prop · GZ031d30 · 2011-09-20 00:00:00 — Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 2:3 . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 6 Litteraturen, läsandet och språket Avsnittet omfattar Statens kulturråds bidragsgivning till bibliotek, litteratur och kulturtid- Vidare omfattas Talboks- och , och folkminnen samt nyhetsinformation och litteratur. Tabell 6.1 Utgiftsutveckling inom Litteraturen, läsandet och språket, utgiftsområde 17 Litteraturen, läsandet och språket 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter 3:3 Bidrag till nyhetsinformation Summa Litteraturen, läsandet och språket 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Resultatredovisningen görs mot de nya målen för den nationella kulturpolitiken som beslutat om (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145), se avsnitt 4.3. Bedömningen av resultatet inom litteraturen, läsandet och språket utgår från bl.a.: -fördelade bidrag och utvecklingsbidrag till folkbibliotek, region- och länsbibliotek, lånecentraler, och Internationella , -fördelade bidrag till litteratur, kulturtidskrifter, litterära evenemang, läsfrämjande insatser, inköpsstöd till folk- och skolbibliotek, litterära projekt i utlandet, översättningsstöd samt produktion och utlåning av talböcker och punktskriftsböcker, -insatser inom språkområdet med utgångspunkt i språklagen (2009:600). Bedömningen av resultatet utgår vidare från insatser för att främja kvalitet och för att förnya och utveckla verksamheten. Staten ger genom bidrag till folk- och länsbibliotek för att främja spridning och läsning av litteratur samt för att utveckla biblioteksväsendet. fördelades som verksamhetsbidrag till region- och länsbibliotek, lånecentraler, och Internationella . Därutöver fördelades för utveckling av biblioteksverksamhet. har valt att prioritera strategiskt utvecklingsarbete och samverkan genom länsövergripande projekt vid fördelning av utvecklingsbidraget. till att stärka interkulturell och internationell utveckling har också prioriterats. Det arbete som bedrivit i syfte att skapa samverkan mellan olika bibliotekstyper och tillgängliggöra de samlade nationella resurserna, inom ramen för , avslutades . Regeringen har beslutat att Kungl. från ska ha ett nationellt samordnings- och utvecklingsansvar som bl.a. innebär att utöva nationell överblick, att främja samordning och att samla in statistik. Den utvärdering av bibliotekslagen (1996:1596) som regeringen beslutade att genomföra färdigställdes (dnr Ku2009/1518/KV). bereds en översyn av bibliotekslagen. Regeringen avser att återkomma i frågan. Talboks- och (TPB) produktion och förvärv av talböcker utgjorde av den årliga bokutgivningen i . Snittkostnaden per titel minskade med jämfört med . Antalet bibliotek och högskolestuderande som är registrerade som låntagare hos TPB ökade med . Antalet låntagare som lånar fysiska exemplar från TPB minskade med . Antalet enskilda låntagare som laddar ned via TPB och som registrerats via det egna en möjlighet som infördes uppgick till över 3 000. De enskilda låntagarnas nedladdningar via högskolebiblioteken, som var först med att införa möjligheten till direktnedladdning, ökade från 8 828 till 30 095 . Tabell 6.2 Prestationer talböcker 20082010 och studerande som är Antal låntagare som lånar Antal enskilda låntagare som laddar ner från TPB TPB:s produktion och förvärv av punktskriftsböcker ökade med . Antalet utlånade punktskriftsböcker minskade totalt med . Utlåningen av barnböcker minskade med , vilket bl.a. förklaras med att det ökade medieutbudet förändrat unga brukares läsvanor. För att ytterligare främja barns tillgång till och användning av punktskrift överfördes från utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg till TPB . Det har bl.a. bidragit till en ökad produktion av talböcker och taktila bilderböcker för barn. Fem nya taktilt illustrerade böcker för barn producerades och det totala beståndet uppgår till 65 titlar. Tabell 6.3 Prestationer punktskriftsböcker 20082010 Antal producerade och förvärvade - varav för barn Bestånd av taktila bilderböcker Biblioteken är en viktig samhällelig resurs och det finns stora utvecklingsmöjligheter för biblioteken i framtidens samhälle. De verkar för läskunnighet, utbildning, livslångt lärande, kultur och informationsspridning. Biblioteksverksamheten är främst en angelägenhet men stöds även genom statliga bidrag, främst från . Statliga medel till regional biblioteksverksamhet fördelas genom kultursamverkansmodellen. Folkbibliotekens verksamheter kommer därmed att synliggöras och utvecklas genom arbetet med de regionala kulturplanerna. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Biblioteken är också betydelsefulla samverkansparter i regeringens arbete med att digitalisera, digitalt bevara och digitalt tillgängliggöra det nationella kulturarvet. Utvärderingen av bibliotekslagen som redovisades 2010 visade att de stora omvärldsförändringar som skett sedan lagens tillkomst 1996 gör en revision av lagen nödvändig. Sätten att framställa och distribuera kultur- och informationsbärande medier har förändrats, och många andra medier än tryckta hanteras av det allmänna biblioteksväsendet. Även medievanor och biblioteksanvändning har förändrats. I ovan nämnda utredning konstateras även att det har varit svårt att följa upp tillämpningen av bibliotekslagen (1996:1596). Detta kommer dock att förändras i och med att Kungl. , inom ramen för sitt vidgade uppdrag, tillsammans med länsbiblioteken ska följa upp hur de planer för biblioteksverksamheterna som kommuner och landsting antar i enlighet med bibliotekslagen har utformats och hur de används. TPB driver utvecklingen med digital teknik inom taltidnings-, talboks- och punktskriftsverksamheterna. introducerades möjligheterna till direkt nedladdning av talböcker respektive ett system med envägslån för punktskrift, som innebär att läsarna kan låna böcker som inte ska returneras. Utvecklingen med digital teknik bedöms leda till bättre tillgänglighet för enskilda användare och en effektivare användning av de statliga medel som anslagits för verksamheten. kan användarna ladda ner eller lyssna strömmande på omkring 90 000 digitala talböcker. fördelar ett antal bidrag som syftar till att dels stödja utgivning och distribution av litteratur och kulturtidskrifter, dels främja läsning och litteraturförmedling, särskilt bland barn och unga. Totalt fördelades 2010 ca i litteraturstöd till förlagen. Stödet fördelades till områdena svensk skönlitteratur, översatt skönlitteratur, facklitteratur, barn- och ungdomslitteratur, bildverk och serier för vuxna, invandrar- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 och minoritetslitteratur samt nationella minoriteters litteratur. prioriterade 2010, liksom föregående år, debutanter och översättningar av titlar från språkområden som inte är väl företrädda i den svenska utgivningen. trädde den nya förordningen (2010:1058) om statsbidrag till litteratur, kulturtidskrifter och läsfrämjande insatser i kraft. På litteraturens område innebär detta bl.a. att det inte längre finns något krav på att , i samråd med berörda intressenter, ska fastställa högsta tillåtna förlagsnettopris. Andra nyheter är att stödet ska fördelas teknikneutralt samt att det införs en möjlighet att fördela stöd på förhand till planerad utgivning, något som också började göra . beviljades 756 titlar litteraturstöd, en minskning jämfört med föregående år. sjönk siffran till 722 titlar. Antalet ansökningar om stöd har minskat i motsvarande grad. Skälen för minskningen är dels förlagens minskade utgivning, dels att de upplagegränser som infördes har resulterat i att inte prioriterar stöd för titlar som trycks i en sådan omfattning att de kan förväntas bära sig ekonomiskt. fördelades ca till kulturtidskrifter. Den största delen, ca , användes för produktionsstöd. Vidare fördelades ca i utvecklingsstöd. Inom utvecklingsstödet har särskilt prioriterat synliggörande och spridning av kulturtidskrifter. Av detta skäl har distributionsstöd för marknadsföring och lösnummerförsäljning på kommission beviljats även detta år. Vidare har stöd fortsatt att beviljas för samlad information om kulturtidskrifter via en tryckt och en nätbaserad katalog. Den nya förordningen påverkar bidragsgivningen till kulturtidskrifter. Förlusttäckningskravet har slopats, definitionen av kulturtidskrift har förändrats och stödet har blivit teknikneutralt. Den försöksverksamhet med stöd till nätbaserade tidskrifter som införde 2008 blir därmed permanentad. beslutade om bidrag till läsfrämjande insatser på totalt ca , en ökning med jämfört med föregående år. Av dessa medel har gått till projekt och verksamheter med barn och unga som målgrupp. samverkan, långsiktighet, barns delaktighet, utnyttjande av internet i läsfrämjande syften samt projekt som syftat till att levandegöra litteraturen som konstform. fördelades ca till kommunerna för folk- och skolbibliotekens inköp av litteratur. För att beviljas inköpsstöd krävs dels att kommunens mediabudget inte sänkts från föregående år, dels att kommunen beskriver hur den arbetar med läsfrämjande. prioritering vid fördelningen av bidrag har utgått från antalet barn som finns i kommunen samt kvaliteten på kommunens läsfrämjandeplan. Kommuner som lyft fram läsfrämjandeplanerna i biblioteksplanen, och kommuner med en bra samverkan mellan skola och folkbibliotek, har prioriterats. satsades ca på bidrag till litterära projekt i utlandet. Därtill kommer ett översättningsstöd till utländska förlag för översättning av svensk litteratur om ca . har på området särskilt prioriterat bl.a. introduktion av nya författarskap, evenemang som rör barn- och ungdomslitteratur, yttrandefrihetsfrågor och projekt som inkluderar översättare. arbetar för att öka antalet fristäder för förföljda författare samt för att stödja nätverk för dessa författare, som uppgick till fyra. informationsinsatser har ökat intresset för fristäder i kommuner och regioner. De fristadsförfattare som önskat delta i litterära evenemang i och i utlandet har beretts möjligheter till detta genom bidrag från . har också beviljat ekonomiska bidrag för fristadsförfattares medverkan på litteraturfestivaler och för översättning till svenska av författarnas texter. Uppgiften för är att öka tillgängligheten till nyhetsinformation och litteratur för personer som har lässvårigheter eller som är otränade i det svenska språket samt för personer med funktionsnedsättning. Satsningen på skolan har fortsatt . och bokutgivningen har haft en större inriktning på unga läsare. gavs totalt 13 titlar ut med särskild inriktning på ungdomar, jämfört med nio titlar året innan. Vid sidan av utgivningsverksamheten har fortsatt utvecklingen som kompetenscenter på bildade stiftelsen ett vetenskapligt råd bestående av forskare från olika discipliner som språk och pedagogik m.m. En omvärldsanalys, inklusive kartläggning av andra aktörer på området, har även redovisats av stiftelsen som bl.a. tar upp möjligheter inom ny teknik och samverkan. Sammantaget bidrar de statliga insatserna på området till att bredda tillgången till och intresset för litteratur och kulturtidskrifter. Både litteraturstödet och produktions- och utvecklingsstöden till kulturtidskrifterna har stor betydelse för att främja mångfald och kvalitet i utbudet. Det statliga stödet till produktion och distribution av litteratur och kulturtidskrifter har setts över, i enlighet med vad regeringen aviserade i propositionen Tid för kultur (prop. 2009/10:3). tillsattes en kommitté som ska analysera litteraturens ställning och identifiera utvecklingstendenser som förväntas kunna påverka litteraturområdet framöver (dir. 2011:24). bildades och mot bakgrund av utvecklingen på medieområdet och andra omvärldsförändringar, ser regeringen ett behov av att se över stiftelsens verksamhet och statens stöd till anpassad litteratur och nyhetsinformation. och folkminnen (ISOF) har bedrivit information om språklagen (2009:600) som trädde i kraft . ISOF har också arbetat med uppföljning av tillämpningen av lagen. Vidare har myndigheten verkat för att sprida kunskaper hos myndigheter och allmänhet om lagar och språkpolitiska mål samt utvärdera språksituationen i . Den förstärkning av anslaget som institutet fick med anledning av uppdraget att följa upp tillämpningen av språklagen har huvudsakligen använts till att utöka och förstärka kompetensen vid . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Barn- och mångfaldsperspektivet har uppmärksammats bl.a. genom det material gällande dokumentations- och forskningsprojekt som samlingarna utökats med. Institutet har arbetat med att bedriva språkvård t.ex. genom att utveckla rådgivningen i språkfrågor och utöka användningen av institutets interaktiva frågetjänster på internet för att nå nya målgrupper. Arbetet med att stärka forskningsprofilen, genom egna projekt och samverkansprojekt, har bl.a. resulterat i att institutet fastställt riktlinjer för forskningsverksamheten och inrättat en forskningsgrupp som forum för forskningsstrategiska frågor. Myndigheten har även bedrivit samarbete och utbyte med andra myndigheter och institutioner samt deltagit i internationellt samarbete inom sitt verksamhetsområde genom att vara företrädd i flera internationella organisationer. ISOF har arrangerat de återkommande seminarierna Språkrådsdagen och Språkpolitikens dag samt delat ut Klarspråkskristallen, det pris för ett klart myndighetsspråk som delades ut för tredje gången i myndighetens regi. Kunskapsspridning har skett genom rådgivning inom myndighetens alla ämnesområden och myndighetens webbplatser har utökats med sidor som riktar sig till barn och unga. Som en följd av den rapport som institutet tillsammans med berörda myndigheter lämnade till regeringen med förslag till nationellt genomförande av konvention om skydd av det immateriella kulturarvet, har ISOF getts samordningsansvaret för uppdraget att utveckla arbetet med tillämpningen av konventionen. Arbetet med de nationella minoritetsspråken och det svenska teckenspråket har stärkts ytterligare, dels genom språkvårdande insatser, dels genom s.k. revitaliseringsinsatser för de nationella minoritetsspråken. fördelar myndigheten statsbidrag för insatser till stöd för de nationella minoritetsspråken. Syftet med bidraget, totalt , är att ge enskilda bättre förutsättningar att tillägna sig, utveckla och använda sitt nationella minoritetsspråk genom att stärka deras förmåga att förstå, tala, läsa eller skriva på minoritetsspråket. Institutet har bildat en referensgrupp med språkvetenskaplig expertis och representanter för de nationella minoritetsspråken. Intresset för bidraget har varit stort och institutet har tagit emot över 100 ansökningar, varav 33 ansök- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ningar beviljats bidrag med sammanlagt (Utgiftsområde 1, anslag 7:1 Åt- gärder för nationella minoriteter). Med språklagens införande fick svenskan formell status som huvudspråk i och de fem nationella minoritetsspråkens ställning, liksom svenskt teckenspråk, befästes. Genom ISOF:s uppdrag att följa upp tillämpningen av språklagen har arbetet stärkts ytterligare. Institutet har en omfattande rådgivning för både forskare och allmänhet inom myndighetens alla ämnesområden och svar på förfrågningar och service till besökare har fungerat bra. Genom att utveckla rådgivningen i språkfrågor och utöka användningen av institutets interaktiva frågetjänster har nya målgrupper nåtts. Institutets uppgift att samla kunskap om och följa användningen av även andra språk i behöver dock utvecklas. Effekterna av betydelsefulla klarspråksarbete är framför allt bättre, mer lättlästa texter och större språklig medvetenhet. Samarbetet och utbytet med andra myndigheter och institutioner samt deltagandet i internationellt samarbete inom verksamhetsområdet har bidragit till att ytterligare stärka inhämtning, spridning och utbyte av kunskaper. 6.5.13:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för stöd till utgivning och spridning av litteratur och kulturtidskrifter, stöd till insatser för att främja läsning samt ett litteraturpris till minne. Anslaget får belastas med vissa kostnader för administration och genomförande av verksamheten. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013. Tabell 6.5 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 6.6 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Anslaget minskas () till följd av beräknande samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter . , 2014 och 2015 till 123 682 000 respektive 123 509 000 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 86 132 tkr prisnivå. 3Motsvarar 86 012 tkr prisnivå. 4Motsvarar 86 012 tkr prisnivå. Anslaget används för Talboks- och (TPB) förvaltningskostnader och verksamhet. TPB är en statlig myndighet som i samverkan med andra bibliotek ska arbeta för att personer med funktionsnedsättning får tillgång till litteratur som de kan ta del av. TPB svarar även för att förse högskolestuderande personer med funktionsnedsättning i 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 form av läshandikapp med tillgänglig studielitteratur. Medlen för studielitteraturverksamheten anvisas under utgiftsområde 15 Studiestöd, anslaget 1:5 Bidrag till vissa studiesociala ändamål. Inom myndigheten finns en och taktil läsning, punktskriftsnämnden, med uppgift att främja och utveckla taktil läsning och punktskrift som skriftspråk för synskadade. Inom myndigheten finns även ett särskilt beslutsorgan för taltidningar, taltidningsnämnden, som beslutar om bidrag till tidningsföretag som ger ut en talad version av den tryckta tidningen. Tabell 6.8 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 3:2 Talboks- och Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas () till följd av beräknande samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Anslaget minskas med . Från anslaget omprioriteras till för att finansiera för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande av kulturarvet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår rege- ringen att anvisas under anslaget 3:2 Talboks- och . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till , respektive . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 6.5.33:3 Bidrag till bakgrund av ovanstående föreslår rege- 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 16 698 tkr prisnivå. 3Motsvarar 16 675 tkr prisnivå. 4Motsvarar 16 675 tkr prisnivå. ringen att anvisas under anslaget 3:3 Bidrag till nyhetsinformation och litteratur . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till , respektive . Anslaget används för bidrag till nyhetsinformation och litteratur (). Enligt stadgarna har stiftelsen till ändamål att äga och ge ut en nyhetstidning för personer med funktionsnedsättning samt att ge ut lättlästa böcker (LL-böcker). Verksamheten ska bedrivas utan vinstsyfte och inom ramen för det avtal som träffas mellan staten och stiftelsen. gällande avtal löper till och med . Tabell 6.10 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 3:3 Bidrag till nyhetsinformation och litteratur Förändring till följd av: till/från andra 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 53 421 tkr prisnivå. 3Motsvarar 51 835 tkr prisnivå. 4Motsvarar 51 835 tkr prisnivå. Anslaget används till förvaltningskostnader för och folkminnen. Institutet är en central myndighet på språkets område som har till uppgift att bedriva språkvård och på vetenskaplig grund öka, levandegöra och sprida kunskaper om språk, dialekter, folkminnen, namn och språkligt burna kulturarv i . Vidare ska institutet bedriva forskning samt delta i internationellt samarbete inom sitt verksamhetsområde. Institutets verksamhet bedrivs i , , , och . 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas () till följd av beräknande samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 6.12 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 3:4 och folkminnen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas () till följd av beräknande samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Från anslaget omprioriteras till för att finansiera för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande av kulturarvet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 3:4 och folkminnen . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till , respektive . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 7 Bildkonst, arkitektur, form och design Avsnittet omfattar Statens kulturråds bidragsgivning inom bild- och formområdet samt Statens konstråds insatser för den konstärliga gestaltningen av den gemensamma miljön. Vidare omfattas (redovisas även under avsnitt 10) och . Tabell 7.1 Utgiftsutveckling inom Bildkonst, arkitektur, form och design, utgiftsområde 17 Bildkonst, arkitektur, form och design 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma 4:4 Bidrag till bild- och formområdet Summa Bildkonst, arkitektur, form och design 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Resultatredovisningen görs mot de nya målen för den nationella kulturpolitiken som beslutat (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145), se avsnitt 4.3. har även antagit mål för statens arbete med arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225). Målen är följande: