prop · GZ031d13 · 2011-09-20 00:00:00 — i och bedömer att ytterligare informationsinsatser och annat riktat stöd beträffande samråd behövs. Statsbidrag till företrädare för de nationella minoriteterna har utbetalats i statsbidrag enligt förordningen (2005:765) om statsbidrag för nationella minoriteter till fem av elva sökande 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Bidrag till samiska organisationer till stöd för verksamhet inom minoritetspolitiska området utbetalas av med sammanlagt . Därutöver har regeringen avsatt särskilda medel på var till , Sverigefinländarnas delegation respektive i syfte att stärka samers, sverigefinnars och tornedalingars förutsättningar för samråd och dialog med kommunerna inom respektive förvaltningsområde. Språk och kulturell identitet Det allmännas särskilda ansvar att skydda och främja bevarandet av de nationella minoritetsspråken har kommit till uttryck i språklagen (2009:600) och lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Det innebär att de nationella minoriteterna ska ges möjligheter att tillägna sig, använda och utveckla sitt modersmål samt utveckla en egen kulturell identitet. Regeringens arbete med minoritetsspråk inom utbildningsväsendet redovisas under utgiftsområde 16, Barn och ungdomsutbildning. Det förstärkta minoritetsskyddet inom de språkliga förvaltningsområdena för finska, meänkieli och samiska syftar till att höja minoritetsspråkens status, synliggöra språket och att öka samhällsservicen på minoritetsspråk. har ytterligare tio kommuner och två landsting anslutits frivilligt till ett förvaltningsområde efter ansökan hos regeringen. Regeringens reform innebär därmed en utvidgning av det förstärkt minoritetsskyddet för minoritetsspråken från sju kommuner och ett landsting till sammanlagt 47 kommuner och tio landsting . Reformarbetet inom kommuner och landsting har handlat om att förmedla kunskap inom organisationen, kartlägga personalens språkkunskaper i syfte att kunna ge service på minoritetsspråk, skapa lokala samrådsformer och påbörja en dialog med de nationella minoriteterna om det fortsatta arbetet och för att kartlägga minoriteternas behov. Den kraftiga utvidgningen av förvaltningsområdena innebär att behovet av stöd bland berörda kommuner och landsting Ett antal statliga myndigheter berörs också av arbetet. Regeringen har därför avsatt särskilda resurser för samordning, kunskapshöjande insatser och spridning av information. i och har därmed kunnat genomföra en rad insatser, bl.a. har ett stort antal informationsmöten, konferenser och utbildningsseminarier genomförts, besök har gjorts i samtliga kommuner inom förvaltningsområdena. Därutöver har informationsmaterial utarbetats och skickats till samtliga kommuner i landet. har lanserats aktivt bland de samiska förvaltningskommunerna och en handbok om minoritetsarbete som riktar sig till kommuner och landsting har även tagits fram. lämnade i och en första rapport rörande uppföljningen av minoritetsreformen. Resultaten från arbetet inom förvaltningsområdena visar att det saknas en tydlig bild av tillgängliga resurser när det gäller t.ex. personalens kunskaper i minoritetsspråk inom kommuner och landsting och av minoriteternas behov. Rörande de samiska kommunerna lyfter särskilt fram bristen på personal som talar samiska. Kommunerna har kommit olika långt i sitt minoritetsarbete. Hos landstingen har man inte kommit lika långt. och har identifierat följande framgångsfaktorer för genomförandet i kommuner och landsting; att verksamheten har tydliga mål och en klar förankring i både den politiska och verksamhetsmässiga ledningen, att det finns en tydlig samordnande funktion för minoritetsverksamheten, samt att ett fungerande samråd med berörd nationell minoritet kommit igång. Det har också visat sig att flera kommuner som anslutits frivilligt varit framgångsrika i sitt arbete. Detta bedöms bero på att den berörda nationella minoriteten varit starkt mobiliserad för att åstadkomma anslutningen och kommunen genomfört en förankringsprocess inom den kommunala förvaltningen i samband med ansökan om anslutning. Detta har gjort att arbetet med kartläggning och liknande gått smidigare eftersom det redan funnits en större förståelse för och medvetenhet om vad som behöver uppnås. Möjligheten till frivillig anslutning har också inneburit att olika minoritetsorganisationer mobiliserat sig för att Detta har varit särskilt påtagligt i den sverigefinska minoriteten. har ytterligare nio kommuner ansökt om frivillig anslutning. Kommuner och landsting som ingår i ett förvaltningsområde uppbär riktade statsbidrag för merkostnader som föranleds av det förstärkta skyddet för minoritetsspråken och för andra insatser som syftar till att främja bevarandet av dessa minoritetsspråk. uppgår statsbidraget till . och konstaterar att med undantag för de sju kommuner i som ingått i förvaltningsområden har de flesta kommuner och landsting endast använt en mindre del av statsbidraget . Enligt har det även funnits en osäkerhet bland kommuner och landsting hur statsbidraget får användas. I en del kommuner och landsting har man inte heller hunnit så långt i kartläggningsfasen att man hunnit nyttja medlen för insatser. Grundskyddet i lagen om nationella minoriteter Enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk ska ett grundskydd säkerställas för samtliga fem nationella minoriteter i alla landets kommuner och landsting. och konstaterar att detta endast gjorts i begränsad utsträckning. har i och främst fokuserat på att ge stöd till kommuner och landsting inom förvaltningsområdena. Ytterligare insatser bedöms därför behövas för att lyfta fram skyldigheten att ge grundskydd. Elva statliga myndigheter har i uppdrag att följa upp, analysera och redovisa till i och hur deras insatser bidragit till att uppnå det minoritetspolitiska målet och effekterna av dessa. och konstaterar i sin uppföljningsrapport att det hos de myndigheter som kommit längst med detta arbete finns en positiv samverkan mellan riktade regeringsuppdrag, samråd med de nationella minoriteterna, kompetensutveckling inom myndigheten och förekomsten av en utsedd samordnare/projektledare med tydligt mandat. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Viktiga utvecklingsområden bedöms därför vara att få igång samråd och kartläggning av varje nationell minoritets specifika behov kopplat till respektive myndighets verksamhet på de myndigheter där detta saknas, att myndigheterna utser ansvariga i ledningsfunktion och att det finns tydliga mandat, samt att myndigheterna fortsätter arbetet med att sprida kunskap om lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk både internt och externt. fördelade och folkminnen till olika typer av språkprojekt i enlighet med förordningen (2010:21) om statsbidrag för insatser till stöd för de nationella minoritetsspråken. Intresset för statsbidraget har varit mycket stort. Sammanlagt ansöktes det om statsbidrag om . Statsbidraget för revitaliseringsinsatser fördelades enligt följande: till insatser för samiska, till insatser för finska, till insatser för meänkieli, till insatser för chib och till insatser för jiddisch. Intresset är fortsatt stort. Ansökningar avseende bidrag uppgår till . har etablerat samiska språkcentrum i respektive . Språkcentren har bland annat kartlagt situationen för samiska, tillgången på lärare i samiska, samers behov av revitaliseringsinsatser samt inventerat revitaliseringsmetoder och verktyg. Kartläggningen bekräftar att situationen för samiska är allvarlig. De mindre varieteterna är starkt hotade och behovet av revitaliseringsinsatser bedöms vara stort. Bristen på lärare i samiska är mycket stor. Bland insatserna finns utvecklandet av ett språkmentorsprogram samt riktat material till förskolor. genomförde en forskningskonferens om revitalisering i med finansiering från anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter. Syftet var att sprida kunskap om revitalisering och utbyta erfarenheter mellan språkforskare och unga som är en nyckelgrupp i bevarandet av hotade språk. Som ett resultat av konferensen skapades ett nätverk med ungdomar för revitaliseringsfrågor. och folkminnen har fått utökade anslag för språkvårdande 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 insatser avseende jiddisch och arbete med insamling och godkännande av ortnamn på minoritetsspråk. disponerar medel för att främja de nationella minoriteternas språk och kultur finansierade från anslag inom utgiftsområde 17. Myndigheten har fortsatt att prioritera verksamheter och projekt som ska stärka och främja de nationella minoriteternas egna strukturer och som riktar sig till barn och ungdom. Utöver detta beviljades stöd för utgivning av litteratur samt produktionsstöd för kulturtidskrifter inom anslaget för litteratur och kulturtidskrifter. Sammanlagt beviljades stöd motsvarande till verksamheter rörande de nationella minoriteterna. Vidare disponerar från anslag inom utgiftsområde 17 till insatser för samisk kultur och samiska organisationer. Därutöver får till den samiska teatern . granskning av minoritetskonventionernas efterlevnad genomförde ett granskningsbesök i för att undersöka efterlevnaden av den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. Besöket var en uppföljning av den av regeringen lämnade fjärde rapporten om efterlevnad som lämnades . Regeringen lämnade den tredje periodiska rapporten rörande efterlevnaden av ramkonventionen för skydd om nationella minoriteter till . 10.4.2 Analys och slutsatser Regeringens minoritetspolitiska strategi innebär den hittills mest genomgripande reformen inom politikområdet sedan ratificerade minoritetskonventioner . Reformen syftar till att förverkliga enskildas minoritetsrättigheter på framför allt lokal nivå, där beslut fattas som rör enskilda. Resultaten från det första reformåret visar att det tar tid att förändra attityder och förhållningssätt, att öka kunskapen om rättigheter och att få ansvariga myndigheter att genomföra de förändringar som krävs för att förverkliga den nya minoritets- Större förståelse för de nationella minoriteternas förutsättningar är grundläggande för att minoritetsfrågorna ska kunna bli en naturlig del av ordinarie verksamhet. Införandet av ett nationellt uppföljningsansvar innebär att regeringen nu får en tydligare bild av situationen . Arbetet har framför allt präglats av ökad aktivitet och en rad insatser för att säkerställa ett genomförande. Arbetet på lokal nivå har kunnat underlättas genom de stödinsatser som i och bistått kommuner och landsting med. Enligt myndigheterna är det fortsatta behovet av stöd och ökad kunskap mycket stort hos kommuner och landsting, eftersom kunskapen om de nationella minoriteterna på många håll varit begränsad. Reformarbetet har också inneburit att de nationella minoriteterna har stärkts i sitt arbete att bevara språk och kultur samt ett ökat engagemang när det gäller skapandet av samrådsgrupper på lokal nivå. Förstärkningen av statsbidraget till organisationer som företräder nationella minoriteter, och även de kunskapshöjande insatser som gjorts, har förbättrat minoriteternas kapacitet att aktivt driva minoritetspolitiska frågor. Regeringen bedömer att insatserna förbättrat de nationella minoriteternas möjligheter till inflytande. Arbetet med att kartlägga de nationella minoriteternas behov och önskemål inom förvaltningsområdena har påbörjats . Eftersom 2010 var första reformåret är det förståeligt att statsbidrag som utgått till kommuner och landsting inte nyttjats fullt ut . Kartläggning och kunskapshöjande insatser leder dock till att man på lokal nivå efter hand utarbetar arbetssätt och beslutar om lämpliga insatser för att förverkliga uppgifterna i minoritetslagen och för att de nationella minoriteterna ska kunna återta sitt språk. Möjligheten för kommuner att ansöka om frivillig anslutning till förvaltningsområden har visat sig vara ett viktigt sätt att vidareutveckla minoritetspolitiken i enlighet med regeringens minoritetspolitiska strategi. Frågan om frivillig anslutning engagerar många enskilda samer, sverigefinnar och tornedalingar. Efterfrågan på äldreomsorg och även förskola på minoritetsspråk ute i kommunerna driver på denna process. Många kommuner ställde sig före reformen negativa till att ingå i ett förvaltnings- Att allt fler kommuner nu aktivt tar ställning för att ingå i förvaltningsområde tyder på att förståelsen för regeringens minoritetspolitik och de nationella minoriteternas behov ökat i många kommuner. Regeringens satsning på jämställdhet som riktat sig till de nationella minoriteterna bedöms ha lett till en ökad medvetenhet bland grupperna och att ett mer systematiskt jämställdhetsarbete påbörjats. Det har också bidragit till viktigt erfarenhetsutbyte mellan minoriteterna och att nätverk har skapats. Regeringen bedömer att arbetet bidragit till att stärka minoriteternas egenmakt och då särskilt romska kvinnor som själva genomfört en konferens. arbete när det gäller den romska minoriteten tyder på ett fortsatt behov av stöd både från enskilda romer och kommuner. Underlag från i , och samråden med romska representanter indikerar att det finns problem för den romska minoriteten, när det gäller utbildning, socialtjänst, sjukvård, boende och arbete. Under det gångna budgetåret har ett systematiskt minoritetsarbete påbörjats inom ramen för regeringens minoritetsstrategi. Detta har varit särskilt påtagligt inom de språkliga förvaltningsområdena för finska, samiska och meänkieli där kommuner och landsting fått större möjligheter att genomföra kartläggningar av minoriteternas behov och förutsättningar. Arbetet inom förvaltningsområdena visar att förbättringar kan uppnås genom systematiskt arbete och genom att minoriteternas delaktighet ökas. Uppföljningen visar att en rad insatser kommer att behövas även under det kommande budgetåret för att underlätta arbetet och för att effektivisera genomförandet. De brister som redan nu har identifierats behöver hanteras. Arbetet med att säkerställa ett genomförande av minoritetskonventioner behöver därför fortsätta. I delar kan arbetet också behöva utvecklas för att öka måluppfyllelsen i regeringens minoritetsstrategi. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Det finns fortfarande exempel på enskilda som tillhör en nationell minoritet som utsätts för diskriminering och negativt bemötande. En del är också mer ekonomiskt och socialt utsatta i samhället än majoritetsbefolkningen. Det är särskilt påtagligt bland romer. Regeringen bedömer att en rad insatser kommer att krävas för att romers situation ska kunna förbättras och för att välfärdsgapet till majoritetsbefolkningen ska bli mindre. En satsning för den romska gruppen kommer att presenteras närmare i en skrivelse till . avsätter regeringen medel för att finansiera satsningen. kommer även fortsättningsvis aktivt delta i det internationella arbetet för att bekämpa diskriminering av romer och för att öka romers sociala och ekonomiska inkludering i samhället. Även den judiska befolkningen är utsatt. Undersökningar visar att trots att toleransen ökar i samhället, har antisemitiska åsikter inte minskat i samma omfattning. Den judiska minoriteten utsätts för antisemitiska hatbrott och trakasserier vilket även drabbar barnen. Antisemitiska yttringar och annat negativt bemötande som grundar sig på rasistiska föreställningar är enligt regeringen aldrig acceptabla i ett demokratiskt samhälle. Den judiska minoriteten vidtar insatser för att öka säkerheten vid synagogor och judiska arrangemang. Dessa åtgärder behövs för att människor ska känna sig säkra när de besöker en synagoga. En särskild satsning för den judiska minoritetens eget interna säkerhetsarbete genomförs 2012. Insatserna ska utformas i samråd med den judiska minoriteten. På jämställdhetsområdet fortsätter insatserna för de nationella minoriteterna. har fått förnyat uppdrag att fördela projektbidrag för att stärka jämställdhetsarbetet bland de nationella minoriteternas organisationer. Uppföljningen av minoritetspolitiken visar att fungerande samrådsformer är av avgörande betydelse för ett lyckat genomförande. Genom samråd kan minoriteternas delaktighet förbättras och det ger beslutsfattare och tjänstemän bättre beslutsunderlag för det minoritetspolitiska arbetet. Det ger också möjligheter till en bättre 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 samsyn om vilka frågor som behöver prioriteras på det lokala planet. Det minoritetspolitiska arbetet ska ske tillsammans med de nationella minoriteterna. Inom förvaltningsområdena har samrådsarbete kommit igång. Däremot kommer ytterligare insatser att behövas för att förbättra genomförandet av det så kallade grundskyddet av nationella minoriteter som gäller i samtliga landets kommuner. Det lagstadgade grundskyddet gäller också samtliga fem nationella minoriteter och utgör en minimistandard för minoritetsarbetet. Det innebär bl.a. att kommuner och landsting ska genomföra samråd i frågor som berör de nationella minoriteterna och att det allmänna har ett ansvar för att främja bevarandet av de nationella minoritetsspråken. kommer uppföljningsarbetet att fokusera på ett bättre genomförande av grundskyddet utanför förvaltningsområdena. Inom ramen för det lokala arbetet behöver också arbetet med att öka kunskapen om de nationella minoriteterna och minoritetsrättigheter fortsätta. i och kommer därför även fortsättningsvis att tilldelas resurser för att arbeta med informations- och kunskapshöjande insatser. Språk och kulturell identitet Arbetet med att revitalisera de nationella minoritetsspråken har tagit flera steg framåt . Framför allt har medvetenheten om de nationella minoritetsspråkens utsatta situation ökat. De nationella minoriteterna har också på ett tydligare sätt definierat de konkreta behoven av revitaliseringsinsatser. Revitalisering är ett långsiktigt arbete och en rad beslutsamma insatser kommer att behövas innan de mest hotade minoritetsspråkens situation stabiliserats. Minoritetsstrategin har givit de nationella minoriteterna bättre verktyg att själva arbeta med att återta språket. Det stora intresset för medel till språkprojekt visar att viljan att revitalisera minoritetsspråken är stark bland minoriteterna. Ett stort antal revitaliseringsprojekt har också påbörjats under det första reformåret. Det är särskilt glädjande att flera av projekten riktar sig till barn och ungdomar. De samiska språkcentrens arbete är viktigt för att sprida kunskap om metoder och revitaliseringsverktyg och för att inspirera samer att återta sitt språk. I flera kommuner inom förvaltningsområdena har insatser påbörjats för att främja minoritetsspråken. Statsbidraget ger möjligheter att vidta olika åtgärder för att öka användningen av minoritetsspråken. Det är enligt regeringens mening glädjande att resurserna används på ett sådant sätt att intresset för revitalisering ökar och att barns möjligheter att tillägna sig minoritetsspråket stärks. Ett antal kommuner visar nu större intresse för det minoritetspolitiska arbetet och de möjligheter som anslutning till ett förvaltningsområde ger. Detta intresse är också resultatet av aktivt minoritetsarbete på lokal nivå. Regeringens ambition är att fortsätta utvidgningen av förvaltningsområdena genom att möjliggöra att fler kommuner kan att ansluta sig. Genom en ökning av statsbidraget till nya kommuner och landsting kommer fler enskilda att omfattas av det förstärkta minoritetsskyddet . 10.6.17:1 Åtgärder för nationella minoriteter 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används till åtgärder för nationella minoriteter såsom statsbidrag till kommunerna i språkliga förvaltningsområden. Anslaget används även för i och kostnader för uppföljning enligt lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Anslaget ökas med för att finansiera statsbidrag till de kommuner som genom särskilt regeringsbeslut ansluts till de språkliga förvaltningsområdena. Vidare ökas anslaget med för att finansiera en satsning i syfte att öka säkerheten och minska utsattheten för den judiska minoriteten i samhället. För att finansiera en satsning för den nationella minoriteten romer föreslår regeringen att anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter minskas med . Vidare ökas anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer inom detta utgiftsområde med motsvarande belopp. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag på . beräknas anslaget till . Tabell 10.3 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 10.6.27:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Anslaget används för utvecklingsarbete avseende romers rättigheter och livsvillkor. Ett nytt anslag, 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer, förs upp på statsbudgeten . Anslaget tillförs under 20122015 för att finansiera en satsning för den nationella minoriteten romer. För att finansiera denna satsning ytterligare föreslår regeringen att anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer ökas med . Vidare minskas anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter med . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisar ett ramanslag på . beräknas anslaget till . Tabell 10.5 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Kapitlet omfattar dagspress, radio och television. Området är delat mellan utgiftsområdena 1 och 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. I den del av budgetpropositionen som behandlar det senare utgiftsområdet återfinns en mer utförlig beskrivning och analys av medieområdet. Tabell 11.2 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 8:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 6 543 tkr prisnivå. 3Motsvarar 6 534 tkr prisnivå. 4Motsvarar 6 535 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. huvudsakliga uppgift är att fördela det statliga stödet till dagspressen. För att förstärka myndighetens verksamhet tillförs anslaget . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 8:1 . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till , respektive . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för bidrag till dagspressen. Presstöd lämnas i form av driftsstöd och distributionsstöd. Utgifterna för stödet styrs bl.a. av antalet stödberättigade tidningar och storleken på dessa tidningars upplagor. Tabell 11.4 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 8:2 Presstöd till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 8:2 Presstöd .