prop · GZ031d13 · 2011-09-20 00:00:00 — På grund av osäkerheten i denna uppskattning föreslår JO inte nu någon utökning av budgetramen. Kostnadsökningen kan hanteras under en övergångstid genom att ta i anspråk anslagssparandet. Sammanfattning av anslagshöjande förändringar I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 1 avsnitt 5.4.3) aviserades ett behov av ökning av anslaget föranlett av NPM- verksamheten och åtgärder för att säkra måluppfyllelsen. Sammantaget bedöms anslaget 2:4 ombudsmän () behöva öka med , , och , i jämförelse med anslagsnivå. JO har fått använda anslagsmedel för att finansiera sina anläggningstillgångar, bl.a. med hänsyn till att dessa investeringar normalt är av ringa omfattning. Enligt 11 § lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och ska anläggningstillgångar finansieras med lån i , om inte beslutar att finansiering ska ske på annat sätt. är investeringsbehovet och utgörs till större delen av itinvesteringar i form av en ny webbplats. Investeringsbehovet beräknas därefter minska till 20132015. JO föreslår att anläggningstillgångarna även får finansieras med anslagsmedel men att detta belopp, sammanlagt tas från anslagssparandet. ombudsmän föreslår att ett anslag på anvisas . , 2014 och 2015 bör anslaget beräknas till , respektive . ombudsmän föreslår att anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet får anslagsfinansieras. Tabell 5.11 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 2:4 ombudsmän () Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 6.2 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 34 693 tkr prisnivå. 3Motsvarar 34 645 tkr prisnivå. 4Motsvarar 34 645 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. är en förvaltningsmyndighet inom rennäringsområdet som tinget är ett samiskt folkvalt organ med val . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:1 . beräknas anslaget till , till och till . Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 6 570 695 tkr prisnivå. 3Motsvarar 6 569 746 tkr prisnivå. 4Motsvarar 6 564 699 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. I anslaget ingår Statsrådsberedningen, samtliga departement, Förvaltningsavdelningen, utrikesrepresentationen, kommittéväsendet och andra utredningar samt gemensamma ändamål (hyror, kapitalkostnader m.m.). ska vara ett effektivt och kompetent instrument för regeringen i dess uppgift att styra riket och förverkliga sitt politiska program. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 7.2 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Inkomsterna från expeditionsavgifter och ansökningsavgifter för viseringar m.m., som redovisas på inkomsttitel, beräknas 2012 till . Verksamheten utförs vid utlandsmyndigheterna. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) anger att årsredovisning har upprättats i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. har bedömt att årsredovisning för i allt väsentligt är rättvisande. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Efter riksdagsvalet beslutade regeringen om en departementsombildning fr.o.m. . Departementsombildningen innebar att Integrations- och jämställdhetsdepartementet lades ned och bytte namn till Landsbygdsdepartementet. Antalet departement minskade därmed från 12 till 11 stycken. Vidare flyttades ett antal sakfrågor mellan olika departement. Tabell 7.4 Viss resultatinformation för Med anledning av beslut om neddragning av anslaget med har minskat antalet anställda. Vidare genomförs löpande översyns- och utvecklingsarbete för att effektivisera . I nedanstående tabell redovisas viss resultatinformation för . Antal tjänstgörande (inkl. politikeravtal) andel kvinnor/män andel kvinnor/män Andel kvinnor/män av anställda på Sjukfrånvaro andel av arbetstid bland kvinnor/män 4,0/1,6 3,7/1,6 3,7/1,5 3,8/1,5 3,2/1,5 2,9/1,5 2,7/1,2 2,3/1,2 Resdagar i (med övernattning) Resdagar utomlands (med övernattning) Arbetsdagar i EU:s rådsarbetsgrupper Arbetsdagar i kommissionens kommittéer andel kvinnor/män , kommittéerna och utlandsmyndigheterna, hade vid utgången av 2010 tillsammans 4 471 tjänstgörande (exklusive lokalanställda vid utlandsmyndigheterna). Av dessa var anställda på politikeravtalet. Antalet tjänstgörande minskade , bl.a. till följd av avvecklingen av tillfälliga förstärkningar inför och under ordförandeskap i Europeiska unionens råd. Andelen kvinnor som är anställda på chefsavtalet samt politikeravtalet fortsätter att öka. Sjukfrånvaron bland medarbetarna minskar och är låg i förhållande till staten totalt. Det gäller både bland kvinnor och bland män. Antalet författningsärenden har fortsatt att öka. Vidare var under antalet interpellations- och frågesvar betydligt lägre än . Det internationella arbetet, uttryckt i resdagar utomlands och deltagandet i EU:s kommittéer, minskade i förhållande till 2009, vilket till största del förklaras av att det svenska ordförandeskapet i EU genomfördes . Vidare var antalet utlandsstationerade lägre än . Ytterligare redovisning av arbete återfinns i 2010 och på . Utrikesrepresentationen bestod av 100 utlandsmyndigheter, varav 87 ambassader, 6 konsulat samt 7 representationer och delegationer. har diplomatiska förbindelser med i stort sett alla självständiga stater i världen. I 86 av de 192 länder som är medlemmar i finns en svensk ambassad. har också ungefär 400 honorärkonsulat. har 32 ambassader och 8 karriärkonsulat öppnats. Beaktat att avvecklingen av ambassaderna i , , och avbryts har 30 ambassader och 25 karriärkonsulat stängts. Förändringar i omvärlden och i politikens inriktning, liksom kraven på en effektiv användning av resurser föranleder anpassningar i den svenska utrikesrepresentationen. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 gruppen för Studier i Offentlig ekonomi () har lämnat en rapport om hur utrikesförvaltningen kan utvecklas. Vidare har en offentlig utredning utrett utrikesförvaltningen och lämnat ett slutbetänkande - i världsklass (SOU 2011:21). Betänkandet har remissbehandlats. har arbetet med omstrukturering i Förvaltningsavdelningen fortsatt i syfte att säkerställa hög kvalitet i förvaltningsstödet samt för att fortsatt utvecklingsarbete ska kunna ske inom tillgängliga ekonomiska ramar. Anslaget 4:1 m.m. föreslås öka till den nivå som föreslogs i budgetpropositionen . Detta innebär en anslagsökning om , exklusive pris- och löneomräkning. I enlighet med ekonomiska vårproposition (2010/11:100) förs verksamheter från Sida som avser uppgifter vid vissa utlandsmyndigheter över till . För detta ändamål föreslås att förs från det under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppförda anslaget 1:2 till anslaget 4:1 m.m. Mot bakgrund av att nya EU-förordningar på migrationsområdet trätt i kraft föreslår regeringen att anslaget 4:1 m.m. tillförs . Särskilt belastade utlandsmyndigheter vad gäller antalet ansökningar om viseringar och uppehållstillstånd bör tillfälligt förstärkas för att verksamheten ska upprätthållas på en tillfredsställande nivå. Regeringen föreslår därför att anslaget 4:1 m.m. tillförs . Kontoret för seniore civile representant i förs 2012 in som ett ordinarie sektionskansli under ambassaden i . Med anledning av detta föreslår regeringen att anslaget 4:1 m.m. tillförs . Finansieringen sker dels genom att det under utgiftsområde 7 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Internationellt bistånd uppförda anslaget 1:1 Biståndsverksamhet minskas med dels genom att det under utgiftsområde 5 Internationell samverkan uppförda anslaget 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet minskas med . För Sidas arbete med bidragshantering föreslår regeringen att förs från anslaget 4:1 m.m. till det under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppförda anslaget 1:2 . Regeringen föreslår även att förs från anslaget 4:1 m.m. till det under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning uppförda anslaget 4:3 Kostnader för Svenska . Vidare föreslår regeringen att och ytterligare förs från anslaget 4:1 m.m. till de under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning uppförda anslagen 1:6 och 1:7 . Mot bakgrund av att Rådet för försäljning av aktier i bolag med statligt ägande inte fått något förlängt uppdrag föreslår regeringen att återförs från anslaget 4:1 m.m. till det under utgiftsområde 24 Näringsliv uppförda anslaget 1:18 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. för perioden 2014. Därutöver beräknas anslaget 4:1 m.m. minska med för att finansiera ökade kostnader inom det under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap uppförda anslaget 1:8 . föreslår regeringen att anslaget ska uppgå till 6 . 6 706 492 000 Tabell 7.5 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 4:1 m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Vidare redovisas här omräkning till följd av förändringar av valutakurser. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Området Länsstyrelserna avser den samordnade länsförvaltningen med de 21 länsstyrelserna. Området omfattar anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. Anslaget används för de 21 länsstyrelsernas förvaltningskostnader. Anslaget används även för ersättningar för regionalt tillväxtarbete till 13 kommunala samverkansorgan, landstingen i , och samt för de uppgifter som dessa övertagit från länsstyrelserna. Vad beträffar länsstyrelserna finansierar anslaget cirka hälften av deras verksamhetskostnader (se vidare avsnitt 8.4.2 och 8.4.3). De 21 länsstyrelserna verkar utifrån uppgiften att vara statens regionala företrädare. Länsstyrelserna ska vidare verka för att nationella mål får genomslag i länen som hänsyn ska tas till regionala förhållanden och förutsättningar. Länsstyrelserna ska utifrån ett statligt helhetsperspektiv arbeta sektorsövergripande och inom myndigheternas ansvarsområden samordna olika samhällsintressen och statliga myndigheters insatser. Länsstyrelserna har bl.a. uppgifter i fråga om livsmedelskontroll, djurskydd och allmänna veterinära frågor, regional tillväxt, infrastrukturplanering, hållbar samhällsplanering och boende, energi och klimat, kulturmiljö, skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar, naturvård samt miljö- och hälsoskydd, lantbruk och landsbygd, fiske, regionaliserad rovdjursförvaltning, folkhälsa, jämställdhet och integration. Utöver dessa uppgifter anges i förordning (2007:825) med länsstyrelseinstruktion att vissa länsstyrelser har särskilda uppgifter, bl.a. förvaltning av vattendistrikt, fjällfrågor, vissa rennäringsfrågor, tillsyn rörande penningtvätt och frågor om tillstånd att anordna kampsportmatcher. För många av de offentliga åtaganden som utförs av kommuner eller andra aktörer har länsstyrelserna även uppgifter avseende samordning, tillsyn, uppföljning och utvärdering. Ansvarsfördelning för regionalt tillväxtarbete Ansvars- och uppgiftsfördelningen mellan stat och kommun regleras genom lagar och förordningar inom flera olika sektorer. För länsstyrelserna, landstingen, samverkansorganen respektive är det lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län och lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen som reglerar ansvarsfördelningen för det regionala tillväxtarbetet och transportinfrastrukturplaneringen. I , , och har länsstyrelserna det regionala utvecklingsansvaret. I 13 län (, , , , , , , , , , , och ) har samverkansorganet motsvarande ansvar. I , och är det som har detta ansvar och i är det som är ansvarig. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 8.1 Utgiftsutveckling inom område Länsstyrelserna Anslag inom område Länsstyrelserna 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Målet för området Länsstyrelserna är att nationella mål ska få genomslag i länen som hänsyn tas till regionala förhållanden och förutsättningar. Målet omfattar samtliga län oavsett ansvars- och uppgiftsfördelning mellan stat och kommun. Länsstyrelserna har uppgifter inom ett stort antal utgiftsområden. Detta innebär att beslut och insatser inom olika utgiftsområden ofta får konsekvenser för länsstyrelsernas verksamhet. De utgiftsområden, utöver utgiftsområde 1 , inom vilka länsstyrelserna bedriver verksamhet är: -utgiftsområde 5 Internationell samverkan, -utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, -utgiftsområde 8 Migration, -utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, -utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet, -utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, -utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, -utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik, -utgiftsområde 19 Regional tillväxt, -utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, -utgiftsområde 21 Energi, -utgiftsområde 22 Kommunikationer, -utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, samt -utgiftsområde 24 Näringsliv. Resultatredovisningen avser länsstyrelsernas verksamhet inom de ovan redogjorda områdena. Den utgår i huvudsak från uppgifter som ålagts länsstyrelserna i regleringsbrevet . Utöver den resultatredovisning som görs i detta avsnitt hänvisas till respektive utgiftsområde i denna proposition. Resultatredovisningen för länsstyrelserna baseras på underlag till den gemensamma myndighetsdialogen som hålls . Grunderna för bedömningarna hämtas från årsredovisningarna och framtagandet av dem har involverat flertalet departement. pågår ett arbete att identifiera och fastställa resultatindikatorer med syftet att ytterligare tydliggöra resultaten av länsstyrelsernas verksamhet. Avsikten är att indikatorerna ska användas för att mäta resultat av länsstyrelsernas verksamhet . I resultatredovisningen redogörs för sex av länsstyrelsernas verksamhetsområden som utgår från länsstyrelseinstruktionen. Områdena har valts utifrån deras storleksmässiga betydelse för länsstyrelsernas totala verksamhet, men också utifrån politiska prioriteringar. Samordnings- och sektorsövergripande arbete Av länsstyrelsernas årsredovisningar framgår att flera länsstyrelser haft ett visst efterarbete efter de organisatoriska förändringar som skedde då bl.a. ansvaret för djurskyddskontrollen tillkom som den sociala tillsynen och körkorts- och trafikfrågorna fördes över till respektive Transportstyrelsen fr.o.m. . har inga större organisationsförändringar skett. De flesta länsstyrelser redovisar att deras län har återhämtat sig relativt väl efter finanskrisen. Varselsamordningsuppdragen upphörde , men flera länsstyrelser har tillsammans med andra aktörer fortsatt arbetet med att stärka arbetsmarknaden och näringslivet i sina respektive län. har en ny regionaliserad rovdjursförvaltning införts i och som ett led i denna reform har alla länsstyrelser fått i uppdrag att bilda en viltförvaltningsdelegation. I vissa län har allmänhetens intresse för rovdjursfrågor varit mycket stort bl.a. med anledning av beslut om utplacering av vargar. Länsstyrelsernas arbete med integration har präglats av den pågående reformen kring nyanländas etablering på arbetsmarknaden, där huvudansvaret för etableringen har flyttats från kommunerna till staten. Flera länsstyrelser redovisar också att de har prioriterat insatser för att skapa beredskap i och kapacitet hos kommunerna för att ta emot flyktingar inklusive ensamkommande barn. Graden av administrativ samverkan mellan länsstyrelserna fortsätter att öka. Samarbetet kring de gemensamma stödfunktionerna inom IT, löneadministration och delar av det ekonomiadministrativa området har fortsatt . Arbetet har fokuserat på konsolidering och effektivisering av verksamheterna. slutfördes arbetet med en gemensam webblösning för alla länsstyrelser. Även en gemensam kommunikationsstrategi och kommunikationspolicy har tagits fram . Många länsstyrelser arbetar aktivt med att följa upp och utvärdera befintliga åtgärdsprogram 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 inom miljömålssystemet samt analysera behovet av ytterligare åtgärder. Flera länsstyrelser verkar också för att integrera miljökvalitetsmålen i andra processer och projekt och ser dessa mål som grund i tillsyn och tillsynsvägledning. Nätverk byggs upp för samverkan inom länen, men också för länsöverskridande samverkan. Länsstyrelserna har fått ett tydligare ansvar för det strategiskt framåtsyftande arbetet och det tidigare samarbetet om uppföljning har utvidgats till att även omfatta samverkan kring åtgärder genom (regional utveckling i samverkan). Ett annat exempel på samverkan är den samverkan mellan de sydliga länen (länsstyrelserna i , , , , , och ) som funnits i syfte att utbyta erfarenheter om arbetet med miljökvalitetsmål och samarbete i utvecklingsprojekt. Flertalet länsstyrelser har på ett godtagbart sätt genomfört insatser både vad gäller egen tillsyn och tillsynsvägledning. Länsstyrelserna bedriver i regel någon form av uppföljning av kommunernas tillsyn och det finns en tydlig koppling mellan miljökvalitetsmålen och tillsynen. Utrymmet för egeninitierad tillsyn är fortfarande litet och prövning går före tillsyn när prioritering är nödvändig. Flera länsstyrelser arbetar därför med att genomföra effektiviseringar av både organisation och administration för att kunna genomföra mer egeninitierad tillsyn. Länsstyrelserna har också gemensamma projekt kring effektivisering av tillsyn, prövning, administration och underlag för prioriteringar. Regeringen bedömer att länsstyrelserna genomför uppdraget om skydd och skötsel av värdefulla naturområden med hög kvalitet. I många fall genomförs åtgärder och aktiviteter tillsammans med andra län. Inom uppdraget finns dock eftersatta verksamheter. Till exempel redovisar de flesta länsstyrelser att åtgärdsprogrammet för hotade arter fått stå tillbaka som en följd av nödvändiga prioriteringar. När det gäller länsstyrelsernas arbete kring vattenmiljön bedöms samordningen mellan länsstyrelserna kunna utvecklas ytterligare. Emellertid arbetar många länsstyrelser med att 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 integrera vattenförvaltningen i sitt miljöarbete, vilket kan skapa utvecklingsmöjligheter för såväl vattenförvaltningen som länsstyrelsernas övriga miljöarbete. har länsstyrelserna inrättat samverkansgrupper för naturvård inom varje län i syfte att öka samverkan mellan olika aktörer och för att förbättra det regionala naturvårdsarbetet. Lantbruk och landsbygd, livsmedelskontroll samt djurskydd Arbetet med utbetalningarna av gårdsstöd, miljöersättningar och kompensationsbidrag bedöms ha fungerat mycket väl . Det kan till stor del förklaras med det projekt som följde av det uppdrag som gavs till länsstyrelserna och i respektive regleringsbrev . Syftet med uppdraget var att stöden i så hög grad som möjligt skulle betalas . Syftet var även att förbättra styrning av stödverksamheten och att länsstyrelserna skulle följa styrning. Inom ramen för projektet har bland annat en för myndigheterna gemensam tidplan tagits fram. Resultatet blev att av brukarna fick gårdsstödet , vilket är första möjliga dag för utbetalning. hade sammantaget fått sitt gårdsstöd utbetalt. En brukarundersökning har genomförts för att mäta hur brukarna bedömer den service länsstyrelserna ger kring stöden till lantbruket och landsbygden (se också under rubrik Ärendehandläggning och service). Länsstyrelserna uppnår genomgående goda resultat i undersökningen, men utvecklingspotential finns exempelvis när det gäller tillgänglighet och dialog med brukare. Beträffande landsbygdsprogrammet gör regeringen bedömningen att länsstyrelserna arbetar ambitiöst med att korta sina handläggningstider. Variationen mellan länsstyrelserna är fortfarande hög men bedömningen är att länsstyrelserna generellt sett arbetar mycket aktivt med programmets genomförande. De övergångs- och omställningsproblem som uppstod när länsstyrelserna 2009 tog över ansvaret för djurskyddskontrollen från kommunerna har länsstyrelserna hanterat väl. Länsstyrelserna har i stort sett kommit tillrätta med de omfattande ärendebalanserna från kommunernas tid. Det rapporteras dock om fortsatta problem med de tekniska och administrativa stödsystemen för djurskyddskontrollen och har resurser lagts ner på att bygga upp och förbättra dessa system. Anmälningsärenden tar en stor del av de samlade resurserna i anspråk. Antalet planerade kontroller har dock generellt ökat jämfört med . Av de kontroller som totalt utförts har andelen planerade kontroller mer än fördubblats jämfört med . Situationen ser emellertid olika ut mellan länsstyrelserna. Hållbar samhällsplanering och boende Länsstyrelsernas tillsyn och uppföljning av plan- och byggnadsväsendet är sammantaget mycket varierande i kvantitet och kvalitet. Utvecklingen är dock positiv. Flertalet länsstyrelser arbetar aktivt gentemot kommunerna, till exempel genom återkommande tematräffar och dialogmöten. Tidiga dialoger med kommunerna prioriteras vilket har lett till ökad kvalitet av översikts- och detaljplaner. Ett antal länsstyrelser har också prioriterat arbetet med att utveckla samordningen mellan regionalt tillväxtarbete och den kommunala översiktsplaneringen. I den nya (2010:900) och plan- och byggförordningen (2011:338) har nya tillsynsbestämmelser införts. Detta mot bakgrund av att regeringen tidigare slagit fast att tillsynen behöver stärkas och uppgifts- och ansvarsfördelningen förtydligas. Enligt den nya har länsstyrelserna i uppdrag att minst en gång under varje mandatperiod till kommunen redovisa sina synpunkter avseende statliga och mellankommunala intressen som kan ha betydelse för översiktsplanens aktualitet. Vidare har länsstyrelserna fått i uppdrag av regeringen att ta fram förslag till gemensamma arbetsformer och riktlinjer för arbetet med planeringsunderlag som berör kommunerna i deras samhällsplaneringsverksamhet. I uppdraget ingår även att ta fram former för hur planeringsunderlaget bör kommuniceras av länsstyrelserna till kommunerna. Länsstyrelsernas regionala analyser ger en god bild av utvecklingen på de regionala bostadsmarknaderna i landets olika delar. arbetar länsstyrelserna utifrån en analysmodell där de samverkar med . Det finns stora skillnader i förutsättningar mellan länen vad gäller den framtida bostadsförsörjningen. Skillnader finns också inom länen.