prop · GZ031d36 · 2011-09-20 00:00:00 — El som används vid yrkesmässig växthusodling eller i annan jordbruks., skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet beskattas med /kWh (11 kap. 3 § respektive 11 kap. 12 § LSE). utgörs av normalskattesatsen på el. Nedsatt koldioxidskatt för diesel till arbetsmaskiner inom jord- och skogsbruksnäringen Enligt 6a kap. 2 a § LSE gäller nedsatt koldioxidskatt för diesel som används i arbetsmaskiner i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet. Nedsättningen motsvarar en återbetalning med /liter. utgörs av full koldioxidskattesats. har beslutat att begränsa återbetalningen till 2013 och 2015. Målen för utgiftsområdet är: -Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. -De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. -De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. Vidare finns för skogspolitiken två jämställda mål, beslutade av (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:252 och prop. 2007/08:108, bet. 2007/08:MJU18, rskr. 2007/08:244). Regeringens förslag: Nuvarande mål för utgiftsområdet kompletteras med ett mål avseende det internationella arbete som bedrivs inom utgiftsområdet med följande lydelse: -De gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling. Skälen för regeringens förslag: Regeringen bedriver inom utgiftsområdet, i tillägg till det omfattande EU-relaterade arbetet, även omfattande verksamhet på den internationella/multilaterala arenan. Det handlar framför allt om arbete inom FN:s, och ramar som går att härleda till skog, fiske och jordbruk. För att tydligare kunna följa resultatet av verksamheten bör ett nytt mål med internationell inriktning införas. Regeringen lämnar i budgetpropositionen resultatredovisningen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt regeringens vision bruka utan att förbruka. Visionen är indelad i tre övergripande mål, som även utgör strukturen för regeringens redovisning och uppföljning: -Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. -De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. -De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. Regeringen redovisar nedan uppnådda resultat och effekter av gjorda insatser. En årligt återkommande dialog förs med Miljö- och jordbruksutskottet om utvecklingen av resultatredo- är som myndigheterna rapporterat till regeringen enligt bruka utan att förbruka. Skogspolitikens två jämställda mål, beslutade av (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:252 och prop. 2007/08:108, bet. 2007/08:MJU18, rskr. 2007/08:244), redovisas i avsnitt En skogspolitik i takt . 2.5.1Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald De gröna näringarnas konkurrenskraft För att mäta resultatet för målet används följande indikatorer -Prisutveckling: avräkningspriser för vegetabilier och animalier, priser för jordbrukets insatsvaror, priser på jordbruksmark, jordbrukets investeringar i maskiner och redskap. -Strukturutveckling: antalet sysselsatta inom jordbruket, jordbruksföretagens inkomst, antalet mjölkkor, mjölkinvägning, antalet mjölkföretag, besättningsstorlek för mjölkföretag, antalet slaktsvin och smågrisar, besättningsstorlek för företag med slaktsvin, areal , spannmålsareal och vallareal, spannmålsskörd och oljeväxtskörd. -Företagande och utrikeshandel: antalet jordbruksföretag, export av jordbruksvaror. -Administration: andel utbetalda stöd och ersättningar inom innevarande stödår. Regeringen arbetar för ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet, med ambitionen att svenska jordbrukare ska ha likvärdiga konkurrensförhållanden jämfört med jordbrukare i övriga EU. Resultat om konkurrenskraft för områdena landsbygd, fiske och skog finns under avsnitten Landsbygdsprogrammet, Fiskeprogrammet och En skogspolitik i takt . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 ökade världsmarknadspriserna på jordbruksprodukter som de senaste årens kraftiga prisvariationer kvarstår. Mellan ökade avräkningspriserna med i genomsnitt . Störst var ökningen för spannmål där priserna steg . För vegetabilier ökade priserna i genomsnitt . För animalieproduktionen steg priserna i genomsnitt . Det finns dock stora variationer inom animalieproduktionen, priserna för fjäderfä ökade medan priserna för gris sjönk . Mellan noterades en ökning av priserna på jordbrukets insatsvaror . Priset ökade framförallt för energi, gödsel- och jordförbättringsmedel samt djurfoder. Priset på jordbruksmark har ökat kontinuerligt sedan EU-inträde 1995. Priset låg på samma nivå som priser. Jordbrukets investeringar i maskiner och redskap har uppskattats till 2009, vilket är en ökning men en minskning jämfört med närmast föregående år. Antalet sysselsatta inom jordbruket minskade med cirka 20 000 , vilket motsvarar . Enligt uppgick antalet sysselsatta i jordbruket 2010 till 177 400 personer varav var män och kvinnor. Det är första gången som andelen kvinnor överstiger . Enligt prognoser från beräknas jordbrukssektorns inkomster öka jämfört med . Antalet mjölkkor minskade mellan 19952010 . Ökad produktivitet har dock medfört att mjölkinvägningen endast har minskat . minskade antalet mjölkföretag . Den genomsnittliga besättningsstorleken för företag med mjölkkor ökade från 52 till 62 mjölkkor . Då mjölkkvoterna är under avveckling genom årliga ökningar av de nationella kvoterna är det inte lägre relevant att mäta utvecklingen inom mjölksektorn i termer av kvotuppfyllelse. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 2.5 Antal mjölkkor, slaktsvin och smågrisar i svenskt jordbruk Källa: JO 20 . fanns det 936 900 slaktsvin och 427 000 smågrisar i svenskt jordbruk. Detta är en minskning . Den genomsnittliga besättningsstorleken hos företag med slaktsvin har mer än tredubblats , från 157 slaktsvin per besättning 1995 till 664 per besättning 2010. Den totala arealen har minskat . Spannmålsarealen minskade till . Den totala skörden av spannmål blev drygt , vilket är lägre än skörd. Den totala skörden av oljeväxter uppgick till , vilket är mindre än 2009 men mer än genomsnittet . Tabell 2.6 Åkermarkens användning Källa: JO 10 . Antalet jordbruksföretag uppgick enligt till nära 71 000 vilket är en minskning med cirka en fjärdedel jämfört med . I statistiken ingår företag med jordbruksmark. Exporten av jordbruksvaror redovisas under avsnittet det nya matlandet. inrättade en högnivågrupp för att diskutera åtgärder för att stärka lönsamheten och konkurrenskraf- ten i jordbrukets primärproduktion i . Gruppen bestod av representanter för intresseorganisationer, företag och myndigheter kopplade till jordbrukets primärproduktion. Syftet med gruppen var att få en god bild av situationen och den framtida utvecklingen i sektorn. Gruppen var enig om att den enskilt viktigaste faktorn för att vända trenden inom sektorn är attityden och framtidstron. Gruppen kom även fram till att kunskaperna hos konsumenter, beslutsfattare och myndigheter om hur jordbruk bedrivs kan i många fall vara svaga och gemensamma åtgärder bör vidtas för att få en större förståelse och förankring i samhället. fick i uppdrag att göra en analys av konkurrensen i livsmedelskedjan. Uppdraget visar att det går att förbättra konkurrensen. Uppdraget visar också att det svenska jordbruket har upp till tio procents lägre marginaler jämfört med jordbruk i ett genomsnitt av länderna EU-15. genomförde och länsstyrelserna på regeringens uppdrag ett projekt för att förbättra styrningen och hanteringen av stödverksamheten. Syftet med projektet var att förbättra styrning av stödverksamheten och att länsstyrelserna skulle följa styrning. Detta skulle möjliggöra att gårdsstöd, kompensationsbidrag och miljöersättningar i så hög utsträckning som möjligt kunde betalas ut , samt öka korrektheten i hanteringen av stöd. Som resultat av och länsstyrelsernas arbete kunde av gårdsstödet betalas ut vilken är första möjliga dag att betala ut stöd, vilket var den högsta andelen utbetalda stöd inom EU. hade av brukarna fått gårdsstöden utbetalda. Även kompensationsbidragen och miljöersättningarna blev i högre grad än tidigare utbetalda till följd av projektet. genomförde, tillsammans med länsstyrelserna, en uppdatering av den s.k. blockdatabasen, den databas med kartmaterial och arealuppgifter som används vid ansökan om gårdsstöd, kompensationsbidrag och miljöersättningar. Orsaken till uppdateringen var den kritik som Europeiska kommissionen har riktat mot i samband med revisionsbesök. Jordbruksverkat har bl.a. genomfört löpande àjourhållning av blockdatabasen och arbetat med att öka andelen ansökningar via internet, vilket minskar andelen felaktiga ansökningar. Det svenska jordbruket agerar på en alltmer internationellt konkurrensutsatt marknad. För att jordbruksnäringen ska vara framgångsrik krävs att den är konkurrenskraftig och lönsam, inte bara i förhållande till annan verksamhet i och i jämförelse med andra producenter inom EU, utan även i förhållande till en alltmer effektiv produktion i länder utanför EU. har både avräkningspriserna och kostnaderna för insatsvaror uppvisat stora variationer. Priserna på jordbruksprodukter har i regel haft en långsammare ökningstakt än prisutvecklingen på insatsvaror. har produktivitetsutvecklingen inte varit hög nog för att kompensera för försämringar av priserna vilket har lett till en minskning av produktionen. Minskningen för vegetabilier är dock lägre än för animalieproduktionen. En kontinuerlig strukturutveckling mot färre och större produktionsenheter inom jordbruket har fortgått . har det skett en allmän nedgång av jordbrukets omfattning, både vad gäller sysselsättning och produktion. De stimulansåtgärder för företag som regeringen har genomfört har varit betydelsefulla för de areella näringarna, inte minst med anledning av den ogynnsamma lönsamhetsutveckling som har skett på jordbruksområdet. Resultatet av högnivågruppen och konkurrensverkets rapport visar att det är viktigt att fortsätta arbeta för att öka konkurrenskraften i primärproduktionen. Gårdsstödet och vissa stöd inom landsbygdsprogrammet har även fortsatt stor betydelse för att upprätthålla lönsamheten inom det svenska jordbruket. Utbetalningsnivån av gårdsstödet 2010 är nästan i nivå med den och i och med den tidigarelagda utbetalningen av stödet förbättras planeringsmöjligheterna för brukarna. Uppdateringen av blockdatabasen har lett till att brukarna fått bättre och säkrare material att grunda sina ansökningar om stöd och ersättningar på. Det är viktigt att denna höga kvalitet upprätthålls genom en kontinuerlig àjourhållning av databasen och fortsatt arbete med en korrekt hantering av stöden. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Det svenska genomförandet av jordbruksreformen inom EU , den s.k. hälsokontrollen, har bidragit till en ytterligare reformering av jordbrukspolitiken i och till regeringens målsättning om en mer marknadsorienterad jordbrukssektor. har det förberedande arbetet med den kommande europeiska jordbrukspolitiken efter 2013 fortsatt. En frikopplad produktion leder till ökad lönsamhet för jordbruket generellt, får produktionsmedelsskatter och nationell lagstiftning stor betydelse för det svenska jordbrukets konkurrenskraft. För att mäta resultatet för målet används följande indikatorer: -Minskning av administrativa kostnader för jordbruksområdet, skogsbruksområdet, fiskeområdet och livsmedelsområdet. Förenkling av lagstiftningen för företag verksamma inom de areella näringarna är en prioriterad fråga för regeringen. Målsättningen är att uppnå en märkbar positiv förändring i företagens vardag. För Landsbygdsdepartementets områden har målet satts till till utgången av 2014, minskningen ska uppgå till för varje lagstiftningsområde. I regeringens skrivelse Regelförenklingsarbetet 20062010 (skr. 2009/10:226) lämnas en samlad redogörelse för regeringens regelförenklingsarbete . Regeringen föreslog i budgetpropositionen totalt till och för att arbeta med minskning av den administrativa bördan. har med anledning av detta på regeringens uppdrag genomfört ett förberedande arbete för att starta en gemensam kundsupport tillsammans med länsstyrelserna, digitalisering av dokument och e-arkiv för lantbrukaren samt fortsatt utveckling av Mina sidor för lantbrukaren för att på så sätt öka tillgängligheten och överblicken. Mina sidor är en e-tjänst som samlar en lantbrukares uppgifter på ett ställe för att ge ökad överblick och service. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Utöver dessa medel återfördes även av skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel till för arbetet med förenklingar. De största förenklingarna har skett inom djurområdet, t.ex. införandet av elektronisk stalljournal och förenklad rapportering i stalljournalen. har även arbetat med e-tjänster för att underlätta överföring av stödrätter mellan lantbrukare. Även SAM-internet, den internettjänst som används för att söka gårdsstöd, kompensationsbidrag och miljöersättningar har förbättrats . Som ett pilotprojekt på initiativ har tre län inte skickat ut pappersblanketter för stödansökningar och endast erbjudit ansökningsmöjlighet via SAM-internet. har för avsikt att alla län ska gå över till ansökningar via internet. I tabell 2.7 presenteras beräkningar av förändringen av de administrativa kostnaderna , samt en prognos . Enligt prognosen har de administrativa kostnaderna för Landsbygdsdepartementets ansvarsområden minskat med för jordbruks-, skogsbruks- och fiskeområdet och för livsmedelsområdet. I samband med regeringens avskaffande av kravet på att upprätta skogs- och miljöredovisning (SMÖR) har nästan samtliga administrativa krav till följd av skogsvårdslagen upphört. Genom beslut om regeringens proposition Gränser i skog (prop. 2009/10:201, bet. 2009/10:MJU28, rskr. 2009/10:352) gjordes ändringar i skogsvårdslagen när det gäller skyddsskog, svårföryngrad skog och fjällnära skog för att åstadkomma en regelförenkling för skogsbruket utan att minska skyddet för andra intressen. De administrativa kostnaderna till följd av livsmedelslagstiftningen har minskat framför allt beroende på klargöranden rörande spårbarhet av livsmedel. På jordbruksområdet har de administrativa kostnaderna minskat vilket framför allt beror på förändringar i rapporteringskrav och höjd gräns för ansökan om gårdsstöd. har införandet av nya omfattande EU-förordningar inom fisket inneburit att administrationskostnaderna varit i stort sett oförändrade. I samband med avvecklingen av har förvaltningen av den europeiska fiskerifonden införlivats i . En gemensam huvudman för både jordbruks- och fiskefonderna förväntas medföra positiva synergier med minskad administration som följd. Målsättningen att uppnå en minskning av företagens administrativa kostnader inom Landsbygdsdepartementets område har uppnåtts med marginal, . Regeringen har satt upp ett högre mål med 50 procents minskning på Landsbygdsdepartementets område. För att få god effekt i regelförenklingsarbetet är det viktigt att arbeta med och tillämpningen av detta. Det är även viktigt att de satsningar som görs för att underlätta för brukarnas kontakter med myndigheter leder till minskad administrativ börda. Övergången till att endast söka stöd via internet kommer att leda till mindre fel i ansökningarna och därmed en säkrare hantering av stöd. Risken för finansiella korrigeringar från EU- kommissionen minskar när andelen fel sjunker. Effekten för varje enskild företagare varierar beroende på produktions- och driftsinriktning. För företagare med djurproduktion eller livsmedelsförädling har påverkan varit mer påtaglig jämfört med effekten för t.ex. renodlade växtodlingsföretag. Det beror bl.a. på de förenklingar som har gjorts av t.ex. stalljournaler. Även om målet för den förra mandatperioden totalt sett har uppnåtts kan det konstateras att jordbrukslagstiftningen (-10,) och fiskelagstiftningen (oförändrad) med tillhörande förordningar och föreskrifter inte har minskat i önskvärd takt. Det är därför angeläget med ytterligare satsningar speciellt inom dessa områden. Inom jordbrukslagstiftningen är det främst på EU-området som det behövs ytterligare satsningar. Inom fiskeområdet måste dock stor hänsyn tas till den allvarliga situation som råder för många fiskbestånd, vilket kräver tillräckliga och effektiva kontrollåtgärder. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 2.7 Förändring av de administrativa kostnaderna 20062010 -10,2 -98,0 Summa jordbruk, skogsbruk och fiske -42,7 -36,5 -36,9 Syftet med visionen det nya matlandet är att skapa bättre förutsättningar för jobb och tillväxt. Visionen är uppdelad i fem fokusområden: måltiden inom offentlig sektor, primärproduktion, förädlad mat, matturism och restaurang. Insatser för att nå visionen genomförs i huvudsak inom ramen för anslaget en konkurrenskraftig livsmedelssektor och landsbygdsprogrammet. I budgetpropositionen avsattes ytterligare resurser till det nya matlandet, mellan 20112014. Dessa medel kommer bl.a. att användas för att bredda insatserna inom arbetet med visionen, däribland insatser för jakt, fiske och måltider inom offentlig sektor. Till arbetet med visionen har en kommunikationsplattform tagits fram . Arbetet leds av , och . har totalt 171 projekt beviljats medel motsvarande inom ramen för anslaget en konkurrenskraftig livsmedelssektor. genomgick bl.a. 14 kommuner ett utbildningspaket inom måltidsområdet, både upphandlingsansvariga och måltidsanställda. Även har utökat sina insatser som ska bidra till kompetensutveckling inom offentlig upphandling av mat. Regeringen har ökat satsningarna på åtgärder för att öka exporten av livsmedel från till 2010. En oberoende utvärdering visar att av de tillfrågade företagen som deltagit i exportfrämjande aktiviteter upplever regeringens exportsatsningar som mycket positiva och av företagen anger att de har ökat sin export med anledning av deltagande i regeringens exportsatsning. Exporten av jordbruksvaror och livsmedel ökade till nära . Exporten av jordbruksvaror och livsmedel uppgår nu till av den totala varuexporten, vilket är mer än en fördubbling av andelen . Antalet sysselsatta inom livsmedelsindustrin har minskat från 61 000 till cirka 54 000 . har antalet livsmedelsföretag ökat från nära 3 000 företag 2006 till nästan 3 200 företag 2010 enligt statistik från . ledde ett trettiotal ärenden om livsmedelsexport till att export kunde genomföras (jämfört med 19 ärenden ). Myndigheterna har även bedrivit ett aktivt arbete för att underlätta export av livsmedel och jordbruksprodukter. avsattes för att sänka kostnaderna för köttkontroll främst vid mindre slakterier. Medlen har även använts för att ta bort avgiften för godkännandeprövning av nya slakterier. ökade antalet aktiva mindre slakterier från 113 till 141. Regeringen arbetar för att öka tillgänglighet av vilt i butik bl.a. genom att öka möjligheter till en lokal marknad för viltprodukter. påbörjades en särskild riktad satsning inom landsbygdsprogrammet på det nya matlandet som omfattar för 20102013. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 2.8 Beviljat stöd inom en konkurrenskraftig livsmedelssektor och landsbygdsprogrammet för insatser inom det nya matlandet företagsstöd såsom investeringsstöd samt projektstöd och kompetensutveckling. har det från landsbygdsprogrammet satsats nästan inom ramen för det nya matlandet. har 1 166 företag eller projekt med inriktning mot livsmedel och matturism fått stöd. Förädlad mat är det fokusområde inom visionen där det har utbetalats störst andel stöd inom landsbygdsprogrammet. Tabell 2.8 sammanfattar insatserna inom en konkurrenskraftig livsmedelssektor och landsbygdsprogrammet. Inom fiskeprogrammet görs flera satsningar för att främja det nya matlandet Åtgärderna är av betydelse främst för visionens fokusområden primärproduktion, förädlad mat och matturism. Vidare har det funnits möjligheter att söka medel till åtgärder inom vattenbruket och beredningsindustrin. Medlen har även gått till satsningar på fisketurism och god fiskevård vilket innebär möjligheter för turistföretagare på landsbygden. det nya matlandet är en vision om att skapa fler jobb genom satsningar på fem fokusområden. Det är också en vision om en livskraftig landsbygd. Arbetet är nu inne på sitt fjärde år. En effektmätning av de mål som är uppställda för visionens respektive fokusområden kommer att göras . Satsningen i budgetpropositionen har ökat möjligheterna till insatser inom visionens samtliga fokusområden som t.ex. måltiden inom offentlig sektor, vilt samt fiske och vattenbruk. Regeringens bedömning är att det helhetsgrepp som tagits över flera branscher har bidragit till en ökad samverkan och dialog som i sin tur leder till nya företag över hela landet. Livsmedelsindustrin är en viktig arbetsgivare inom det svenska näringslivet med en spridning över hela landet. Med en framgångsrik livsmedelsindustri förbättras även förutsättningarna för jordbrukssektorns företag. Trots den lågkonjunktur som ekonomin genomgått har en svag produktionsökning inom den svenska livsmedelsindustrin resulterat i att livsmedelsbranschen klarat sig relativt bra. Trenden visar på effektivare och mer innovativa svenska livsmedelsföretag med färre anställda. ökar antalet företag inom livsmedelssektorn med småskalig produktion och t.ex. gårdsförsäljning. Företagen har gynnats genom ökad efterfrågan på ekologiska produkter och mat med lokal prägel. Försäljningen av ekologiska livsmedel ökade . Turistnäringen fortsätter att växa vilket bidrar till att stärka visionen det nya matlandet. Närmare en fjärdedel av de pengar som en turist spenderar i går till mat och måltider. Turistnäringen är sysselsättningsintensiv och bidrar till många jobb på landsbygden. Regeringens bedömning är att arbetet med visionen bidrar till att öka medvetenheten om svenska mervärden i mat och måltider och ger förutsättningar till ökad turism. Insatserna inom arbetet med visionen har bidragit till att bygga upp nya kontaktytor och samarbetsmöjligheter. Satsningen inom fiskeprogrammet med att upprätta fiskeområden är ett led i att stärka diversifiering och företagsamhet inom fiskerinäringen i kustområden, framför allt med koppling till besöksnäring och matrelaterad turism. De satsningar som görs inom ramen för en konkurrenskraftig livsmedelssektor, landsbygdsprogrammet och fiskeprogrammet kompletterar varandra och stärker möjligheterna att nyttja den totala potential som finns till ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv med ökat företagande, tillväxt och fler jobb i hela landet. Det övergripande målet för samepolitiken är att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. Dessutom ska leda det samiska språkarbetet. beslutade , och att utse nationella förhandlingsdelegationer och därefter inleda förhandlingar om en nordisk samekonvention mellan de tre länderna. Första förhandlingstillfället hölls . för mänskliga rättigheter gav under förhör i ett antal rekommendationer som rör hanteringen av olika frågor som rör samerna. Även FN:s specialrapportör i urfolksfrågor har inkommit med en rapport där ett antal frågeställningar och rekommendationer lyfts upp gällande svensk samepolitik. FN:s synpunkter utgör underlag för regeringens framtida samepolitik. Renskötselkonventionen som är tänkt att bl.a. reglera det gränsöverskridande renbetet mellan och har ännu inte ratificerats av länderna. och har haft synpunkter på förslaget till konvention och ärendet är under fortsatt beredning i . har genomförandet av regeringens nya minoritetspolitiska arbete intensifierats. Kommuner och landsting inom det samiska förvaltningsområdet har stöttats i sitt arbete och en rad utbildnings- och informationsinsatser har genomförts. Två samiska språkcenter har dessutom etablerats och en uppföljning av efterlevnaden av lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk har genomförts.