prop · GY03105 · 2011-03-16 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2010/11:105 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för verksamheten i Europeiska unionen i enlighet med 10 kap. 2 § i riksdagsordningen. Skrivelsen behandlar övergripande Europeiska unionens utveckling och förbindelser med omvärlden, det ekonomiska och sociala samarbetet, det rättsliga och inrikes samarbetet samt unionens institutioner. tar upp beslut och händelser i unionen och redovisar bredden i unionens frågor utifrån arbetet i rådets olika sammansättningar. DEL 1 DEN ÖVERGRIPANDE UTVECKLINGEN I EU ............... 1 Samarbete i svenskt och europeiskt intresse................................... 1.1Information till, överläggningar och samråd med Horisontella frågor under Allmänna rådet ........................................ 3.2Medborgarinitiativet en ny möjlighet för medborgarna 26 Inrättandet av EU:s utrikestjänst ...................................... En ny strategi för hållbar tillväxt och sysselsättning........ Genomförandet av 2020-strategin ....................... 5 Översynen av EU:s budget ............................................................. Samarbets- och verifikationsmekanismen........................ EU:s finansiella stöd till västra och ......... DEL 2 EU:S FÖRBINDELSER MED OMVÄRLDEN..................... Utrikes- och säkerhetspolitik .......................................................... Den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken ........ EU som aktör i FN ........................................................... 7.5EU:s arbete för att främja respekten för mänskliga rättigheter i världen .......................................................... Nedrustning och icke-spridning ....................................... 7.6.2Lätta vapen, särskilt inhumana konventionella vapen och minor.............................................. Produkter med dubbla användningsområden ..47 8 Den gemensamma handelspolitiken............................................... EU:s framtida ...........................................handelspolitik EU:s regionala ...................och bilaterala handelspolitik Regionala och bilaterala frihandelsavtal EU:s arbete .......................med företags samhällsansvar Övriga handelspolitiska ........................................frågor 8.5.1Handelspolitiska skyddsåtgärder (anti- dumpning, subventioner och skyddsåtgärder) 52 8.5.2Minskade kostnader genom vissa tull- Överenskommelse i bananfrågan.................... Aid for Trade .................................................. 9 EU som global utvecklingsaktör .................................................... 9.1EU-position inför om millenniemålen54 EU:s humanitära bistånd.................................................. Handlingsplan för jämställdhet........................................ EU och biståndseffektivitet ............................................. EU och budgetstöd .......................................................... Framtiden för EU:s utvecklingspolicy............................. 9.8EU-samarbetet med länder i , och Stilla havet (AVS)..................................................................... 10 EU:s bilaterala och regionala förbindelser ..................................... Samarbetet mellan EU och EFTA-länderna .................... 10.2Nordliga dimensionen och EU:s deltagande i regionalt samarbete i norra ................................................. Östliga partnerskapet och den Europeiska Utvecklingssamarbete i regionen.................... 10.4.1Fördjupning av EU:s relationer med det södra Toppmöten mellan och .................... Unionen och toppmötet ................. DEL 3 EKONOMISKA OCH FINANSIELLA FRÅGOR ............... Ekonomi och finans........................................................................ Den offentligfinansiella krisen......................................... Länder som har varit särskilt utsatta i den Stabilitets- och tillväxtpakten........................................... Förstärkt ekonomisk styrning........................................... EU i G20 .......................................................................... Gemensam rapport om pensioner..................................... Direktiv om förvaltare av alternativa Förordning om kreditvärderingsinstitut........... 12.3.5Frågor som har förhandlats men inte beslutats 97 Ändringar i kapitaltäckningsdirektiven........... Moms på resetjänster.................................... Bekämpande av momsbedrägerier................ Finansiella tjänster och försäkringstjänster... Översyn av energiskattedirektivet ................ Skatt på finansiella transaktioner och på God förvaltning i skattefrågor ....................................... Nytt direktiv för administrativt samarbete i fråga om beskattning .................................. Uppförandekoden för företagsbeskattning.... 14 EU:s budget.................................................................................. avgift och återflöde......................................... 15 Skydd av EU:s finansiella intressen............................................. 15.1Effektiv och korrekt hantering och användning av EU- 15.2Revisionsrättens årsrapport samt ansvarsfrihet för 16.1 Statistik för unionens verksamhet.................................. DEL 4 RÄTTSLIGA OCH INRIKES FRÅGOR............................ 17.1Ett europeiskt rättsligt nätverk på privaträttens område 113 Översyn av I-förordningen ............................... Arbetsgruppen för civilrätt (allmänna frågor) ............... 17.4Grönbok om främjande av en europeisk avtalsrätt för företag och konsumenter.......................................... 17.6Fördjupat samarbete om tillämplig lag för äktenskapsskillnad och hemskillnad (III)........ Förordning om arv......................................................... Omarbetning av direktivet om sena betalningar............ 17.9Direktiv om konsumenträttigheter i avtalsförhållanden 116 17.10E-juridik gör det lättare att hitta europeisk 18 Polissamarbete, straffrättsligt samarbete och tullsamarbete......... Strategi för inre säkerhet i EU ...................... Informationsutbyte för att förebygga och bekämpa brott..... Informationshanteringsstrategi för EU:s inre Utbyte av uppgifter ur kriminalregister......... Mandat att inleda förhandlingar med om ett dataskyddsavtal .................................. Gränskontroll, Schengenfrågor och tullsamarbete ......... Schengens informationssystem (SIS II) ........ 18.3.3Förslag om inrättande av byrå för förvaltning av stora IT-system inom samarbetet för frihet, säkerhet och rättvisa ........................... Straffrättsliga sanktioner mot människo- 18.6.2Bekämpande av sexuellt utnyttjande av barn 126 Angrepp mot informationssystem ................. 18.6.4Processuella rättigheter i straffrättsliga 19 Asyl, invandring, visering och annan politik som rör fri rörlighet Skapandet av ett gemensamt europeiskt asylsystem ...... Stödkontoret för asylfrågor ........................... Förordning om rörlighet för innehavare Åtgärder mot olaglig invandring................... 19.1.9Skapandet av ett europeiskt system för laglig Migration i de yttre förbindelserna................................. EU:s övergripande strategi för migration...... 19.2.2Regionala och bilaterala samarbetsprocesser 133 19.2.4Partnerskap (Migration, Mobility, Employment/MME) ...................................... Migration och utveckling .............................. Integration av tredjelandsmedborgare ........................... Utveckling av EU-samarbetet på det 20 Grundläggande rättigheter och medborgarskap ........................... EU:s anslutning till ...................... Översyn av EU:s dataskyddsreglering........................... för grundläggande rättigheter ...... Programmet Grundläggande rättigheter och Kommissionens strategi för grundläggande DEL 5 SYSSELSÄTTNING OCH SOCIALPOLITIK, HÄLSO- Europeiska sysselsättningsstrategin inom 2020 140 Sysselsättningspolitik för en konkurrenskraftig, hållbar, resurseffektiv och grön ekonomi ................................... Förslag till nytt EU-instrument för mikrokrediter ......... 23 Arbetsliv, arbetsmarknad och sociala frågor................................ Förslag till ändrat mammaledighetsdirektiv .................. 23.3Förebyggande av stick- och skärskador inom hälso- och Sociala dimensionen i 2020-strategin ............... 23.5Det europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning ......................................... Europeiskt år för aktivt åldrande 2012 .......................... Sociala tjänster i allmänhetens intresse ......................... Strategi för funktionshindrade....................................... 23.9Grönbok med sikte på tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga pensionssystem i EU ................. Samordning av de sociala trygghetssystemen ............... 24 Jämställdhet och arbetet mot diskriminering................................ Kommissionens strategi för jämställdhet Det europeiska jämställdhetsinstitutet .......... Resultatindikatorer för jämställdhet ............. Arbetet mot diskriminering ........................................... Likabehandling av kvinnor och män som är Arbetet avseende romers situation................ Rådsslutsatser om rättvisa och hälsa i alla Hälso- och sjukvård ....................................................... Direktiv om organ avsedda för trans- Policydialog och rådsslutsatser om Rådsslutsatser om cancer .............................. DEL 6 KONKURRENSKRAFTSFRÅGOR.................................... 26 Den inre marknadens utveckling .................................................. Framtidens inre marknad ............................................... Administrativt samarbete och ............... Redovisnings- och revisionsfrågor................................. 27 Fri rörlighet för varor.................................................................... 27.2Harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning och översynen av nya metoden............................................. Det icke harmoniserade varuområdet............................. 28 Fri rörlighet för tjänster ................................................................ Genomförandet av tjänstedirektivet i EU-patentet och en enhetlig europeisk patentdomstol ... 29.3Förhandlingar inom för den 29.4Särskilda åtgärder för skydd av immateriella rättigheter på den inre marknaden ................................................... Förhandlingar om handelsavtal om åtgärder mot piratkopiering och varumärkesförfalskning ............ Uppföljning av Small Business Act.............. Kvinnors företagande på EU-agendan.......... en integrerad industripolitik för en Konkurrens- och statsstöd ............................................. 31.1Direktiv om konsumenträttigheter i avtalsförhållanden 176 Förordning om textilmärkning ...................................... 31.3Ytterligare konsultation om kollektiva Innovation och forskning ............................................................. Förenkling av ramprogrammens regelverk .................... EU:s internationella forskningssamarbete ..................... Den europeiska rymdpolitiken ....................................... Sammanhållningspolitik och strukturfonder ................................ EU:s framtida sammanhållningspolitik ......................... Europeiskt kunskaps - och erfarenhetsutbyte om urban DEL 7 TRANSPORTER, POLITIKEN I INFORMATIONSSAMHÄLLET SAMT ENERGI ............... Frågor som rör flera trafikslag 35.1.1Vitboken om den framtida transportpolitiken188 Transeuropeiska transportnät (TEN-T)......... Rådets slutsatser om handlingsplanen för rörlighet i städer............................................ Eurovinjett avgifter för tunga lastbilar....... Ett järnvägsnät för konkurrenskraftig gods- Omarbetning av första järnvägspaketet......... Rapporteringsformaliteter för fartyg som ankommer till och/eller avgår från hamnar Full integrering av vattenburna transporter i EU:s transport- och logistikkedjor ................ Relationer med tredjeland ............................. Gemensam hållning till askmolnet................ Olycksutredning inom civil luftfart............... Samarbete om teknikutveckling.................... 36 Politiken för informationssamhället.............................................. Flaggskeppsinitiativet En digital agenda för ... 36.4Enisa Europeiska byrån för nät- och 37.3Stöd till projekt inom förnybar energi och Investeringar i kolsnål teknologi.................................... Anmälan av investeringar i energiinfrastruktur.............. Meddelande om säkerhet vid oljeutvinning till havs...... Konsumenternas ställning på energimarknaderna.......... Förordning om försörjningstrygghet för gas .................. 38 Kärnsäkerhet och strålskydd......................................................... 38.1Direktiv om hantering av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall ..................................................... 38.2Förhandlingsmandat för kommissionen om avtal 38.3Medicinska tillämpningar av joniserande strålning och tryggad försörjning av medicinska radioisotoper........... DEL 8 JORDBRUK, FISKE OCH LIVSMEDEL........................... 39 Den gemensamma jordbrukspolitiken .......................................... Framtiden för den gemensamma jordbrukspolitiken...... 39.2.1 Högnivåexpertgrupp för mjölk...................... Lagstiftningspaket för mjölk ........................ Livsmedelshjälp till de sämst ställda i unionen ............. Direktstöd och landsbygdsutveckling............................ Nationellt stöd till jordbruket i norra ................ En bättre fungerande livsmedelskedja........................... Handel med timmer och trävaror................................... 40.2Grönbok om skogsskydd och skoglig information i EU 217 Djurskydd och djurhälsa .............................................................. Stärkt skydd för försöksdjuren ...................................... Förflyttning av sällskapsdjur ......................................... Livsmedelsinformation till konsument .......................... Den gemensamma fiskeripolitiken............................................... Övrigt inom den gemensamma fiskeripolitiken ............. DEL 9 MILJÖ .................................................................................... Naturresurser och biologisk mångfald DEL 10 UTBILDNING, .....................UNGDOM OCH KULTUR 45.1Flaggskeppsinitiativet Unga på väg 2020- Programmet för livslångt lärande .................................. Utbildningens sociala dimension................................... 45.4Kompetens för livslångt lärande och initiativet om ny kompetens för nya arbetstillfällen ................................. Internationaliseringen av den högre utbildningen ......... Fortsatt fördjupat samarbete inom yrkesutbildningen ... Utbildning för hållbar utveckling .................................. 46.1Fokus på att främja ungas etablering på arbets- Stöd för lokalt arbete för, av och med ungdomar .......... Ungdomsfrågor i 2020-strategin ....................... Programmet Ung och aktiv i ............................. 47 Kultur, medier och idrott .............................................................. En europeisk agenda för kultur ..................... Kulturens bidrag till regional och lokal utveckling samt för att bekämpa fattigdom Ramprogrammet för kultur 20072013 Direktivet om audiovisuella medietjänster Programmet för ett säkrare Internet Ramprogrammet Media 2007 (20072013) ..240 Programmet ......................Ett för medborgarna Idrottens ställning inom EU Icke rådsanknutet arbete på idrottsområdet EU:s strukturerade dialog om idrott Idrottens roll som upphov till och pådrivande faktor för aktiv social integration EU:s roll i det internationella arbetet mot DEL 11 EU:S INSTITUTIONER...................................................... Europeiska .............................................rådet och rådet Genomförande av EU - direktiv Öppenhet ........................................................och insyn Personalpolitik ................................i EU:s institutioner Bilaga 1 Mål av svenskt intresse vid och tribunalen Bilaga 2 Pågående överträdelseärenden ......................................2010 Bilaga 3 Beslut i ministerrådet .......som inte stött Utdrag ur protokoll vid .......regeringssammanträde DEL 1 DEN ÖVERGRIPANDE Den globala ekonomiska och finansiella krisen präglade i mycket hög ut- sträckning EU-samarbetet och blottlade också svagheter i Unionen ställdes inför nya och svåra utmaningar som krävde gemensamma lösningar. Därför har EU gjort betydande ansträng- ningar för att gemensamt trygga den finansiella stabiliteten och stödja Unionen tog även tag i de svagheter i reglering och övervak- ning av finansmarknaderna som krisen blottade. deltagit i detta arbete och bidragit till att föra det nödvändiga reform- Den ekonomiska krisen var förvisso delvis konjunkturbetingad, men förvärrades genom att efterlevnaden av Stabilitets- och tillväxtpaktens regelverk varit bristfällig . Ett arbete inleddes med att strama upp regelverket. Det statsfinansiella läget blev så akut att EU-gemensamma lån till de mest utsatta medlemsstaterna i eurozonen ställdes ut. åtog sig bistå med ett bilateralt lån i syfte att bidra till finansiell stabilitet i . EU-samarbetet har även präglats av genomförandet av Lissabonfördraget med tillhörande institutionella frågor. verkat konstruktivt i det nya fördragets anda för ett effektivt, öppet och mer resultatinriktat EU. Syftet med fördragsreformen var att stärka samtliga EU:s institutioner och därigenom stärka EU som helhet. Trots vissa övergångsproblem har EU nu fått ett mer funktionellt institutionellt ramverk och helt nya förutsättningar för ett effektivare externt agerande. är nu en institution med en permanent ordförande. Därigenom förbättras kontinuiteten i unionens verksamhet. särskilt lämpat för att hantera strategiska frågor som behöver förankras på högsta nivå. har Europeiska rådets arbete starkt präglats av den finansiella krisen. Ekonomisk styrning är ett område där den nya kontinuiteten i ledarskapet har bidragit till reformarbetet. För har det varit centralt att stödja den höga representanten för utrikes frågor och hennes mandat för att därigenom främja hennes Den europeiska utrikestjänsten (EEAS) skapar bättre förutsättningar för ökad samstämmighet i EU:s externa agerande, och är därmed ett viktigt verktyg för att stärka EU som global aktör. verkat för att dessa förutsättningar ska utnyttjas fullt ut. Inom den ekonomiska politiken har Lissabonfördraget redan fått Delar av lagstiftningspaketet om förstärkt ekonomisk styrning baserades på en rättslig grund som tillkom genom Lissabon- fördraget (artikel 136 i EUF-fördraget). Denna artikel är nu föremål för ett förenklat fördragsändringsförfarande i syfte att ge en stabil rättslig grund för inrättandet av en permanent mellanstatlig krismekanism som ska kunna aktiveras om det är oundgängligt för att trygga den finansiella stabiliteten i euroområdet som helhet. Den demokratiska kontrollen av EU har stärkts genom att Europa- Skr. 2010/11:105 parlamentet tilldelats ökad lagstiftnings- och budgetmakt. De nationella parlamenten har genom subsidiaritetsmekanismen fått en förstärkt roll genom befogenhet att pröva om kommissionens lagstift- ningsförslag bör beslutas på EU-nivå. Detta har stärkt direkta inflytande i EU-frågor. Även om stora delar av fördraget nu genomförts, återstår ännu ett viktigt arbete innan alla delar är på plats och det nya systemet har funnit sina former. var omvälvande för EU som genomgick en fas av nödvändig konsolidering för att möta konsekvenserna av den ekonomiska krisen. Det inledda reformarbetet gör att EU nu är på väg att bli bättre rustat för att möta framtida ekonomiska och finansiella kriser. Det återstår dock ett viktigt arbete och därefter, innan nödvändiga reformer är på plats. Vidare återstår ett mödosamt nationellt ekonomiskt reformarbete i många medlemsstater innan krisens grundläggande orsaker och effekter är åtgärdade. Det ekonomiska reformarbetet kommer därför att stå i fokus även . 1 Samarbete i svenskt och europeiskt intresse Ett starkt EU behövs för att hantera de gemensamma utmaningarna som medlemsstaterna står inför. Det krävs gemensamma spelregler för att påskynda den ekonomiska återhämtningen i och förebygga nya kriser. Regeringen arbetar för ett som tar ansvar för ekonomi, miljö, trygghet, fred och främjar respekten för mänskliga rättigheter. verkar för ett öppet EU som välkomnar nya med- lemmar. Genom regeringens fortsatta arbete för att tillhöra kärnan i det europeiska samarbetet får ett allt starkare inflytande i Europasamarbetet. I den ekonomiska krisens kölvatten Även präglades av stor ekonomisk instabilitet i ett betydande antal medlemsstater. Svårigheter att föra en balanserad ekonomisk politik i kombination med en svag konjunkturutveckling resulterade i stora underskott i de offentliga finanserna och mycket höga skuldnivåer. Ett antal medlemsstater fann sig tvingade att utarbeta och genomföra kraftiga ekonomiska åtgärdsprogram för att vända utvecklingen. Programmen bidrog förvisso till att situationen ljusnade en aning men vid utgången av 2010 var situationen fortsatt bräcklig i flera medlemsstater. Trots åtgärdsprogram blev situationen för och till slut så akut att det blev aktuellt med lån från de tillfälligt inrättade EU-lånemekanismerna (European Financial Stabilisation Mechanism och European Financial Stability Facility). Marknadernas förtroende minska- de även för några andra medlemsstater, med bl.a. ökade kostnader för upplåning som följd. Några ytterligare gemensamma räddningsinsatser har dock inte blivit aktuella. I och med krisen blottades ett antal svagheter. Det blev än mer Skr. 2010/11:105 påtagligt att för ekonomisk styrning var otillräckligt och att efterlevnaden var alltför svag. Därför fick Europeiska rådets ordförande i uppdrag att tillsammans med en expertgrupp, den så kallade Task Force on Economic Governance in EU, se över hur den ekonomiska styrningen kunde förbättras. Arbetet resulterade i en rapport som antog . Parallellt med expertgruppens arbete utarbetade kommissionen sex konkreta förslag till förstärkt ekonomisk styrning. Förslagen handlar om att stärka stabilitets- och tillväxtpakten genom att bland annat övervaka makroekonomiska obalanser och ställa minimikrav på nationella budgetpolitiska ramverk. stod det också klart att det var nödvändigt att ersätta de tillfälligt inrättade EU-lånemekanismerna med en permanent mekanism (European Stability Mechanism) i syfte att trygga hela euroområdets finansiella stabilitet, och att en mindre justering av fördraget skulle bli nödvändig för att möjliggöra detta. Huvuddragen för en permanent lånemekanism beslutades av , liksom hur fördragsändringen bör formuleras. väntar fortsatt arbete med mekanismens detaljer och ett slutligt antagande av . Fördragsändringen planeras, efter slut- förande av de nationella ratifikationsprocesserna års utgång, att träda i kraft . Därefter kan också den nya mekanismen komma på plats. Sammantaget kan sägas att samarbetet inom EU bidrog till att bättre möta den svåra ekonomiska situationen. Men framför allt också att ett mycket viktigt arbete med att komma till rätta med de mer grundläggande problemen inleddes. bemötte och klarade den ekonomiska krisen väl. Det stärkte trovärdigheten för svensk ekonomisk politik och kunde agera aktivt i krishanteringsarbetet. 2020 är den gemensamma strategin för smart och hållbar tillväxt för alla antogs EU:s nya tillväxt- och sysselsättningsstrategi en gemensam strategi för smart och hållbar tillväxt för alla.