prop · GY03124 · 2011-04-06 00:00:00 — 9. holdingföretag med blandad 9. holdingföretag med blandad verksamhet: ett svenskt eller verksamhet: ett svenskt eller utländskt moderföretag som inte är utländskt moderföretag som inte är 1 kap. 3 § konglomerat, men som har minst konglomerat, men som har minst 10.institut: kreditinstitut och värdepappersbolag, 11.kapitalkravsdirektivet: 11. kapitalkravsdirektivet: direktiv /49/EG av den 14 direktiv /49/EG av den 14 (omarbetning), (omarbetning), och rådets direktiv /23/EG, direktiv /78/EU, 12.kreditinstitut: bank, kreditmarknadsföretag och , 13.kreditinstitutsdirektivet: 13. kreditinstitutsdirektivet: och rådets direktiv /48/EG av om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (omarbetning), senast ändrat genom och och rådets direktiv /48/EG av om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (omarbetning), senast ändrat genom och rådets direktiv /44/EG, rådets direktiv /78/EU, 14. moderinstitut inom EES: ett institut eller motsvarande utländskt företag som auktoriserats inom EES och som a)har ett institut, ett finansiellt institut eller ett motsvarande utländskt företag som dotterföretag eller som har ett ägarintresse i ett sådant företag, och b)inte är dotterföretag till ett annat institut eller ett motsvarande utländskt företag som auktoriserats inom EES eller till ett finansiellt holdingföretag som är etablerat inom EES, 15.operativa risker: risker för förluster till följd av inte ändamålsenliga eller inte fungerande interna förfaranden eller system eller på grund av mänskliga fel eller yttre händelser, samt rättsliga risker, 16.riskvikt: en procentsats som beskriver en risknivå hos en exponering, 17.värdepapperisering: en transaktion eller ett program varigenom den kreditrisk som är förenad med en exponering eller en grupp exponeringar delas upp i delar, och som har följande egenskaper: a)betalningarna inom ramen för transaktionen eller programmet är beroende av utvecklingen av exponeringen eller gruppen av exponeringar, och b)prioriteringen av delarna avgör hur förluster fördelas transaktionen eller programmet pågår, och 18.värdepappersbolag: ett svenskt aktiebolag som har fått tillstånd att driva värdepappersrörelse enligt lagen om värdepappersmarknaden. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2009:62) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism Härigenom föreskrivs att 1 kap. 2 § och 2 kap. 5 § lagen (2009:62) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism ska ha följande lydelse. Denna lag gäller för fysiska och juridiska personer som driver 1.bank- eller finansieringsrörelse enligt lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, 3.verksamhet av det slag som beskrivs i 2 kap. 1 § lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden, 4.verksamhet som kräver anmälan till eller ansökan hos enligt lagen (1996:1006) om anmälningsplikt avseende viss finansiell verksamhet eller lagen (2004:299) om inlåningsverksamhet, 5.försäkringsförmedling enligt lagen (2005:405) om försäkringsförmedling, ifråga om sådan verksamhet rörande liv- försäkring, bedriven av andra än anknutna försäkringsförmedlare, 6. verksamhet för 6. verksamhet för utgivning av (2002:149) om utgivning av 7.fondverksamhet enligt lagen (2004:46) om investeringsfonder, 8.verksamhet som fastighetsmäklare med fullständig registrering enligt fastighetsmäklarlagen (1995:400), 9.verksamhet för kasinospel enligt kasinolagen (1999:355), 10.verksamhet som godkänd eller auktoriserad revisor eller registrerat revisionsbolag, 11.yrkesmässig verksamhet som avser bokföringstjänster eller revisionstjänster men som inte omfattas av 10, 12.yrkesmässig verksamhet som består i att lämna råd i avsikt att påverka storleken på en skatt eller avgift (skatterådgivare), 13.yrkesmässig verksamhet som advokat eller biträdande jurist på advokatbyrå, till den del verksamheten avser tjänster som anges i 3 § första stycket, 14.yrkesmässig verksamhet som annan oberoende jurist än som avses i 13, till den del verksamheten avser tjänster som anges i 3 § första stycket, 15.yrkesmässig verksamhet till den del verksamheten avser tjänster som anges i 3 § andra stycket och verksamhetsutövaren inte är en sådan person som avses i 1014, 1 Senaste lydelse 2010:1868. 16. yrkesmässig handel med varor, till den del verksamheten avser försäljning mot kontant betalning som uppgår minst till ett belopp som 17.verksamhet med att som betalningsinstitut tillhandahålla betaltjänster enligt lagen (2010:751) om betaltjänster, eller 18.verksamhet med att tillhandahålla betaltjänster enligt lagen om betaltjänster utan att vara betalningsinstitut. Bestämmelserna om grundläggande kundkännedom och om fortlöpande uppföljning av affärsförbindelser i 3, 4 och 10 §§ gäller inte för 2.verksamhetsutövare som anges i 1 kap. 2 § 17, 17 och 18, och som har hemvist a) inom EES, b) i en stat utanför EES om staten har bestämmelser om åtgärder mot penningtvätt som motsvarar dem som föreskrivs i och rådets direktiv /60/EG av om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism och om det finns tillsyn över att dessa bestämmelser följs, upptagna till handel på en reglerad upptagna till handel på en reglerad marknad i den mening som avses i marknad i den mening som avses i 2004/39/EG 2004/39/EG 85/611/EG 93/6/EG 85/611/EG och 93/6/EEG och 2000/12/EG 2000/12/EG 93/22/EEG, eller 93/22/EEG, eller 4.företag utanför EES vars överlåtbara värdepapper är upptagna till motsvarande handel och omfattas av motsvarande informationsskyldighet som företag under 3, 5.livförsäkringar, om den årliga premien uppgår till ett belopp motsvarande högst eller engångspremien uppgår till ett belopp motsvarande högst , 6.pensionsförsäkringar enligt 58 kap. 416 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) som inte får återköpas, 7.pensionsavtal och pensionsrätter för anställda eller i den försäkrades förvärvsverksamhet, om inbetalning sker i form av avdrag på lön och överlåtelse av rättigheter inte är tillåten, 2 Senaste lydelse 2010:764. 8. elektroniska pengar enligt 8. elektroniska pengar enligt lagen (2002:149) om utgivning av lagen (2011:000) om elektroniska a) om det penningvärde som kan a) om det penningvärde som kan lagras på ett elektroniskt medium lagras på ett elektroniskt medium som inte kan laddas uppgår till som inte kan laddas uppgår till b) när det gäller elektroniska medier som kan laddas, det penningvärde som omsätts under ett kalenderår inte överstiger och högst kan lösas in , eller 9. när det gäller verkliga huvudmän bakom gemensamma konton som förvaltas av advokater eller andra oberoende jurister som har hemvist a)inom EES, om uppgifter om de verkliga huvudmännens identitet kan göras tillgängliga på verksamhetsutövarens begäran, eller b)i en stat utanför EES, om uppgifter om de verkliga huvudmännens identitet kan göras tillgängliga på verksamhetsutövarens begäran och advokaten eller den oberoende juristen omfattas av skyldigheter som motsvarar dem som föreskrivs i och rådets direktiv /60/EG av om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism och om det finns tillsyn över att dessa skyldigheter uppfylls. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 30 kap. 5 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. Sekretess gäller för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer i ärende hos en statlig myndighet om innehav av 1.aktier i bankaktiebolag, kreditmarknadsbolag, värdepappersbolag, fondbolag eller försäkringsaktiebolag, 2.andelar i medlemsbank eller kreditmarknadsförening, eller 3. aktier eller andelar 3. aktier eller Sekretessen gäller inte beslut av myndigheten och inte heller för uppgift från en annan myndighet om uppgiften inte är sekretessreglerad där. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2009:1419. 2. pengar och de företag som har undantagits från tillståndsplikt enligt lagen (2011:000) om elek- troniska pengar, Förslag till lag om ändring i lagen (2010:751) om betaltjänster Härigenom föreskrivs att 1 kap. 3 och 4 §§, 2 kap. 2 §, 3 kap. 2 §, 5 kap. 2 § och 6 kap. 5 § samt rubriken närmast före 5 kap. 2 § lagen (2010:751) om betaltjänster ska ha följande lydelse. Med betaltjänstleverantörer avses i denna lag följande tillhandahållare av betaltjänster: 1. banker och kreditmarknadsföretag enligt lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, 2. pengar och de företag som har undantagits från tillstånd enligt lagen (2002:149) om utgivning av elektroniska pengar, 3.betalningsinstitut och de fysiska eller juridiska personer som har undantagits från tillståndsplikt enligt 2 kap. 3 §, 4.statliga och kommunala myndigheter, när de inte ägnar sig åt myndighetsutövning, 5.utländska fysiska och juridiska personer samt myndigheter inom EES, motsvarande dem i 14 med undantag av sådana fysiska eller juridiska personer som har undantagits från tillståndsplikt enligt nationella bestämmelser som genomför och rådets direktiv /64/EG om betaltjänster på den inre marknaden och om ändring av direktiven /7/EG, 2002/65/EG, 2005/60/EG och 2006/48/EG samt upphävande av direktiv /5/EG, 6.Europeiska och nationella centralbanker i andra EES- länder, när de inte agerar i egenskap av monetär eller offentlig myndighet, 7.postgiroinstitut inom EES som enligt nationell lagstiftning har rätt att tillhandahålla betaltjänster, och 8.filialer till kreditinstitut från länder utanför EES. I denna lag betyder 1.autogiro: en betaltjänst för debitering av en betalares betalkonto, där initiativet till en betalningstransaktion tas av betalningsmottagaren på grundval av betalarens samtycke till mottagaren, mottagarens betaltjänstleverantör eller betalarens egen betaltjänstleverantör, 2.bankdag: på vilken en betaltjänstleverantör har öppet för verksamhet i den utsträckning som krävs för genomförande av en betalningstransaktion, 3.betalare: en fysisk eller juridisk person som är antingen betalkontoinnehavare och som godkänner en betalningsorder från detta betalkonto, eller en fysisk eller juridisk person som lämnar en betalningsorder, 4.betalkonto: ett konto som innehas i en eller flera Prop. betaltjänstanvändares namn och som är avsett för genomförandet av Bilaga 5 betalningstransaktioner, 5.betalningsinstitut: ett aktiebolag eller en ekonomisk förening som har fått tillstånd att tillhandahålla betaltjänster enligt 2 kap., 6.betalningsinstrument: ett kontokort eller något annat personligt instrument eller en personlig rutin som används för att initiera en betalningsorder, 7.betalningsmottagare: en fysisk eller juridisk person som är den avsedda mottagaren av medel vid en betalningstransaktion, 8.betalningsorder: varje instruktion som en betalare eller betalningsmottagare ger sin betaltjänstleverantör om att en betalningstransaktion ska genomföras, 9.betalningssystem: ett generellt betalsystem enligt 1 kap. 3 § andra stycket lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, 10.betalningstransaktion: insättning, uttag eller överföring av medel som initieras av betalaren eller betalningsmottagaren, oberoende av eventuella underliggande förpliktelser mellan betalaren och betalningsmottagaren, 11.betaltjänstanvändare: en fysisk eller juridisk person som utnyttjar en betaltjänst, 12.debitera: att medel dras från ett konto, 13.filial: ett avdelningskontor med självständig förvaltning, varvid även ett utländskt betalningsinstituts etablering av flera driftställen ska anses som en enda filial, 14.grupp: detsamma som i 1 kap. 7 § lagen (2006:531) om särskild tillsyn över finansiella konglomerat, 15.hemland: det land där ett företag har fått tillstånd att driva sådan verksamhet som avses i denna lag, 16.konsument: en fysisk person som handlar huvudsakligen för ändamål som faller utanför näringsverksamhet, 17.kreditera: att medel tillförs ett konto, 18.kvalificerat innehav: detsamma som i 1 kap. 5 § 14 lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, 19. medel: sedlar och mynt, 19. medel: sedlar och mynt, elektroniska pengar enligt lagen elektroniska pengar enligt lagen (2002:149) om utgivning av (2011:000) om 20.penningöverföring: en betaltjänst där medel tas emot från en betalare, utan att något betalkonto öppnas i betalarens eller betalningsmottagarens namn, uteslutande i syfte att överföra motsvarande belopp till en mottagare eller en annan betaltjänstleverantör som agerar på mottagarens vägnar, eller där dessa medel tas emot på mottagarens vägnar och ställs till mottagarens förfogande, 21.ramavtal: ett avtal om betaltjänster som reglerar genomförandet av kommande enskilda och successiva betalningstransaktioner och som kan innehålla skyldigheter och villkor för att öppna ett betalkonto, 22.referensväxelkurs: den växelkurs som ligger till grund för beräkningen av eventuell valutaväxling och görs tillgänglig av betaltjänstleverantören eller härrör från en offentligt tillgänglig källa, 2. pengar och de företag som har undantagits från tillståndsplikt enligt lagen (2011:000) om elektroniska pengar, 23. referensräntesats: den räntesats som ligger till grund för Prop. 2010/11:124 beräkningen av eventuell tillämplig ränta och som härrör från en Bilaga 5 offentligt tillgänglig källa som kan kontrolleras av båda parterna i ett avtal om betaltjänster, 24.registrerad betaltjänstleverantör: en betaltjänstleverantör som undantagits från krav på tillstånd enligt 2 kap. 3 §, 25.startkapital: detsamma som i 1 kap. 5 § 17 lagen om bank- och finansieringsrörelse, 26.unik identifikationskod: en kombination av bokstäver, siffror eller symboler som tillhandahållits av en betaltjänstleverantör, och som en betaltjänstanvändare ska uppge för att otvetydigt identifiera en annan betaltjänstanvändare eller dennes betalkonto, 27.valuteringsdag: den referenstidpunkt som används av en betaltjänstleverantör för att beräkna räntan på de medel som debiterats eller krediterats ett betalkonto. Tillstånd enligt denna lag behövs inte för 1. banker och kreditmarknadsföretag enligt lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, 2. pengar och de företag som har undantagits från tillstånd enligt lagen (2002:149) om utgivning av elektroniska pengar, 3.statliga och kommunala myndigheter, när de inte ägnar sig åt myndighetsutövning, 4.utländska fysiska och juridiska personer samt myndigheter inom EES, motsvarande dem i 13 med undantag av sådana fysiska eller juridiska personer som har undantagits från tillståndsplikt enligt nationella bestämmelser som genomför och rådets direktiv /64/EG, 5.Europeiska och nationella centralbanker i andra EES- länder, när de inte agerar i egenskap av monetär eller offentlig myndighet, 6.postgiroinstitut inom EES som enligt nationell lagstiftning har rätt att tillhandahålla betaltjänster, och 7.filialer till kreditinstitut från länder utanför EES. Ett betalningsinstitut ska ha en kapitalbas som motsvarar minst startkapitalet enligt 1 § eller ett kapitalkrav beräknat enligt 3 eller 4 §. kapitalbas får inte underskrida det högsta av dessa två belopp. Vid beräkningen av kapitalbasen och dess sammansättning gäller 3 kap. lagen (2006:1371) om kapitaltäckning och stora exponeringar och föreskrifter meddelade med stöd av 13 kap. 1 § 6 samma lag. Ett betalningsinstitut som tillhör Ett betalningsinstitut som tillhör samma grupp som ett annat samma grupp som ett annat kreditinstitut, värdepappersföretag, kreditinstitut, värdepappersföretag, fondbolag, försäkringsföretag eller får inte vid beräkning av kapitalbasen ta med sådana poster inte vid beräkning av kapitalbasen som ingår i beräkningen av något ta med sådana poster som ingår i av dessa företags kapitalbas. beräkningen av något av dessa Ett betalningsinstitut som driver annan verksamhet i enlighet med 5 § får inte vid beräkningen av kapitalbasen ta med sådana poster som ingår i beräkningen av För ett betalningsinstitut som har bytt redovisningsvaluta gäller att kapitalbasen inte får understiga det högsta av de belopp som följer av 6 och 7 §§ lagen (2000:35) om byte av redovisningsvaluta i finansiella För sådana betalningsinstrument som avses i 4 kap. 19 § första stycket får betaltjänstleverantören och betaltjänstanvändaren i ramavtal komma överens om För elektroniska pengar och sådana betalningsinstrument som avses i 4 kap. 19 § första stycket får betaltjänstleverantören och betaltjänstanvändaren i ramavtal komma överens om 1.att leverantören inte behöver underrätta användaren att betalningsordern har avvisats, om det av sammanhanget klart framgår att den inte har utförts, 2.att betalaren inte får återkalla betalningsordern efter att ha godkänt att den genomförs, 3.andra tidsgränser för genomförandet än de som anges i 1822 §§, 4.att det inte ska vara möjligt att spärra betalningsinstrumentet. Om misstanke om bedrägeri kvarstår efter närmare analys, får uppgifter om alla omständigheter som kan tyda på bedrägeri i samband med tillhandahållande eller användning av betaltjänster lämnas till en polismyndighet eller . Uppgifter i ett register som avses i 1 § får lämnas ut till betaltjänstleverantörer och de som har ansvar för ett betalningssystem när uppgifterna har lämnats till en polismyndighet eller . Utlämnande av uppgifter enligt Utlämnande av uppgifter enligt andra stycket får ske trots 3 kap. andra stycket får ske trots 3 kap. 12 § denna lag, 1 kap. 10 § lagen 12 § denna lag, 1 kap. 10 § lagen 4 § lagen (2002:149) om utgivning av elektroniska pengar. Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitierådet , f.d. regeringsrådet och justitierådet . Nya regler för elektroniska pengar Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat att inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om elektroniska pengar, 2.lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173), 3 lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar, 4.lag om ändring i konkurslagen (1987:672), 5.lag om ändring i lagen (1992:160) om utländska filialer m.m., 6.lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kredit- institut och värdepappersbolag, 7.lag om ändring i lagen (2000:35) om byte av redovisningsvaluta i finansiella företag, 8.lag om ändring i lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål, 9.lag om ändring i lagen (2002:562) om elektronisk handel och andra informationssamhällets tjänster, 10.lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansierings- rörelse, 11.lag om ändring i lagen (2004:575) om europabolag, 12.lag om ändring i lagen (2006:531) om särskild tillsyn över finan- siella konglomerat, 13.lag om ändring i lagen (2006:595) om europakooperativ, 14.lag om ändring i lagen (2006:1371) om kapitaltäckning och stora exponeringar, 15.lag om ändring i lagen (2009:62) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism, 16.lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 17.lag om ändring i lagen (2010:751) om betaltjänster. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av departementssekreteraren . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Lagrådsremissen innehåller förslag som syftar till att genomföra direktiv (2009/110/EG) om rätten att starta och driva affärsverksamhet i institut för elektroniska pengar. Lagen om elektroniska pengar har i stor utsträckning fått samma struktur och utformning som lagen (2010:751) om betaltjänster och den nu föreslagna regleringen syftar också till att anpassa reglerna om elektroniska pengar till regleringen av betaltjänster och de nya typer av institut som infördes genom betaltjänstlagen. Förslaget till lag om elektroniska pengar 2 kap. 4 § I paragrafen sägs att ska registrera utgivare av elektroniska pengar som beviljats undantag från lagens krav på tillståndsplikt samt att en registrerad utgivare ska underrätta om vissa förändringar. Bestämmelser om register finns sedan i 5 kap. 5 §. Motsvarande bestämmelse i 2 kap. 4 § betaltjänstlagen har utformats så att bestämmelsen om registreringsskyldighet fått bilda ett första stycke medan bestämmelsen om underrättelse- skyldigheten till fått bilda ett självständigt andra stycke i paragrafen. I tydlighetens intresse har paragrafen i ett tredje stycke även tillförts en upplysning om att det finns bestämmelser om register i 8 kap. 5 §. Den föreslagna lagen om elektroniska pengar har ett nära samband med lagen om betaltjänster, delar av betaltjänstdirektivet är tillämpliga även på affärsverksamhet i pengar och i det nya e- penningdirektivet görs hänvisningar till bestämmelser i betaltjänstdirektivet. Betaltjänstlagens lagtext återkommer i ett antal bestämmelser i den nu föreslagna lagen. Det har därför ett värde att, i den mån någon skillnad i sak inte är avsedd eller goda skäl föreligger för språkliga förbättringar, ge de båda lagarnas paragrafer samma lydelse i de fall där de behandlar samma fråga. Enligt Lagrådets mening vore det att föredra, att lagtexten i 2 kap. 4 § i den nu föreslagna lagen om elektroniska pengar utformas på samma sätt som motsvarande bestämmelse i betaltjänstlagen. Med hänsyn härtill och för att undvika omotiverade skillnader vid utformningen av lagtexten i de båda lagarna föreslår därför Lagrådet att rubricerad paragraf erhåller följande lydelse: 4 § ska registrera dem som har beviljats undantag enligt 3 § (registrerad utgivare). En registrerad utgivare ska underrätta om sådana förändringar som påverkar dess möjlighet att uppfylla villkoren för undantag enligt 3 §. Bestämmelser om register finns i 5 kap. 5 §. Vidare bör rubriken före 4 § kunna utgå då den framstår som överflödig med hänsyn till bestämmelsen i 5 kap. 5 § och den rubrik rörande registrering som föregår denna paragraf. 3 kap. 17 § I paragrafens första stycke finns ett förbud för pengar och registrerade utgivare att ge ut elektroniska pengar via ombud. Andra stycket innehåller en bestämmelse om att institutet eller utgivaren, om de vill tillhandahålla betaltjänster genom ombud, ska anmäla ombudet för registrering hos . Med hänsyn till att fråga är om två helt skilda situationer synes det lämpligt att paragrafen delas upp i två paragrafer. När det gäller anmälan i paragrafens andra stycke sägs i punkten 3 att anmälan ska innehålla uppgifter som visar att de personer som avses i 2 § är lämpliga för en sådan uppgift, dvs. att såsom ombud utföra Eftersom ombudet skulle kunna vara inte endast en juridisk utan även en fysisk person bör detta framgå av sagda punkt. Lagrådet föreslår att paragrafen delas upp och att 17 § och den nya 18 § får följande lydelse: 17 § och registrerade utgivare får inte ge ut elektroniska pengar via ombud. 18 § Om ett pengar eller en registrerad utgivare vill tillhandahålla betaltjänster genom ombud, ska institutet eller utgivaren anmäla ombudet för registrering hos . 1.ombudets namn och adress, 2.om ombudet är en juridisk person, namn, personnummer eller mot- svarande samt adress för dem som ingår i ombudets styrelse eller är verkställande direktör, 3.uppgifter som visar att de personer som avses i 2 är lämpliga för en sådan uppgift eller, om ombudet är en fysisk person, att han eller hon är lämplig att tillhandahålla betaltjänster, och 4.ombudets interna regler för hur ombudet ska leva upp till de krav som anges i lagen (2009:62) om åtgärder mot penningtvätt och finan- siering av terrorism. Om anmälan uppfyller kraven i andra stycket ska registrera ombudet i det register som inspektionen för med stöd av 5 kap. 5 §. och registrerade utgivare ska försäkra sig om att ombud som agerar för deras räkning informerar betaltjänstanvändarna om detta förhållande. 4 kap. 2 och 3 §§ I kapitlet ges bestämmelser om utgivning och inlösen av elektroniska pengar och, i förekommande fall, om avgiftsuttag vid inlösen.