prop · GY03135 · 2011-05-05 00:00:00 — 2010/11:135 har i stället möjlighet att besluta det datum som inspektionen anser är lämpligt med hänsyn taget till behovet av konsumentskydd och till vad fondbolaget anfört i sin ansökan om fondbestämmelseändring. En kan vara nödvändig t.ex. när fråga är om en väsentlig ändring av fondbestämmelserna i en specialfond som endast har öppet för inlösen kvartalsvis eller en gång . Enligt 9 b § ska nämligen andelsägarna ha möjlighet att lösa in sina andelar innan fondbestämmelserna börjar tillämpas. Bestämmelsen om underrättelse till andelsägare har placerats i ett eget, andra stycke. Den ändringen har gjorts att underrättelseskyldigheten gäller berörda fondandelsägare. Förklaringen till detta är att det finns en möjlighet att ha olika andelsklasser i en fond och en fondbestämmelseändring inte nödvändigtvis berör alla andelsklasser. En underrättelse till andelsägarna kommer att vara aktuell framför allt i de fall bedömer att ändringar är av väsentlig betydelse för andelsägarna. Fondbestämmelseändringar av väsentlig betydelse för andelsägarna kan vara t.ex. höjda avgifter, större förändringar i placeringsinriktningen eller en möjlighet att använda derivat i en fond vars medel inte tidigare fått placeras på det sättet. När ändringen är av väsentlig betydelse ska andelsägarna ha en rätt att lösa in sina fondandelar i enlighet med 9 b §. Det kan även förekomma situationer där ändringen i sig inte kan anses som väsentlig, men där det ändå är viktigt att andelsägarna får skriftlig information om ändringen. Det gäller t.ex. namnbyte på en fond, eftersom fondandelsägarna utan den kunskapen inte kan ta del av information som publiceras om fonden. Andra stycket innehåller även en bestämmelse om vad en underrättelse till andelsägare ska innehålla. Det är viktigt att underrättelsen ger lättbegriplig information om ändringen och vilka konsekvenser den kan få för en andelsägares investering. Detta är särskilt viktigt vid ändringar av väsentlig betydelse när andelsägarna ska fatta ett beslut om huruvida de ska lösa in sina fondandelar eller inte. Därför innefattar prövning enligt 9 § tredje stycket en prövning av om underrättelsen innehåller lämplig information om syftet med fondbestämmelseändringen och vilka konsekvenser den kan få för andelsägarna. I 13 kap. 1 § 6 finns ett bemyndigande att meddela föreskrifter om vilken information som ska lämnas i underrättelsen till fondandelsägarna och på vilket sätt underrättelsen ska lämnas. Förslaget har behandlats i avsnitt 13.1.2. Om en ändring av fondbestämmelserna är av väsentlig betydelse för andelsägare ska enligt paragrafen besluta att andelsägarna ska ha rätt att lösa in sina fondandelar innan bestämmelserna börjar tillämpas. Fondbestämmelseändringar av väsentlig betydelse för andelsägarna kan vara t.ex. höjda avgifter, större förändringar i placeringsinriktningen eller en möjlighet att använda derivat i en fond vars medel inte tidigare fått placeras på det sättet. Inlösen ska kunna ske utan att andra avgifter tas ut än vad som motsvarar Prop. 2010/11:135 kostnaderna för att avveckla värdepapper till följd av inlösen. sådana kostnader avses transaktionskostnader som är en direkt följd av att fonden måste avyttra värdepapper, t.ex. courtage. Sådana kostnader får endast tas ut om det är föreskrivet i fondbestämmelserna och, med hänsyn till likhetsprincipen, sådana kostnader normalt tas ut av andelsägarna vid inlösen. Andelsägarna ska ges möjlighet att begära inlösen under minst från den dag fondbolaget underrättar andelsägarna om fondbestämmelseändringen. Inlösen kommer att ske i enlighet med de tidpunkter för inlösen som gäller enligt fondbestämmelserna. En specialfond kan t.ex. vara öppen kvartalsvis. Oavsett en fond är öppen för inlösen måste andelsägarna ha möjlighet att begära inlösen under minst från det att de underrättas om fondbestämmelseändringen och inlösen måste kunna ske innan fondbestämmelseändringen börjar tillämpas. Förslaget har behandlats i avsnitt 13.1.2. I paragrafen görs de ändringar som föranleds av att en investeringsfond ska kunna ha olika andelsklasser. Av tillägget i första stycket framgår att principen att andelarna i en investeringsfond ska vara lika stora och medföra lika rätt till den egendom som ingår i fonden inte gäller när det finns andelsklasser i fonden. Då gäller i stället, enligt andra stycket, att andelarna i en andelsklass ska vara lika stora och medföra lika rätt till egendomen i fonden. Att andelarna i en och samma fond inte behöver vara lika stora eller medföra lika rätt till fondegendomen när det finns andelsklasser sammanhänger med att andelarna i en andelsklass kan vara förenade med villkor som påverkar beräkningen av fondandelsvärdet. Så kan vara fallet när olika avgifter tas ut eller om en andelsklass är förenad med villkor om utdelning till andelsägarna och en annan med villkor om att utdelningen behålls i fonden, för det fall sådan utdelning ska öka andelarnas värde. Av ett tillägg i tredje stycket framgår att värdet av en fondandel i en andelsklass ska bestämmas med beaktande av de villkor som är förenade med andelsklassen. Dessa villkor ska enligt 8 § framgå av fondbestämmelserna. I andra stycket anges på vilket sätt andelsklasser får skilja sig åt. Det är endast villkoren för utdelning, avgifter, lägsta teckningsbelopp och i vilken valuta andelarna tecknas och inlöses som får skilja sig åt mellan andelsklasserna i en investeringsfond. Den nuvarande bestämmelsen i andra meningen första stycket om att en fondandel inte får utfärdas innan betalning för andelen har tillförts fonden har ersatts med en ny bestämmelse i 10 a §. I övrigt har redaktionella ändringar gjorts. Förslaget har behandlats i avsnitt 14.1. 10 a § Prop. Paragrafen är ny. Bestämmelsen om när fondandelar får utfärdas ersätter det som regleras i 10 § första stycket andra meningen. Den förändrade lydelsen innebär att svenska regler blir konforma med UCITS IV- direktivet. Betalning behöver inte längre ha tillförts fonden för att en fondandel ska få utfärdas, utan det räcker med att det säkerställs att betalning kommer att tillföras fonden inom rimlig tid. Det innebär att fondbolaget på lämpligt sätt ska säkerställa att en köpare kommer att erlägga likvid inom den tidsram som bestäms av den praxis för clearing och avveckling som gäller på marknaden. Detta kan ske på olika sätt, exempelvis genom att bolaget kontrollerar köparens finansiella status och betalningsförmåga, genom att kräva bankgaranti för betalningen etc. Skulle betalning trots detta inte inflyta makuleras de utfärdade andelarna. Alla kostnader som kan uppstå till följd av detta, såsom kostnader för administrativ hantering, transaktionskostnader och eventuella kursförluster, ska bäras av fondbolaget. Bestämmelsen innebär att fondbolaget får avgöra om det accepterar att utfärda andelar innan betalning tillförts fonden eller om utfärdande ska ske när betalning tillförts fonden. Förslaget har behandlats i avsnitt 14.3. I fjärde stycket har gjorts ett tillägg som innebär att fondbolaget, när det bekräftar att fondandelsinnehav registrerats till andelsägaren i förekommande fall också ska ange andelsklassens beteckning. Förslaget har behandlats i avsnitt 14.1. Bestämmelsen i första stycket tredje meningen har omformulerats så att skyldigheten för förvaltaren att vidarebefordra information från fondbolaget ska fullföljas skyndsamt och att vidarebefordrande även ska ske till den som antecknats i andelsägarens ställe. Bestämmelsen ska, tillsammans med den nya bestämmelsen i 8 kap. 22 b § lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden, säkerställa att andelsägare erhåller information från fondbolaget även när det finns en kedja av mellanhänder mellan fondbolaget och andelsägaren. Den nya fjärde meningen i första stycket innebär att den generella möjligheten för förvaltare och andelsägare att avtala bort andelsägarens rätt till information begränsas. En förvaltare ska alltid vidarebefordra information om väsentliga ändringar av fondbestämmelser och om fusion. Förslaget har behandlats i avsnitt 13.2.2. I första stycket har en bestämmelse om möjlighet att avvakta med försäljning av fondegendom tagits bort. bestämmelserna i nya 13 a §. Enligt ett nytt andra stycke behöver ett fondbolag inte lösa in fondandelar på begäran av andelsägare om fondandelarna är upptagna till handel på en reglerad marknad och det är säkerställt att andelarnas noterade värde inte i väsentlig mån avviker från det verkliga fondandelsvärdet enligt 10 §. Förslaget har behandlats i avsnitt 14.2. I tredje stycket har gjorts ett tillägg med anledning av att det i 5 a kap. införts särskilda regler beträffande förvaringsinstituts förvaltning av matarfonder i vissa fall. I övrigt har redaktionella ändringar gjorts. Paragrafen motsvarar artikel 84.2 a och 84.3 i UCITS IV-direktivet. Paragrafen gör det möjligt för fondbolag att i undantagsfall senarelägga försäljning och/eller inlösen av fondandelar om det behövs av hänsyn till Bestämmelsen utgör undantag från huvud- principerna att inlösen ska ske på begäran av en andelsägare och att en investeringsfond ska vara öppen för den som önskar teckna Möjligheten att senarelägga kan t.ex. behöva användas om, till följd av särskilda omständigheter, fondförmögenheten och därmed fondandelarna inte kan värderas till sitt marknadsvärde. i ett sådant fall skulle tvingas att sälja eller lösa in andelar till ett tidigare fastställt värde eller till ett uppskattat värde finns en risk att vissa andels- ägare gynnas på bekostnad av andra andelsägare. När ett fondbolag beslutat om senareläggning enligt paragrafen ska bolaget utan dröjsmål underrätta om detta. berörda investerare och andelsägare ska underrättas utan dröjsmål. andelarna marknadsförs i något annat land inom EES ska den behöriga myndigheten i det landet underrättas om åtgärden. ska också underrättas när orsakerna till senareläggningen upphört, dvs. när investeringsfonden åter är öppen för inlösen eller tecknande av fondandelar. Förslaget har behandlats i avsnitt 14.4. Paragrafen motsvarar artikel 84.2 b i UCITS IV-direktivet. paragrafen framgår att får besluta att ett fondbolag ska senarelägga försäljning och inlösen av andelar. senareläggning av både försäljning och inlösen eller endast något av Detta får ske om det är i andelsägarnas eller allmänhetens intresse. Med det senare avses t.ex. situationer där utvecklingen på fondmarknaden kan få betydelse för förtroendet för finansmarknaderna och för den finansiella stabiliteten. Förslaget har behandlats i avsnitt 14.4. I paragrafen har bestämmelserna om faktablad tagits bort. flyttats till 16 a §. I andra stycket har uppräkningen av vad informationsbroschyren ska innehålla kompletterats med två punkter som flyttats från nuvarande 16 § I övrigt har redaktionella ändringar gjorts. Bestämmelserna i första stycket har flyttats till 15 § andra stycket. Bestämmelser i paragrafen som avser faktabladet har tagits bort. bestämmelser om faktablad finns i 16 a §. ändrats till marknadsföringsmaterial. Någon ändring i sak avses inte med I paragrafen, som är ny, finns grundläggande bestämmelser om faktablad. Bestämmelserna i första och andra styckena har flyttats från 15 §. svarande bestämmelser i återfinns i artikel 78. I tredje stycket anges att faktabladet ska vara rättvisande och tydligt och att det inte får vara vilseledande. Vidare framgår att faktabladet ska överensstämma med relevanta delar i informationsbroschyren. Bestämmelsen motsvarar artikel 79.1 i UCITS IV-direktivet. I fjärde stycket anges att detaljerade bestämmelser om ett faktablads innehåll och form finns i kommissionens förordning (EU) nr 583/2010. Den som ska upprätta ett sådant faktablad måste i fortsättningen följa bestämmelserna i förordningen. Förordningen är direkt tillämplig för När det gäller faktablad för specialfonder ska det som anges i förordningen gälla i tillämpliga delar. meningen har flyttats från 16 § tredje stycket. Förslaget har behandlats i avsnitt 7.3. Första stycket reglerar ansvar för tillhandahållande av bl.a. faktabladet. Av tillägget i första stycket framgår att fondbolaget inte ansvarar för tillhandahållandet av faktablad när fondandelar distribueras av mellanhänder enligt lagen om värdepappersmarknaden. ansvarar i stället mellanhanden enligt den nya bestämmelsen i 8 kap. 22 a § nämnda lag. Bestämmelserna genomför artikel 80 i UCITS IV- Fondbolaget ansvarar således för att faktablad tillhandahålls när bolaget säljer andelar i en investeringsfond som bolaget förvaltar. fondbolag ansvarar också för tillhandahållandet när bolaget distribuerar andelar i en investeringsfond som det inte självt förvaltar. distribution kan ske på basis av ett uppdragsavtal eller utan ett sådant Paragrafen omfattar således såväl försäljning av andelar i egenförvaltade fonder som i andra fonder. Förslaget har behandlats i I andra stycket har begreppet reklam eller liknande ändrats till Prop. 2010/11:135 marknadsföring. Någon ändring i sak avses inte med detta. I det nya tredje stycket finns en hänvisning till marknadsföringslagen (2008:486). Därmed erinras om att utelämnande av information enligt denna lag (LIF) även kan strida mot marknadsföringslagen. Sådan information ska anses vara väsentlig information enligt 10 § tredje stycket sist nämnda lag. Stycket har utformats efter förebild i annan lagstiftning på det finansiella området, bl.a. 6 § lagen (1996:1006) om anmälningsplikt avseende viss finansiell verksamhet. I 13 kap. 1 § finns bemyndigande att meddela föreskrifter dels om tillhandahållandet av informationsbroschyr och faktablad (punkten 7), dels på vilket språk informationen ska tillhandahållas (punkten 8). Andra stycket har anpassats till de nya bestämmelser som innebär att fondbolag även kan förvalta fondföretag (se 2 kap. 12 och 15 §§). Det är det sammanlagda aktieinnehavet i samtliga förvaltade fonder och fondföretag som ska beaktas när det avgörs om fondbolaget har möjlighet att utöva ett väsentligt inflytande över ledningen av ett företag enligt första stycket. får för en värdepappersfond tillåta avvikelse från begränsningsreglerna för fondens placeringar från det att verksamheten påbörjades, dvs. från det att nya fondbestämmelser börjar tillämpas. I paragrafen har lagts till att avvikelse även får tillåtas från det som anges i fondbestämmelserna. Vidare får sådana avvikelser tillåtas även när fondbestämmelserna ändrats och vid fusioner. Också i dessa situationer kan det vara i andelsägarnas intresse att det ges rimliga möjligheter för fondbolaget att avveckla vissa innehav och göra nya investeringar på det för fonden mest fördelaktiga sättet. Liksom tidigare ska fonden dock alltid ha en lämplig fördelning av sina placeringar med hänsyn till den riskspridning som är förenad med fondens placeringsinriktning enligt fondbestämmelserna (se prop. 2002/03:150 s. 322). Bestämmelsen avseende fusioner motsvarar artikel 39.6 i UCITS IV- direktivet. Förslaget har behandlats i avsnitten 9.14 och 13.1.4. 5 a kap. Matarfonder och mottagarfonder Paragraferna motsvarar artikel 58.13 i UCITS IV-direktivet. Av 1 och 2 §§ framgår vilka placeringsbestämmelser som gäller för en matarfond. av matarfondens värde ska placeras i mottagarfonden. Matarfondens medel får därutöver utgöras av kompletterande tillgångar i form av likvida medel som behövs för förvaltningen av fonden, eller derivatinstrument. Likvida medel som behövs för förvaltningen av fonden motsvaras av det som anges i 5 kap. 1 § andra stycket sista meningen beträffande vanliga värdepappersfonder. Rätten att låta tillgångarna bestå av likvida medel enligt denna paragraf ska således inte sammanblandas med placering på konto hos kreditinstitut enligt 5 kap. 10 §. Placering i derivatinstrument får endast syfta till att skydda värdet på tillgångarna i fonden, t.ex. genom att gardera sig för valutakursförändringar. I övrigt gäller för derivatanvändning samma bestämmelser som för vanliga värdepappersfonder. Det ska i fondbestämmelserna anges att fondbolaget får använda sig av derivatinstrument på detta sätt. Förslaget har behandlats i avsnitt 8.3.2. Av 3 § framgår hur matarfondens sammanlagda exponering som hänför sig till derivatinstrument ska beräknas. I syfte att inte överskrida det värde som avses i 5 kap 13 § ska matarfondens och mottagarfondens exponeringar räknas samman. Fondbolaget för matarfonden kan välja mellan de två metoder för beräkning som anges. Den första metoden för sammanläggning förutsätter att fondbolaget får löpande information från fondbolaget för mottagarfonden om mottagarfondens exponeringar som hänför sig till derivat. Den andra metoden innebär att fondbolaget för matarfonden rättar sig efter de begränsningar för derivatanvändning som anges i mottagarfondens fondbestämmelser. Det spelar i det fallet alltså ingen roll om fondbolaget för mottagarfonden faktiskt utnyttjar det utrymme som fondbestämmelserna medger. För att beräkningen ska bli så rättvisande som möjligt är det naturligtvis önskvärt att matarfonden använder sig av samma metod för beräkning av exponering som mottagarfonden. Förslaget har behandlats i avsnitt 8.3.3. I paragrafen klargörs att bestämmelserna om matar- och mottagarfonder i många fall också blir tillämpliga beträffande matarfondföretag eller mottagarfondföretag. Det är alltså möjligt för ett fondbolag som förvaltar en värdepappersfond att placera fondens medel i ett mottagarfondföretag. När det i de i första stycket angivna bestämmelserna talas om en mottagarfond avses även, i tillämpliga fall, ett mottagarfondföretag. När det i de i andra stycket angivna bestämmelserna talas om en matarfond avses även, i tillämpliga fall, ett matarfondföretag. I respektive stycke har inte angivits bestämmelser som skulle innebära att matarfondföretagen eller mottagarfondföretagen ålades förpliktelser. förpliktelser ska i stället åläggas fondföretagen i deras hemländer. 2010/11:135 heller har medtagits bestämmelser som skulle innebära förpliktelser för utländska förvaringsinstitut eller revisorer (15 och 20 §§). Paragrafen motsvarar artikel 59.1 och delar av artikel 59.3 i UCITS IV- direktivet. Enligt första stycket måste det fondbolag som vill att en värdepappers- fond ska vara en matarfond ansöka om tillstånd till Paragrafen blir tillämplig om ett fondbolag vill starta en ny fond eller ändra placeringsinriktningen för en befintlig fond. I det senare fallet kan det röra sig om en värdepappersfond som redan är en matarfond men där fondbolaget vill placera fondens medel i en annan mottagarfond än I andra stycket anges vilka handlingar som ska bifogas ansökan. Förslaget har behandlats i avsnitt 8.5.1 och 8.5.2. Första stycket motsvarar delar av artikel 59.3 i UCITS IV-direktivet. stycket framgår vilka krav som ska vara uppfyllda för att Finans- inspektionen ska ge sitt godkännande till att en värdepappersfond förvaltas som en matarfond. framgå av fondbestämmelserna ges tillståndet genom godkännande av fondbestämmelser för en ny fond eller ändrade fondbestämmelser för en Placeringen av medlen får inte ske förrän har godkänt fondbestämmelserna. bestämmelsen i 7 § kommer det för befintliga värdepappersfonder dessutom krävas att andelsägarna får möjlighet att begäran inlösen av sina fondandelar innan de nya fondbestämmelserna börjar tillämpas. En första förutsättning för godkännande är att fullständiga an- sökningshandlingar har lämnats in till . fullständiga ansökningshandlingar avses att de handlingar som har getts in till myndigheten är fullständigt ifyllda och att alla de handlingar som ska ges in är ingivna. ska således kunna fatta beslut med stöd av de ingivna handlingarna utan ytterligare kompletteringar. Därutöver krävs att kraven i 5 a kap. är uppfyllda. Med det avses att de placeringar som förutses i fondbestämmelserna överensstämmer med placeringsbestämmelserna i 13 §§. Vidare måste det finnas avtal mellan fondbolagen för matarfonden och mottagarfonden eller rutiner som säkerställer nödvändig samordning mellan fonderna, liksom avtal mellan förvaringsinstituten respektive revisorerna, i enlighet med 9, 11, 16 och Vidare ska, om värdepappersfonden är en befintlig fond, fondbolaget ha gett in förslag på underrättelse till andelsägarna enligt Som en ytterligare förutsättning anges att fondbestämmelserna i övrigt ska uppfylla kraven i 4 kap. 8 och 9 §§. Detta är en konsekvens av att tillstånd till förvaltning av en värdepappersfond såsom en matarfond ges genom godkännande av fondbestämmelser. För en ny fond måste därför även pröva fondbestämmelserna i sin helhet. Prövningen av dessa får såvitt avser placeringsinriktningen inte innebära Prop. 2010/11:135 några ytterligare krav än de som följer av 13 §§. gäller befintliga fonder. I de fallen ska bara behöva pröva de fondbestämmelseändringar som är nödvändiga för omvandlingen till matarfond. Om fondbolaget vill ändra även andra bestämmelser kan ansökan om godkännande av detta göras separat. I annat fall måste , i enlighet med andra stycket, få på sig att pröva ansökan. Andra stycket innebär att , när det är fråga om en befintlig fond, i normala fall endast har på sig att underrätta sökanden om sitt beslut. Om fondbolaget vill ändra fondbestämmelserna även på annat sätt än vad som krävs för att värdepappersfonden ska bli en matarfond gäller dock en frist om två månader (4 kap. 9 §). Även när det är fråga om en ny fond gäller Sista meningen i andra stycket har i allt väsentligt utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Femtondagarsfristen motsvarar artikel 59.2 i UCITS IV-direktivet. Förslaget har behandlats i avsnitt 8.5.3. Paragrafen motsvarar artikel 64 i UCITS IV-direktivet. värdepappersfonds placeringsinriktning ändras så att den blir en matarfond eller byter mottagarfondföretag, ska andelsägarna i enlighet med första stycket alltid ha rätt till inlösen av sina fondandelar innan de ändrade fondbestämmelserna börjar tillämpas. Till skillnad från vad som anges i 4 kap. 9 b § är rätten till inlösen inte beroende av att fondbestämmelseändringen anses som väsentlig. Inlösen ska ske utan att andra avgifter tas ut än vad som motsvarar kostnader för avveckling av värdepappersinnehavet till följd av inlösen, t.ex. courtage. avgifter får endast tas ut om det är föreskrivet i fondbestämmelserna och, med hänsyn till likhetsprincipen, sådana avgifter normalt tas ut av andelsägarna vid inlösen. Information om rätten till inlösen ska ges till andelsägarna genom att en underrättelse skickas i enlighet med andra Andra stycket innehåller även ytterligare krav på innehållet i Bestämmelsen gäller i stället för det som anges om underrättelse i 4 kap. 9 a §. Enligt tredje stycket ska andelsägarna i samband med underrättelsen även erhålla faktablad avseende både matarfonden och mottagarfonden. Beträffande matarfonden avses det faktablad som ska gälla när värdepappersfonden blir en matarfond. I 13 kap. 1 § 14 finns ett bemyndigande att meddela föreskrifter om på vilket sätt underrättelsen till andelsägarna ska lämnas. Förslaget har behandlats i avsnitt 8.5.4. Paragrafen motsvarar delar av artikel 60.1 första stycket i UCITS IV- Av första stycket framgår att fondbolaget för mottagarfonden är skyldigt att lämna information till fondbolaget för matarfonden. information fondbolaget för matarfonden behöver för att kunna uppfylla Prop. 2010/11:135 de krav som ställs i LIF är framför allt relaterade till exponeringar som hänför sig till derivatinstrument (jfr 3 §) och till skyldigheten att effektivt övervaka förvaltningen av mottagarfonden (13 §). Förslaget har behandlats i avsnitt 8.8. Paragrafen motsvarar delar av artikel 60.1 första och andra styckena i UCITS IV-direktivet samt artiklarna 813 i kommissionens direktiv /44/EU. Det informationsutbyte som avses i 8 § ska enligt första stycket regleras i ett avtal. Avtalet ska också reglera annan samordning mellan matarfonden och mottagarfonden. I kommissionens direktiv /44/EU anges vilka uppgifter avtalet ska innehålla.