunka till Kommuner och landsting påverkas främst av sysselsättningsutvecklingen. Minskar antalet sysselsatta och arbetade timmar påverkas skatteunderlaget och därmed skatteintäkterna negativt. Till viss del motverkas detta av att ersättningarna från arbetslöshetsförsäkringen, som är skattepliktiga, ökar. För kommunerna påverkas även kostnaderna för försörjningsstödet, som ökar när sysselsättningen försämras. Kommunsektorn redovisade 2010 sammantaget ett resultat före extraordinära poster på . Tillfälliga generella statsbidrag och högre skatteintäkter än förväntat bidrog till att intäkterna kunde hållas uppe. ökade de kommunala konsumtionsutgifterna med i fasta priser. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2.5.2Bedömning av statsbidragsnivån till kronor och därefter med närmare en Regeringens främsta mål är att föra mot full sysselsättning. Arbete är grunden för välfärd. Regeringen har genomfört flera åtgärder i syfte att öka arbetskraftsutbudet. Jobbskatteavdraget har därvid haft stor betydelse. Den genomsnittliga kommunalskatten ligger 2011 på , och har varierat mellan . Den bedömning av kommunsektorns finanser som redovisas i denna proposition baseras på att den genomsnittliga kommunalskatten ligger kvar nivå. Vid sidan av skatteintäkterna, som utgör omkring två tredjedelar av den kommunala sektorns intäkter, tillkommer de generella statsbidragen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner och specialdestinerade statsbidrag under andra utgiftsområden. Anslaget för kommunalekonomisk utjämning under det förevarande utgiftsområdet är ett instrument för staten att dels ge kommuner och landsting goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar, dels reglera effekterna av vissa statliga beslut som påverkar kommunernas och landstingens kostnader eller intäkter. Förutom de tillfälliga höjningar av statsbidraget som skett i syfte att motverka effekterna av finanskrisen och värna välfärdens kärna, har även en permanent nivåhöjning med av anslaget gjorts . Därtill kommer en tillfällig höjning med . Även om den samhällsekonomiska utvecklingen har försämrats jämfört med den bedömning som gjordes ekonomiska vårproposition, beräknas den kommunala konsumtionen under de närmast följande åren öka i en takt som överstiger vad som krävs till följd av den demografiska utvecklingen (se avsnitt 2.5.3). Även om resultatnivån inte når upp till vad som torde vara i nivå med vad som anses vara målet för god ekonomisk hushållning, beräknas kommunsektorn som helhet med god marginal klara balanskravet. I denna proposition föreslås att högkostnadsskyddet inom den öppna hälso- och sjukvården och högkostnadstrappan för läkemedel höjs , vilket beräknas öka landstingens avgiftsintäkter med knappt en halv miljard I enlighet med den kommunala finansieringsprincipen borde detta regleras genom en motsvarande minskning av statsbidragen till landstingen (prop. 1993/94:150, bilaga 7, avsnitt 2.5.1). För att stärka hälso- och sjukvården avstår emellertid regeringen från att föreslå att en sådan reglering görs (se avsnitt 2.6.1). I detta avsnitt sammanfattas redovisningen av kommunsektorns finansiella utveckling fram enligt denna proposition (se Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 9). Beräkningarna baseras på den nedan redovisade skatteunderlagsprognosen (se även Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor avsnitt 7). Kommunsektorn redovisade ett ekonomiskt resultat före extraordinära poster på , vilket historiskt sett är ett mycket starkt resultat. Det finansiella sparandet enligt NR uppgick till .