prop · GY0371 · 2011-02-25 00:00:00 — 17.Skuldförbindelser som fysiska personer och andra subjekt än de som anges i 14 och 911 svarar för och för vilka annan betryggande säkerhet än panträtt i fastighet eller tomträtt har lämnats som säkerhet. 19.Andelar i investeringsfonder och i sådana fondföretag som avses i 1 kap. 7 § lagen (2004:46) om investeringsfonder, om de förvaltade tillgångarna huvudsakligen består av tillgångar som får användas för skuldtäckning. Vid tillämpningen av denna punkt krävs inte en sådan anmälan från fondförvaltaren som avses i den nämnda paragrafen. 20.Beslutad överskjutande skatt. 21.Återförsäkringsgivares fordran hos det avgivande försäkringsföretaget (återförsäkringstagaren) som grundas på att återförsäkringstagaren har hållit kvar tillgångar som motsvarar en avgiven återförsäkring. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning allmänna hypoteksbank inkom till regeringen med en begäran om att regeringen skulle besluta om likvidation av banken i enlighet med lagen (1994:759) om allmänna hypoteksbank. Regeringen fattade beslut om att allmänna hypoteksbank skulle träda i likvidation och om förfarandet därvid samt förordnade likvidator. En promemoria (utkast till proposition) har upprättats i . Promemorians lagförslag finns i bilaga 1. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning över yttrandena finns tillgänglig i (dnr Fi2010/5777). I denna proposition behandlas upphävande av och ändringar i lagar med anledning av att allmänna hypoteksbank har trätt i likvidation. Inhämtande av yttrande från Lagrådet De föreslagna ändringarna är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Bildandet av allmänna hypoteksbank allmänna hypoteksbank (Hypoteksbanken) bildades och är en del av organisation. började bildas på initiativ av enskilda jord- och skogsbrukare i syfte att förse jordbruket med långfristigt kapital till fast ränta. Som ett led i politiken på jordbrukskreditområdet började staten att engagera sig i verksamheten vilket medförde att Hypoteksbanken bildades. och det blev därmed möjligt att få fördelaktigare villkor. garanti för upplåningen genom den s.k. grundfonden. garanti var vid dess införande en förutsättning för upplåning på den Ombildning av och avveckling av grundfonden Avregleringen av den svenska kreditmarknaden ändrade verksamheten och Hypoteksbankens roll på marknaden. tidigare fanns för att staten i fördelningssyfte skulle ställa garantier till institut inom olika sektorer på kreditmarknaden föll bort. heller inte godtagbart att staten ställde garantier för vissa kreditinstituts förbindelser ur konkurrenssynpunkt. Även av ett annat skäl var det nödvändigt att grundfonden avvecklades. I samband med att trädde i kraft konstaterades det att statens stöd genom grundfonden inte var förenligt med åtaganden enligt avtalet. Statligt stöd genom att gynna vissa företag vilket skulle kunna snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen ansågs inte vara förenligt med . Behovet av en moderniserad organisationsform för samt en avveckling av statens garantiåtagande genom grundfonden medförde att regeringen lämnade en proposition som innehöll bl.a. till , Ombildning av (prop. 1993/94:216). antog senare lagen (1994:758) om ombildning av landshypoteksinstitutionen samt lagen (1994:759) om allmänna hypoteksbank som beskriver den nya organisationen och anger ett förfaringssätt för att avveckla grundfonden. hypoteksföreningarna skulle gå upp i en av dem bildad ekonomisk Den ekonomiska föreningen tillsköt sin rörelse som apportegendom till ett nybildat aktiebolag, , mot att föreningen erhöll samtliga aktier i aktiebolaget. organisationsform skapades som garanterade låntagarnas fortsatta inflytande men också förhindrade uppköp från utomstående intressen som aktiebolagsformen gav störst möjligheter för verksamheten att få tillgång till tillräckliga kapitaltillskott. Hypoteksbanken överlät sin rörelse, utom obligationsskulden och övrig upplåning, till aktiebolaget (kreditmarknadsbolaget). erhöll Hypoteksbanken reverser och andra skuldförbindelser vari angavs att bolaget och den ekonomiska föreningen svarade med sitt kapital för bankens förpliktelser. Grundfonden skulle vara kvar i Hypoteksbanken. När det sista obligationslånet som banken svarade för var avvecklat skulle Hypoteksbanken likvideras. Eventuellt överskott vid en likvidation skulle tillföras , eller vad som trätt i dess ställe. 5 Upphävande och ändringar av lagar med Prop. 2010/11:71 anledning av allmänna Regeringens förslag: Lagen (1994:758) om ombildning av lands- hypoteksinstitutionen och lagen (1994:759) om allmänna hypoteksbank upphävs. Följdändringar görs i ett antal lagar. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag förutom att förslag till lag om ändring i lagen (1972:262) om understödsföreningar inte finns med i regeringens förslag eftersom denna lag upphör att gälla . Remissinstanserna: Riksbank, och har inte något att erinra mot förslagen. anser att förslagen framstår som lämpliga och adekvata. Skälen för regeringens förslag: Det finns någon praktisk tillämpning av lagen (1994:758) om ombildning av lands- hypoteksinstitutionen. Denna lag bör därför upphävas. I och med att allmänna hypoteksbank har trätt i likvidation bör även lagen (1994:759) om allmänna hypoteksbank upphävas. Likvidationen föranleder även ändringar i ett antal lagar där allmänna hypoteksbank alternativt landshypoteksinstitutionen omnämns. Det rör sig om , firmalagen (1974:156), sparbankslagen (1987:619), lagen (1988:1385) om riksbank, lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag, lagen (2003:1223) om utgivning av säkerställda obligationer, lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse samt försäkringsrörelselagen (2010:2043). I förslag till lag om ändring i sparbankslagen föreslås även för ifrågavarande lagrum en ändring som innebär att (publ) ersätts med (publ). Följdändringar med anledning av Regeringens förslag: Hänvisningar till Europeiska gemenskaperna respektive i lagen (2003:1223) om utgivning av säkerställda obligationer och lagen (1988:1385) om riksbank ersätts med hänvisningar till Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen respektive Europeiska unionens domstol. Promemorians förslag: Frågorna har inte berörts i promemorian. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte berört frågorna. Skälen för regeringens förslag: undertecknades Lissabonfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen och om upprättandet av Europeiska gemenskapen. fördraget trädde i kraft . Genom Lissabonfördraget har de grundläggande fördragen och vissa protokoll som hör till dem ändrats. Ändringarna innebär bl.a. att Europeiska unionen (EU) är en juridisk person och att vissa av unionens institutioner fått nya namn. De ändringar som görs genom Lissabonfördraget innebär att hänvisningar i lag och andra författningar till Europeiska gemenskapen och de institutioner som bytt namn behöver ändras. I stället för till Europeiska gemenskaperna ska hänvisas till Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen. Det är fallet i lagen (2003:1223) om utgivning av säkerställda obligationer. I stället för till Europeiska gemenskapernas domstol () ska hänvisas till Europeiska unionens domstol (). Det är fallet i lagen (1988:1385) om riksbank. Regeringens förslag: Upphävandet av lagen (1994:758) om ombildning av landshypoteksinstitutionen och upphävandet av lagen (1994:759) om allmänna hypoteksbank samt ändringar i ett antal lagar ska träda ikraft . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Riksbank, och har inte haft något att erinra mot förslagen. anser att förslagen framstår som lämpliga och adekvata. Skälen för regeringens förslag: Från en lagteknisk synpunkt är det lämpligt att likvidationen är avslutad då upphävande och ändringar föreslås träda i kraft. Det bedöms därför lämpligt att förslagen träder i kraft . 8.1Finansiella och statsfinansiella konsekvenser Hypoteksbanken bedriver inte längre någon verksamhet. Trots det ska enligt lagen (1994:759) om allmänna hypoteksbank styrelse och revisorer utses av regeringen respektive . Styrelsen ska sammanträda en gång för att godkänna årsredovisningen och regeringen ska bevilja styrelsen ansvarsfrihet och fastställa resultat- och balansräkning. Mot bakgrund härav görs bedömningen att de ekonomiska konsekvenser som kan uppkomma enbart är till fördel för och för staten. 2010/11:71 Bilaga 2 Riksbank, , , och allmänna hypoteksbank i likvidation. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , Adelsohn , Tolgfors, , , , , , Hatt Regeringen beslutar proposition 2010/11:71 Lagändringar med anledning av att allmänna hypoteksbank har trätt i likvidation