prop · GY0398 · 2011-03-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2010/11:98 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås vissa ändringar i lagen (2003:333) om Lagrådet. Ändringarna innebär att lagrådsperioden förkortas från två till och att begränsningen när det gäller möjligheterna att förordna om fortsatt tjänstgöring i Lagrådet för justitieråd efter en avslutad lagrådsperiod tas bort. Ändringarna innebär också att kravet på samtycke till tjänstgöring i Lagrådet för ett justitieråd som har fyllt tas bort. Vidare föreslås vissa redaktionella ändringar i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Ändringarna innebär att det tydliggörs att bestämmelsen om sekretessförordnande för uppgifter som läggs fram vid en domstolsförhandling inom stängda dörrar har samma innebörd som motsvarande bestämmelse i den numera upphävda sekretesslagen (1980:100). Vidare rättas ett antal hänvisningar i offentlighets- och sekretesslagen så att de överensstämmer med vad som gällde enligt den upphävda sekretesslagen. Ändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................ Förslag till lag om ändring i lagen (2003:333) om 2.2Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ................................................. Ärendet och dess beredning ............................................................. Förutsättningarna för tjänstgöring i Lagrådet ändras ..................... Fortsatt tjänstgöring flera lagrådsperioder i följd ............ Kravet på samtycke till tjänstgöring tas bort ................... Ändringar i offentlighets- och sekretesslagen................................ Korrigeringar i offentlighets- och sekretesslagen............ 9.1Förslaget till lag om ändring i lagen (2003:333) om 9.2Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ............................................... Bilaga 1 Sammanfattning av utkastet till proposition Förkortad Bilaga 2 Lagförslaget i utkastet till proposition Förkortad Förteckning över remissinstanserna..................................... Sammanfattning av betänkande Insyn och integritet i brottsbekämpningen några frågor (SOU 2009:72) i för denna proposition relevanta delar ................. För denna proposition relevanta lagförslag i betänkandet Insyn och integritet i brottsbekämpningen några frågor (SOU 2009:72)..................................................................... Förteckning över remissinstanserna (SOU 2009:72) ........... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........ 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i lagen (2003:333) om Lagrådet, 2.lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (2003:333) om Lagrådet Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2003:333) om Lagrådet1 dels att 15 § ska upphöra att gälla, dels att 6 och 13 §§ ska ha följande lydelse. Ordförande på en avdelning i eller får inte utses till ledamot i . Justitieråd som har fyllt får inte utan eget samtycke förordnas till ledamot i . Ordföranden på en avdelning i eller får inte utses till ledamot i . Lagrådets verksamhet delas in i perioder räknade från början av Högsta domstolens höst- session med udda slut- siffra (lagrådsperioder). Lagrådets verksamhet delas in i perioder räknade från början av Högsta domstolens höst- session (lagrådsperioder). Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse av 15 § 2010:1467. 2Senaste lydelse 2010:1467. Sekretess gäller, i den utsträck- ning har godkänt ett avtal om detta med en annan stat 2.2Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 26 kap. 4 §, 27 kap. 4, 5 och 10 §§, 31 kap. 16 §, 32 kap. 11 §, 43 kap. 5, 8 och 10 §§ samt 44 kap. 2 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. Sekretess gäller i verksamhet som avser omhändertagande av person- akt enligt 7 kap. 5 § socialtjänstlagen (2001:453) eller 23 d § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade för uppgift om en enskilds personliga förhållanden. Första stycket gäller inte om annat följer av 5, 6 eller 7 §. För uppgift i en allmän handling För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen som avses i gäller sekretessen i högst . Sekretessen enligt 13 §§ gäller för uppgift i mål hos domstol, om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. Detsamma gäller uppgift som med anledning av ett överklagande hos domstol registreras hos en annan myndighet enligt 4 kap. 2 § första stycket 3 eller 4. Får en domstol i ett mål från en annan myndighet en sekretessreglerad uppgift och saknar uppgiften betydelse i målet, blir dock sekretessbestämmelsen tillämplig på uppgiften även hos domstolen. Sekretessen enligt 13 §§ gäller för uppgift i mål hos domstol, om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. Detsamma gäller uppgift som med anledning av ett överklagande hos domstol registreras hos en annan myndighet enligt 5 kap. 2 § första stycket 3 eller 4. Får en domstol i ett mål från en annan myndighet en sekretessreglerad uppgift och saknar uppgiften betydelse i målet, blir dock sekretessbestämmelsen tillämplig på uppgiften även hos domstolen. Sekretessen enligt 14 §§ gäller, i den utsträckning har god- känt ett avtal om detta med en annan stat eller med en mellanfolklig organisation, i ärende om handräckning eller bistånd som en svensk myndighet lämnar åt en myndighet eller något annat organ i den staten eller inom den mellanfolkliga organisationen i verksamhet som motsva- rar den som avses i nämnda paragrafer. Sekretess gäller, i den utsträck- ning har godkänt ett avtal om detta med en annan stat eller med en mellanfolklig organi- eller med en mellanfolklig organi- sation, hos en myndighet i verk- sation, hos en myndighet i verk- samhet som avses i 24 §§ för samhet som avses i 14 §§ för sådan uppgift om en enskilds per- sådan uppgift om en enskilds per- sonliga eller ekonomiska för- sonliga eller ekonomiska för- hållanden som myndigheten förfo- hållanden som myndigheten förfo- gar över på grund av avtalet. gar över på grund av avtalet. Om sekretess gäller enligt andra Om sekretess gäller enligt andra stycket, får de sekretessbrytande stycket, får de bestämmelserna i 9 kap. 1527 §§ och 28 § första stycket inte tilläm- 1527 §§ och 28 § första stycket pas i strid med avtalet. inte tillämpas i strid med avtalet. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen enligt andra stycket i högst . Den tystnadsplikt som följer av 1 §, 2 § första stycket och 35 §§ och den tystnadsplikt som följer av ett förbehåll som gjorts med stöd av 8 § andra stycket inskränker rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfri- hetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra upp- gifter. Den tystnadsplikt som följer av 1 §, 2 § första stycket och 35 §§ och den tystnadsplikt som följer av ett förbehåll som gjorts med stöd av 8 § tredje stycket inskränker rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfri- hetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra upp- gifter. Sekretess gäller för uppgift om Sekretess gäller för uppgift om en enskilds affärs- eller driftför- en enskilds affärs- eller driftför- hållanden när denne i annat fall än hållanden när denne i annat fall än som avses i 1 § första stycket, 24 som avses i 1 § första stycket, 24 och 12 § har trätt i affärsförbin- och 12 §§ har trätt i affärsförbin- delse med en myndighet, om det delse med en myndighet, om det av särskild anledning kan antas att av särskild anledning kan antas att den enskilde lider skada om upp- den enskilde lider skada om upp- För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Beträffande handling som anger villkoren i ett avtal gäller sekretessen dock längst till dess att , eller hos statliga affärsverk och samt i affärsverksamhet , har gått från det att avtalet slöts. Den tystnadsplikt som följer av 1 och 2 §§ inskränker rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen Sedan domstolen har skilt målet eller ärendet från sig fort- sätter dock sekretessbestämmelsen att vara tillämplig endast i den utsträckning domstolen i domen eller beslutet har förordnat om det.Ett sådant förordnande ska alltid meddelas för uppgift för vilken sekretess gäller enligt 27 kap. 5 § andra och tredje styckena samt 34 kap. 4 §, om det skulle strida mot avtal som anges där att upp- giften röjs.och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrande- frihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter, när det gäller uppgift om en registrerads förhållanden. gjorts med stöd av 10 § andra meningen inskränker rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrande- frihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter, när det gäller uppgift om en registrerads förhållanden. Den tystnadsplikt som följer av 7 § inskränker rätten att meddela och offentliggöra uppgifter, när det gäller uppgift om en enskilds namn och födelsedatum samt nummer på resehandling. Den tystnadsplikt som följer av ett förbehåll som har gjorts med stöd av 10 § andra meningen in- skränker rätten att meddela och offentliggöra uppgifter. En sekretessbestämmelse som gäller för en uppgift i ett mål eller ett ärende i en domstols rättskipande eller rättsvårdande verksamhet upphör att vara tillämplig i målet eller ärendet, om uppgiften läggs fram vid en offentlig förhandling i samma mål eller ärende. Detta gäller dock inte sekretess enligt 4 § och 18 kap. 15 §. Om en uppgift som avses i för- sta stycket läggs fram vid en för- handling inom stängda dörrar, är sekretessbestämmelsen tillämplig även under domstolens fortsatta handläggning av målet eller ären- det, om domstolen inte beslutar annat. Sedan domstolen har skilt målet eller ärendet från sig fort- sätter dock sekretessbestämmelsen att vara tillämplig endast i den utsträckning domstolen i domen eller beslutet har beslutat det en- ligt 8 § andra och tredje styckena. gäller för en uppgift i ett mål eller gäller för en uppgift i ett mål eller i en domstols rättskip- ett ärende i en domstols rättskip- ande eller rättsvårdande verksam- het upphör att vara tillämplig om het upphör att vara tillämplig i uppgiften tas in i en dom eller ett målet eller ärendet, om uppgiften annat beslut i samma mål eller tas in i en dom eller ett annat beslut i samma mål eller ärende. Första stycket tillämpas inte, om domstolen i domen eller beslutet har förordnat att sekretessbestämmelsen ska vara tillämplig även i fortsätt- ningen. Ett sådant förordnande ska alltid meddelas för uppgift för vilken sekretess gäller enligt 27 kap. 5 § andra och tredje styckena samt 34 kap. 4 §, om det skulle strida mot avtal som anges där att uppgiften röjs. Förordnande om att en sekretessbestämmelse fortsätter att vara tillämplig får inte omfatta domslutet eller motsvarande del av ett annat beslut, såvida inte rikets säkerhet eller annat intresse av synnerlig vikt oundgängligen påkallar det. Rör målet eller ärendet någons civila rättig- heter och skyldigheter eller anklagelse mot någon för brott, gäller dess- utom att förordnande som omfattar domslut eller motsvarande del av ett annat beslut får meddelas endast om riket befinner sig i krig eller krigs- fara eller om det råder andra utomordentliga förhållanden som är föran- ledda av krig. Överklagas en dom eller ett Överklagas en dom eller ett beslut vari en domstol har meddelat beslut vari en domstol har meddelat ett förordnande enligt 8 §, ska den ett förordnande enligt 5 eller 8 §, högre domstolen pröva förord- ska den högre domstolen pröva nandet när den skiljer målet eller förordnandet när den skiljer målet ärendet från sig. eller ärendet från sig. Rätten enligt 1 kap. 1 tryckfri- Rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfri- hetsförordningen och 1 kap. 1 och hetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihetsgrundlagen att 2 §§ yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgif- meddela och offentliggöra uppgif- ter inskränks av den tystnadsplikt ter inskränks av den tystnadsplikt 1. förordnande med stöd av 1. förordnande med stöd av 5 kap. 4 § eller 23 kap. 10 § femte 5 kap. 4 § eller 23 kap. 10 § sjunde 8 kap. 4 § första stycket andra meningen . Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Inom upprättades ett utkast till proposition med förslag till vissa ändringar i lagen (2003:333) om Lag- rådet (lagrådslagen). Förslagen avser lagrådsperiodens längd, förutsätt- ningarna för förordnade om fortsatt tjänstgöring för ett aktivt justitieråd som följer efter en annan och förut- sättningarna för att förordna om tjänstgöring för ett justitieråd som har fyllt . En sammanfattning av utkastet till proposition finns i bilaga 1. Lagför- slaget i utkastet finns i bilaga 2. Förslagen har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr Ju2011/1053/L6). Lagrådet har beretts tillfälle att lämna synpunkter på förslagen. Regeringen beslutade att uppdra åt en särskild ut- redare att utreda vissa frågor om insyn och sekretess inom delar av rätts- väsendet (dir. 2007:120). I uppdraget ingick bl.a. att överväga hur stark den s.k. förundersökningssekretessen till skydd för uppgifter om en- skildas personliga och ekonomiska förhållanden bör vara och hur långtgående insyn i förundersökningsmaterial och annat utrednings- material en misstänkt, tilltalad eller dömd person bör ha. Utred- ningen, som antog namnet (Ju 2007:13), fick genom tilläggsdirektiv (dir. 2008:103) och (dir. 2009:29) även i uppdrag att utreda bl.a. vissa ytterligare frågor om partsinsyn och kommunikationsplikt i allmänna domstolar och frågan om behovet av ökat skydd för vissa bilder i brottsutredningar. har lämnat tre betänkanden, däribland delbetänkan- det Insyn och integritet i brottsbekämpningen några frågor (SOU 2009:72). En sammanfattning av delbetänkandet i de delar som är rele- vanta för propositionen finns i bilaga 4. Dess lagförslag i relevanta delar finns i bilaga 5. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. En remissammanställning finns till- gänglig i (dnr Ju2009/7047/L6). Förslaget till ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, omfattas av bestämmelsen om lagrådsplikt i 8 kap. 21 § andra stycket regeringsformen. Regeringen anser dock att ändringarna författningstekniskt och även i övrigt är av sådan beskaffenhet att Lag- rådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande har därför inte inhämtats. Lagrådets granskning är ett viktigt inslag i lagstiftningsarbetet för att säkerställa grundläggande krav på rättssäkerhet, enhetlighet, konsekvens och klarhet i rättssystemet. Grundläggande bestämmelser om Lagrådet finns i 8 kap. 2022 §§ regeringsformen, förkortad RF. enligt grundlag domare eller, vid behov, tidigare domare i de båda högsta Ett yttrande från Lagrådet ska inhämtas av regeringen eller ett riksdagsutskott innan beslutar om ändringar i t.ex. tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen eller beslutar lagar som rör enskildas personliga ställning eller som rör förhållandet mellan enskilda och det allmänna och innebär skyldigheter för enskilda (8 kap. 21 § andra stycket RF). Efter de ändringar i regeringsformen som trädde i kraft är lagrådsgranskning, inom Lagrådets granskningsområde, numera i princip obligatorisk (prop. 2009/10:80, bet. 2009/10:KU19 och bet. 2010/11:KU4). Inhämtande av ett yttrande på det området får underlåtas bara om granskningen skulle sakna betydelse på grund av frågans beskaffenhet eller skulle fördröja lagstiftningsfrågans behandling så att avsevärt men uppkommer (tredje stycket samma para- Vidare har granskningsområdet utvidgats så att det numera även omfattar lagar som innebär åligganden för kommunerna. De bestämmelser som närmare reglerar Lagrådets sammansättning och tjänstgöring finns i lagrådslagen, som trädde i kraft Av bestämmelserna följer bl.a. att Lagrådet ska bestå av minst en och högst fyra avdelningar. Regeringen beslutar hur många avdelningar som ska finnas och hur dessa ska vara sammansatta. Efter regeringens bemyndigande får beslut i dessa frågor även fattas av Fler än sammanlagt sex justitieråd får inte tas i anspråk för tjänstgöring i Lagrådet. och utser de justitieråd från respektive domstol som ska tjänstgöra i Lagrådet samt beslutar vid behov om pensionerade justitieråd ska tjänstgöra. Efter samråd med nämnda dom- stolar utser regeringen andra ledamöter som ska tjänstgöra i Lagrådet. Lagrådets verksamhet delas enligt gällande ordning in i perioder om två år (lagrådsperioder). Denna ordning har gällt när Lagrådet inrättades (2 § lagen [nr 38 s. 7] om tjänstgöring i lagråd, 2 § lagen [1965:186] om lagrådet och 6 § lagen [1979:368] om Lagrådet). räknas varje ny period från början av Högsta domstolens höstsession med udda slutsiffra (6 § lag- Höstsessionen inleds normalt efter sista helgen eller I förarbetena till lagrådslag uttalades att tjänstgöringstiden i Lagrådet med hänsyn till laggranskningens särskilda beskaffenhet inte bör vara alltför kort och därutöver avpassad så att domarna i de båda högsta domstolarna inte alltför ofta ska behöva avbryta sin dömande ansåg därför att det knappast var lämp- ligt att minska tiden från till exempelvis (SOU 1978:34 Prop. 2010/11:98 s. 270 f.). Regeringen ansåg för sin del att tjänstgöringstiden i princip borde omfatta men utvecklade inte närmare skälen för sitt ställningstagande i propositionen (prop. 1978/79:195 s. 70). föreslog lagrådsutredning i sitt slutbetänkande Lag- rådets arbetsvillkor (SOU 2001:88) att lagrådsperioden skulle förkortas till (a. bet. s. 69 f.). I propositionen med förslag till den nu gällande lagrådslagen uttalade regeringen dock att den tvååriga perioden både tillgodoser intresset av kontinuitet i Lagrådets sammansättning och för- hindrar att det blir för tätt mellan lagrådsförordnandena för de yngre ledamöterna och att nya domstolsledamöter får sina första förordnanden som ledamöter i Lagrådet för tidigt (prop. 2002/03:45 s. 22). slag till ändring av lagrådsperiodens längd lämnades därför inte. Av 14 § första stycket lagrådslagen följer att en ledamot av Lagrådet utses att tjänstgöra eller för behandling av ett visst ärende. förordnande ska avse en lagrådsperiod eller en del av en När ett justitieråd utses till ledamot i från början av en lagrådsperiod krävs enligt andra stycket samma paragraf särskilda skäl för att förordnandet ska avse än hela lagrådsperioden. Även om det finns ett nära samband mellan lagrådsperiodens längd och ledamöternas tjänstgöringsperiod är lagrådsperioden således inte alltid densamma som en ledamots tjänstgöringsperiod. kan bli kortare exempelvis som en följd av regeringens beslut om avdel- ningarnas tjänstgöring eller sammansättning. att Lagrådet tillfälligt ska bestå av fler avdelningar än normalt kommer tjänstgöringsperioden för de ledamöter som tjänstgör på de utökade av- delningarna givetvis att bli kortare än lagrådsperioden. lagda tjänstgöringsperioden kan också bli längre för en enskild ledamot, om han eller hon utses att tjänstgöra under flera på varandra följande Ledamöternas tjänstgöringsperiod kan även påverkas av de bestämmelser som innebär att avgående ledamöter ska fortsätta sin tjänstgöring till dess ett påbörjat ärende har blivit slutligt handlagt (16 § För aktiva justitieråd som har tjänstgjort i Lagrådet under en lagrådsperiod finns en spärr mot förordnanden om fortsatt tjänstgöring under den därefter följande lagrådsperioden. lagrådslagen krävs det särskilda skäl för att en sådan ledamot efter lag- rådsperiodens utgång ska kunna utses att på nytt tjänstgöra i Lagrådet innan nästa lagrådsperiod har passerat. inte för andra ledamöter i Lagrådet, exempelvis justitieråd som har avgått Begränsningar av skyldigheten att tjänstgöra i Lagrådet För justitieråd finns det vissa begränsningar i fråga om skyldigheten att tjänstgöra i Lagrådet. Den som är ordförande på en avdelning i någon av de högsta domstolarna får inte utses till sådan tjänstgöring (6 § första stycket lagrådslagen). Någon möjlighet för dessa ledamöter att samtycka Prop. 2010/11:98 till tjänstgöringen finns inte. Vidare följer av gällande ordning att aktiva justitieråd som har fyllt när ett förordnade beslutas inte kan utses att tjänstgöra i Lagrådet om de inte har lämnat sitt medgivande till det (6 § andra stycket lagrådslagen). 5Förutsättningarna för tjänstgöring i Lagrådet ändras Regeringens förslag: Lagrådsperiodens längd förkortas från till . Förslaget i utkastet till proposition överensstämmer med regering- ens. Remissinstanserna tillstyrker eller har inget att erinra mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: lagrådsutredning föreslog bl.a. att lagrådsperioden skulle begränsas till samt att det skulle vara möjligt att förordna om tjänstgöring under flera på varandra följande perioder om en ledamot lämnat sitt medgivande till det (SOU 2001:88 s. 69 f.). Som framgår av avsnitt 4 delade regeringen i det aktuella lagstiftningsärendet inte utredningens bedömning. Regeringen ansåg att den gällande ordningen med tvååriga lagrådsperioder och med en spärr mot nya förordnanden för justitieråd under vissa närmare angivna förhållanden skulle bestå. Däremot ansåg regeringen att möjligheterna att besluta om kortare tjänstgöring skulle vidgas något i fråga om de aktiva domarna i de högsta domstolarna. Regeringen framhöll dock att det med tanke på strävan efter kontinuitet i lagrådsarbetet borde krävas särskilda skäl för att en aktiv ledamot från början skulle kunna förordnas än en hel period (prop. 2002/03:45 s. 22). Som regeringen framhöll i motiven till lagrådslagen är tjänstgöringen i Lagrådet en syssla av särskild dignitet, som kräver en viss stadga i perso- nalsammansättningen (prop. 2002/03:45 s. 21). Den tvååriga lagrådsperi- oden och de tämligen begränsade möjligheter som har funnits att utse ledamöter från de båda högsta domstolarna för kortare tids tjänstgöring än en hel lagrådsperiod har sannolikt bidragit till att en sådan stadga har kunnat upprätthållas. Det kan konstateras att den nuvarande ordningen medför att de aktiva justitieråd som utses att tjänstgöra i Lag- rådet blir borta från den dömande verksamheten under relativt långa perioder. Det höga tempot i lagstiftningsarbetet har lett till stora påfrestningar för Lagrådet. har den minskning av antalet ledamöter i de båda högsta domstolarna som har skett inneburit ändrade förutsättningar för dessa att avvara ledamöter för att möta Lagrådets växlande behov. Även om reformer har genomförts som har medfört att trycket på de högsta domstolarna att avstå ledamöter till Lagrådet har minskat, t.ex. genom minskningen av Lagrådet från fyra till tre ledamöter och ökade möjlig- heter att förordna andra lagfarna personer än aktiva domare i de högsta domstolarna, påverkar tjänstgöringen i Lagrådet de högsta domstolarnas flexibilitet och möjlighet att tillgodose egna behov i administrationen av den dömande verksamheten. och Högsta förvaltnings- domstolen har mot den bakgrunden bl.a. gett uttryck för önskemål om att lagrådsperioden ska förkortas till . Genom att förkorta lagrådsperioderna till torde fördelarna med växelverkan mellan laggranskande och dömande verksamhet kunna till- varatas på ett bättre sätt eftersom uppehållen från den dömande verk- samheten inte behöver bli så långa som enligt gällande ordning. Som en följd av förslaget att ta bort kravet på samtycke till tjänstgöring för leda- möter som har fyllt (se avsnitt 5.3) minskar också risken för att det blir för tätt mellan lagrådsförordnandena för de yngre ledamöterna och att nya justitieråd får sina första förordnanden som ledamöter i Lagrådet innan de har fått tillräcklig erfarenhet från tjänstgöringen i respektive domstol.