prop · GZ031d30 · 2011-09-20 00:00:00 — Nyskapande ska gynnas och det ska finnas bra förutsättningar att göra konsten tillgänglig för fler. Med utgångspunkt i ovanstående prioriteringar har regeringen inlett mandatperioden med insatser avseende bl.a. Skapande skola, digitalisering av biografer och renovering av kulturfastigheter. Regeringen har kraftfullt värnat och utvecklat barns och ungdomars rätt till kultur; både deras möjligheter att delta i det kulturella livet och att själva få skapa och uttrycka sig. Denna rätt till kultur framhålls i de nya kulturpolitiska målen och har bl.a. kommit till uttryck genom satsningen Skapande skola, som omfattar hela . Satsningen leder till en ökad samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet och bidrar till att öka barns och ungas tillgång till kultur och eget skapande samt till en ökad måluppfyllelse i skolan. Ett levande och tillgängligt kulturarv är viktigt för att vi ska kunna förstå vår samtid och vårt ursprung. Kulturarvet ger oss perspektiv på samhället och dess utveckling och våra liv. Genom att använda ny teknik kan tillgängligheten till kulturen och kulturarvet öka. Ett levande kulturarv är en viktig grund för utvecklingen av besöks- och upplevelsenäringen i alla delar av och bidrar till ekonomisk tillväxt. När offentlig sektor, ideell verksamhet och privata företag samverkar blir fler delaktiga och kulturen och kulturarvet tar plats på fler ställen i samhället. Bidrags- och ersättningssystemen ska vara öppna och rättvisa och hänsyn ska tas till kulturskapares speciella arbetsvillkor. Målet är att skapa större möjligheter att leva på konstnärlig verksamhet. Sänkta inkomstskatter leder också till att konstnärernas ekonomiska situation förbättras som hushållens ekonomiska utrymme att ta del av kulturupplevelser ökar. Många aktörer är engagerade i genomförandet av regeringens satsning på att främja kulturella och kreativa näringar där kulturskapare har en viktig roll. Satsningen är inriktad på kunskapsuppbyggnad och på att skapa en breddad arbetsmarknad för kulturskapare. Undervisning om entreprenörskap inom ramen för de konstnärliga utbildningarna är en betydelsefull del av detta. En stark utmaning för hela samhället är att se den potential som finns i att främja hälsa, och därmed förebygga sjukdom, genom ett samhälle som är rikt på goda sociala relationer, delaktighet och inflytande. Här har kulturen en viktig roll. beslutade , i enlighet med förslagen i den kulturpolitiska propositionen Tid för kultur, om en ny modell för fördelning av statliga medel till regional kulturverksamhet, den s.k. kultursamverkansmodellen (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Modellen införs successivt . Utgångspunkten för regeringens politik inom filmområdet är att skapa goda förutsättningar för den svenska filmbranschen. avtalet gäller till och med . Det är regeringens önskan och utgångspunkt att åstadkomma en ny branschsamverkan mellan staten och filmbranschen. Om parterna värdesätter en branschsamverkan kommer en sådan att komma till stånd fr.o.m. . Upphovsrätten är en betydelsefull fråga för filmpolitiken. En annan viktig del av regeringens filmpolitik är tillgång till ett brett utbud av film i olika visningsformer i hela landet. En stark drivkraft bakom regeringens satsning på digitalisering av biografer är möjligheten till ett breddat kulturutbud och en ökad tillgänglighet för personer både med och utan funktionsnedsättning. Utgångspunkten för regeringens politik inom medieområdet är att garantera yttrandefriheten och tryckfriheten. En mediemarknad, präglad av mångfald, med många fria och självständiga aktörer, tydliga spelregler och sund konkurrens ger goda förutsättningar för fri åsiktsbildning, fritt utbyte av idéer och reella möjligheter att granska olika företeelser och verksamheter i samhället. Tillgången till medier är nu avsevärt större än tidigare, bl.a. till följd av internationalisering, avregleringar på marknaden och den tekniska utvecklingen. Allt fler medieföretag väljer också att använda sig av flera olika tekniska plattformar för att föra ut sitt innehåll, så som traditionell tv, mobiltelefon och läsplattor. Både kommersiella och ideella aktörer är väsentliga för ett brett medieutbud med olika infallsvinklar. Medieområdet behöver mer än enbart marknadslösningar. Det behövs särskilda insatser för att säkerställa kvalitet och mångfald. Presstödet är viktigt för mediemångfalden på framför allt regional och lokal nivå. Det nuvarande presstödssystemet är tidsbegränsat till 2016. Regeringen avser att tillsätta en utredning med uppdrag att göra en översyn av presstödet. Radio och tv i allmänhetens tjänst är betydelsefullt för att ett allsidigt medieutbud ska kunna komma alla till del. Den särskilda finansieringen genom radio- och tv-avgiften ger radio och tv i allmänhetens tjänst en särskilt gynnad ställning och därmed ett 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 särskilt ansvar i förhållande till övriga aktörer på marknaden. Regeringen har tillsatt en kommitté med uppdrag att utarbeta ett underlag om radio och tv i allmänhetens tjänst inför nästa tillståndsperiod som inleds 2014 (Ku 2011:05). Kommitténs uppdrag omfattar bl.a. frågor om utformningen av programföretagens uppdrag, samarbete och konkurrens, finansieringsformer och ekonomiska ramar, styrning, reglering och uppföljning samt distribution och digitalisering. Uppdraget ska redovisas . Den nya radio- och tv-lagen (2010:696) förbättrar villkoren framför allt för de kommersiella aktörerna, vilket ger ökade förutsättningar för en livskraftig radio- och tv-bransch. Regeringen fortsätter översynen av lagstiftningen för att ge än bättre förutsättningar för de kommersiella aktörerna att verka på marknaden. Det nya medielandskapets ökade möjligheter till delaktighet förutsätter medvetna och kunniga medborgare med kompetens att själva värdera tillgänglig information. Regeringen arbetar aktivt med insatser riktade till framför allt barn och unga, samt främjande av självreglering hos marknadens aktörer. Ny teknik ger möjligheter till förbättrad tillgänglighet, t.ex. för personer med funktionsnedsättning, vilket är en av regeringens prioriteringar. För att möta det ökande behovet av att ge stöd till trossamfunden beräknar regeringen att anslaget för stöd till trossamfund bör tillföras . För att tillgodose behovet av expertkunskap i allmänna religions- och trossamfundsfrågor och regeringens ökande behov av kunskap om och kontakt med olika trossamfund samt för att möta de ökade kraven på fördelning och uppföljning av statsbidraget beräknar regeringen att stöd till trossamfund (SST) bör tillföras . Trossamfunden kan genom sin verksamhet bidra till större kunskap, förståelse och respekt för olika trosriktningar. Att ge människor som invandrar till möjligheten att finna en trygghet här genom sin kultur och religion har betydelse för integrationen. I det mångreligiösa är kunskap, förståelse och samverkan 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 nödvändiga för att människor av olika tro ska kunna leva tillsammans. Främjandet av religiösa minoriteters möjligheter att behålla ett eget samfundsliv uttrycks även särskilt i regeringsformen. För många som frivilligt eller inte över ska byta land, språk och vänner är den religiösa tillhörigheten en trygg plats i allt det nya. Religionen är en av flera värdeförmedlande krafter i samhället och som förmedlar bl.a. både tradition och historia. Social oro, förtroendekriser och intressekonflikter kan komma att bli viktiga områden för preventiv krishantering när internationella händelser får genomslag som konflikter i . Trossamfunden har i detta sammanhang en viktig roll att fylla. Trossamfund som i huvudsak betjänar personer med utländsk härkomst växer och därför behövs en väl fungerande basstruktur. Trossamfunden erbjuder en möjlighet för människor att ge uttryck för andliga och existentiella behov och frågeställningar. Den religiösa mångfalden i samhället, liksom engagemanget för etiska, existentiella och religiösa frågor, medför förväntningar på insatser från trossamfunden, både från enskilda och från samhället. Kontakter och samverkan mellan olika trossamfund, liksom trossamfundens egen medverkan inom olika samhällsområden, är värdefull. Samfunden har kommit att uppfattas som en mycket angelägen och betydelsefull del av det civila samhället med unika bidrag i integrationsprocesser och stora samhällsinsatser i form av andlig vård inom sjukvården, barn- och ungdomsverksamhet, generationsöverskridande verksamhet m.m. På många områden kompletterar trossamfunden där staten inte räcker till, t.ex. det sociala ansvarstagandet för utstötta människor. I samband med större olyckor och kriser i samhället blir kyrkor och sjukhuskyrkan naturliga samlingspunkter och ett stort stöd för många. Sjukhuskyrkan är en resurs för sjukhusen och erbjuder enskilda samtal, beredskap och , samtal för personal, sorgegrupper, m.m. Det övergripande syftet med statens stöd till trossamfund är att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva långsiktig religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och social omsorg m.m. Genom samverkan mellan SST och trossamfunden be- handlas angelägna frågeställningar kring bl.a. värderingar, respekt och tolerans. Regeringen har fortlöpande dialog med trossamfunden genom ett särskilt råd, Regeringens råd för kontakt med trossamfunden, som består av representanter från staten och samfunden. Målen för ungdomspolitiken är att alla ungdomar ska ha verklig tillgång till välfärd och verklig tillgång till inflytande. För att uppnå dessa mål krävs en sektorsövergripande ungdomspolitik som samordnar regeringens politik och insatser inom de områden som påverkar ungdomars levnadsvillkor. Ungdomspolitiken har också som uppgift att bidra med sådan kunskap om ungdomars levnadsvillkor som inte erhålls genom sektorsspecifika studier. Regeringen avser att se över målen och inriktningen för ungdomspolitiken och att återkomma till med en ungdomspolitisk proposition. Ungas möjligheter till utbildning och etablering på arbetsmarknaden är avgörande för utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor. Regeringen har genomfört en rad reformer för att fler elever ska nå kunskapsmålen i skolan och för att stärka ungas etablering på arbetsmarknaden. Uppföljningar av ungas situation, som bl.a. genomför, har visat att det finns vissa grupper av unga som kan behöva särskilda insatser. Många unga föräldrar har inte hunnit avsluta sin utbildning, vilket kan försvåra deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Dessa unga bör ges särskilt stöd så att de kan slutföra sin utbildning. Det kan handla om att tillämpa mer flexibla lösningar inom skolan och öka förståelsen för målgruppens behov. Regeringen har därför 2011 gett i uppdrag att genomföra insatser för att främja unga föräldrars möjligheter att slutföra sin utbildning i grund- och gymnasieskolan. Uppdraget ska redovisas . Kommunerna har ett ansvar för att hålla sig informerade om hur de ungdomar som är gamla men som inte går i gymnasieskolan eller motsvarande utbildning är sysselsatta. Syftet är att kunna erbjuda dessa unga lämpliga Statens skolverks uppföljningar visar att kommunernas arbete med informationsansvaret ser olika ut och att kommunerna kan behöva stöd när det gäller att utveckla metoder och strategier för arbetet. har därför i uppdrag att utveckla ett verktyg för uppföljning av kommunala insatser för unga som varken arbetar eller studerar. Uppdraget ska redovisas . Det saknas samlad kunskap om levnadsvillkoren för unga med funktionsnedsättning, bl.a. när det gäller utbildning, fritidsverksamhet och arbetsmarknad. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att genomföra en tematisk analys av levnadsvillkoren för unga med funktionsnedsättning. För att uppnå de ungdomspolitiska målen krävs insatser även inom andra områden än de ovan beskrivna. genomför på regeringens uppdrag utbildningsinsatser för att stärka unga hbt-personers tillgång till öppna och fördomsfria fritidsverksamheter. Utbildningsinsatser genomförs också för att förebygga att ungdomar blir utsatta för sexuell exploatering via internet och andra interaktiva medier. Vidare har regeringen inom ramen för handlingsplanen för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja (skr. 2009/10:229) initierat bl.a. utbildningsinsatser och kunskapssammanställningar. Regeringen har vidare uppdragit åt att genomföra en studie av pojkars och unga mäns attityder till och erfarenheter av jämställdhet, maskulinitet och våld. ska utifrån studiens resultat genomföra utbildningsinsatser för att sprida kunskaper och metoder på området. Det ungdomspolitiska EU-samarbetet kommer att fokusera på ungas deltagande i demokratiska liv. kommer en viktig fråga även att vara förhandlingarna om framtiden för EU-pro- grammet Ung och aktiv i efter 2013. Politik för det civila samhället Politiken för det civila samhället fastslagen i En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195) tar sin utgångspunkt i en vilja att lyfta fram det civila samhällets stora betydelse, utveckla och tydliggöra relationen mellan staten och det civila 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 samhället och ta ett helhetsgrepp om generella frågor om det civila samhället och dess villkor. Genom att utveckla politikområdet kan människor lyftas och samhällsgemenskapen breddas. Överenskommelser har slutits mellan regeringen, idéburna organisationer och Kommuner och Landsting inom såväl det sociala området som integrationsområdet. Ett av målen för överenskommelsen inom det sociala området är att idéburna aktörer som utförare av tjänster ska kunna konkurrera på likvärdiga villkor med andra aktörer verksamma inom området. Även för överenskommelsen inom integrationsområdet var en utgångspunkt att belysa hur idéburna organisationer kan utvecklas som utförare utan att förlora sin självständiga roll som röstbärare. I propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55) aviserades en rad olika åtgärder i syfte att stärka det civila samhället och dess villkor. Ett tioårigt forskningsprogram om det civila samhället inleddes . Ett partsgemensamt forum för samråd mellan regeringen och det civila samhället har påbörjats och ett särskilt stöd har införts för att organisationer ska kunna arbeta med engagemangsguider och andra metoder av uppsökande karaktär i bostadsområden med lägre organisationsgrad. Vidare har ett stöd införts för att utveckla organisationernas arbete mot diskriminering och för jämställdhet inom den egna verksamheten. Därtill genomförs uppföljning av de ovan nämnda överenskommelserna. Regeringen anser att det är angeläget att följa upp politiken för det civila samhället i förhållande till målen för området. Ett sådant uppföljningssystem har införts och kommer att vidareutvecklas . För politiken för det civila samhället finns behov av en myndighet som kan hantera frågor som rör det civila samhället och dess organisationers villkor som röstbärare, utförare och sociala entreprenörer. En ansvarig myndighet kan säkerställa att kontinuerlig uppföljning, kunskapsspridning och analys genomförs. I propositionen En politik för det civila samhället aviserade regeringen att man skulle återkomma om behovet av myndighetsstöd för det civila samhället. Sedan propositionen beslutades har genomfört ett antal uppdrag som rör det civila samhället och 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 därmed utökat sin kunskap på området. Regeringen anser därför att bör ha som ordinarie uppgift att bland annat samla och sprida kunskap om det civila samhällets villkor, låta göra analyser och utvärderingar om politiken för civila samhället samt bilda nätverk för samordning med andra berörda myndigheter i frågor som rör civila samhället. bör också tills vidare ha till uppgift att administrera ett partgemensamt forum i vilket även ingår att genomföra konferensen för det civila samhället . Regeringen avser att möjliggöra för att genomföra denna utökade uppgift . Regeringen har inlett mandatperioden med att skapa en långsiktig och stabil finansiering för satsningen Idrottslyftet. Den nationella idrottspolitiken syftar till att bidra till en god folkhälsa genom att uppmuntra och ge möjlighet för människor att motionera och idrotta. Politiken bygger på en fri och självständig idrottsrörelse grundad på ideellt engagemang och en bred verksamhet. I detta ingår att främja barn- och ungdomsidrotten, värna god etik, ge lika förutsättningar för flickor och pojkar, kvinnor och män, arbeta aktivt för integration samt värna demokratisk utveckling och delaktighet. Idrotten bidrar också till glädje och underhållning för många människor. Regeringen stödjer arbetet mot dopning och verksamhet som stärker idrottsutövares internationella konkurrenskraft. Idrotten tar ett betydande ansvar för användningen och prioriteringen av det statliga stödet, varför den statliga styrningen av stödet till idrotten har kunnat minska. Folkbildningens särart genom hela utbildningshistoria är tydlig. Den har haft och har en positiv inverkan på kunskapsnivån i samhället. Regeringen anser att folkbildningens egeninitierade utvecklings- och kvalitetsarbete stärker förtroendet för folkbildningen och bidrar till att fler människor söker sig till det utbud som folkhögskolor och studieförbund erbjuder. Folkbildningens roll i det civila samhällets arbete mot utanförskap och för demokrati och delaktighet är central. Att bryta människors utanförskap är en viktig förutsättning för ett framgångsrikt och folkhögskolorna och studieförbunden har en mycket viktig roll i detta arbete, inte minst när det gäller att ge flera möjlighet att få grundläggande behörighet till högskolestudier. Folkhögskolornas pedagogik och metodik är anledningen till regeringens satsning på att erbjuda arbetslösa ungdomar särskilda studiemotiverande kurser vid folkhögskolorna. Regeringen anser att syftena med statsbidraget och de prioriterade verksamhetsområdena inom folkbildningen ska spegla samhällets nuvarande och framtida utmaningar. har fått i uppdrag av regeringen att se över de verksamhetsområden som i särskilt hög grad utgör motiv för statens stöd, vilket ska redovisas . Regeringen avser vidare att initiera en särskild utvärdering av folkbildningen för att analysera i vilken grad syftena med statsbidraget uppnåtts, t.ex. inom verksamhetsområdena. Bland annat mot denna bakgrund avser regeringen att inom mandatperioden fullfölja en översyn av förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen. Regeringen förbereder en översyn av folkhögskollärarutbildningen. Syftet är bl.a. att klargöra hur man kan säkerställa en hög kvalitet på utbildningen och möta folkhögskolornas, studieförbundens och deltagarnas behov. En skrivelse ska överlämnats till med anledning av stöd till studieförbunden (RiR 2011:12). Mot bakgrund av propositionen En akademi i tiden ökad frihet för universitet och högskolor (prop. 2009/10:149, bet. 2009/10:UbU23, rskr. 2009/10:337) avser regeringen att upphäva förordningen (1993:920) om . Som en följd av detta bedömer regeringen att Myndigheten för bör ta över ansvaret för att fördela statsbidraget för kontakttolkutbildning, teckenspråktolkutbildning och teckenspråklärarutbildning samt att utöva tillsyn över den statsbidragsberättigade verksamheten. Vidare bör högskolan få ta del av medlen för anordnande av teckenspråktolkutbildning (se utgiftsområde 16, avsnitt 7 Universitet och högskolor). Folkhögskolor bör dock även fortsättningsvis kunna anordna utbildning till teckenspråktolkar och teckenspråklärare med stöd av anslaget. Statskontoret har fått i uppdrag att bl.a. analysera hur utbudet av kontakttolkar kan öka så att det bättre motsvarar efterfrågan. Detta kan ske t.ex. genom att andra utbildningsanordnare ges möjlighet att anordna tolkutbildning med särskilt statsbidrag. 3.2.2Prioriteringar avseende kultur, film, medier och idrott Barns och ungas rätt till kultur Ett mål för den nationella kulturpolitiken är att uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. Regeringens långsiktiga satsning Skapande skola syftar till att ge alla barn, oavsett förutsättningar, goda möjligheter att få uppleva professionell kultur och att utveckla det egna skapandet samt till att nå en ökad måluppfyllelse i skolan. Satsningen har fått ett starkt genomslag i landets skolor. uppgår bidraget till och riktas till hela . Skapande skola innebär en tydligare samordning mellan kulturpolitikens mål och skolans kunskapsmål vad gäller barns och ungdomars kulturella liv. Statens kulturråds uppföljning (dnr Ku2010/2023/KV) visar att bidraget fungerar på ett ändamålsenligt sätt och har använts till lön och arvoden till kulturskapare, inköp av föreställningar m.m. Uppföljningen visar även att kommunerna har bidragit med egna medel bl.a. till att nyanställa personal för att samordna insatserna, liksom till kompetensutveckling och materialkostnader. I syfte att åstadkomma ett långsiktigt utvecklingsarbete med kultur i skolan ställs krav på att en handlingsplan för arbetet ska utformas i samband med ansökan om bidraget. Detta krav har uppfattats positivt av de flesta skolhuvudmän eftersom planen har fungerat som ett styrdokument i arbetet och möjliggjort uppföljning av insatserna. Även själva arbetsprocessen med att ta fram handlingsplanen har gett positiva effekter för utvecklingsarbetet bl.a. genom att nödvändiga diskussioner inom skolan och med aktörer utanför skolan har kommit till stånd. kommer fortsatt att följa upp satsningen och ska 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 2012 redovisa bl.a. former för barns och ungas möte med konst och kultur, former för det egna skapandet liksom hur barns och ungas delaktighet och inflytande har utvecklats genom satsningen. Även berörda kulturutövares erfarenheter ska tas till vara. Scenkonst för barn och unga Regeringen beräknar att bidraget till () förstärks med för att deras särskilda barn- och ungdomssatsning ska kunna fortleva och vidareutvecklas. I samband med budgetpropositionen har regeringen fattat beslut om att tillföra 2011, utöver de som tidigare tillförts för detta ändamål. satsning Unga på som en egen scen för barn och unga har fått stort genomslag. Av scener har den högsta beläggningsgraden . innebär också ett nytt konstnärligt inflöde av regissörer och skådespelare till verksamheten som helhet. Regeringen beräknar att det statliga stödet till regional kulturverksamhet tillförs totalt 2012-2014, fördelat på . Förstärkningen ger ökade möjligheter för kulturverksamheter i hela landet. För att ge goda förutsättningar i samband med att kultursamverkansmodellen införs, vilket aviserades i budgetpropositionen , förstärks förvaltningsanslag med ca 2012 och 2013. Anslaget förstärktes även 2011 med för detta ändamål. Kultursamverkansmodellen införs successivt och omfattar bidragsmedel till sju kulturområden: scenkonst, museiverksamhet, biblioteksverksamhet, konst- och kulturfrämjande verksamhet, regional arkivverksamhet, filmkulturell verksamhet samt främjande av hemslöjd. Syftet med modellen är bl.a. att i enlighet med de nationella kulturpolitiska målen få ett ökat genomslag för regionala prioriteringar och variationer och föra kulturen närmare medborgarna. Fem län ingår i modellen fr.o.m. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 2011 och elva län har inlett förberedelser för att ingå i modellen . Modellen innebär att landsting får besluta om fördelningen av vissa statliga kulturbidrag under förutsättning att en regional kulturplan tagits fram i samverkan med länets kommuner. Arbetet med den regionala kulturplanen ska även ske i dialog med det civila samhället och de professionella kulturskaparna. Modellen bidrar därmed till att skapa strategiska mötesplatser för de många aktörer på nationell, regional och lokal nivå som verkar för kulturens utveckling i hela samhället. Det är som ansvarar för att fördela det länsvisa statliga stödet till landstingen. för diskussioner inför fördelningen med de statliga myndigheter och aktörer som ingår i det samverkansråd som inrättats vid myndigheten.