prop · GY03101 · 2011-04-14 00:00:00 — 1Löpande priser, procentuell förändring 3Arbetslöshet enligt tidigare definition, s.k. öppen arbetslöshet. 4Procent av arbetskraften enligt tidigare definition (exkl. heltidsstuderande arbetssökande) 6Avser juni föregående år t.o.m. juni aktuellt år En viktig variabel för prognosen av skatt på ar- bete är utvecklingen av lönesumman i ekonomin. Intäkterna påverkas också av KPI, som används för att justera skiktgränserna i skattesystemet .12 Om lönerna i samhället ökar mer än KPI, så hamnar en större andel av inkomsterna över skiktgränsen, vilket leder till högre skatteintäkter. Skatt på energi påverkas av KPI eftersom skattesatserna omräknas med KPI.13 Hushållens konsumtionsutgifter påverkar intäkterna från såväl mervärdesskatt som punktskatter. Såväl BNP som hushållens konsumtions- utgifter blev 2010 väsentligt högre än prognosen i budgetpropositionen . Även löne- summan har reviderats upp, eftersom antalet arbetade timmar blev högre än förväntat. För ett antal inkomsttitlar under inkomsttypen 1000 Statens skatteinkomster är de redovisade beloppen bedömningar, eftersom utfallen inte är kända för publicering av denna årsredovisning. Däremot är det totala beloppet för inkomsttypen 1000 Statens skatteinkomster ett fastställt utfall , eftersom det avser de belopp som har betalats in till staten. Nedan redovisas berörda inkomsttitlar och tidpunkt för fastställt utfall. Om inte annat an- ges, avses alla inkomsttitlarna i inkomsttitel- gruppen: 1100 Direkta skatter på arbete 1200 Indirekta skatter på arbete 1210 Arbetsgivaravgifter, 1218 1270 Särskild löneskatt, 1274 1280 Nedsättningar, 1283-1284 1300 Skatt på kapital 1310 Skatt på kapital, hushåll 1320 Skatt på företagsvinster 1340 Avkastningsskatt, 1341-1342 1400 Skatt på konsumtion och insatsvaror 1410 Mervärdesskatt, 1411 1600 Restförda och övriga skatter 1620 Övriga skatter, hushåll 1630 Övriga skatter, företag 1800 Avgående poster, skatter till andra sektorer 12 För skatt på arbete avseende 2010 används förändringen av KPI juni 2008juni 2009. 13 skattesatser ökade med förändringen av KPI juni 2008juni 2009. 1810 Skatter till andra sektorer För huvuddelen av ovanstående inkomsttitlar fastställs utfallet i samband med taxeringsutfallet , vilket blir känt . För arbetsgivaravgifter (inkomsttitel ) och mervärdesskatt (inkomsttitel ) fastställs utfallet , när skattedeklarationerna för juli är kända. För inkomsthuvudgruppen 1600 Restförda och övriga skatter fastställs utfallet inte förrän , beroende på omprövningar för hushåll (inkomsttitel ) och företag (inkomsttitel ). Detta innebär även att uppbördsförskjut- ningarna (inkomsttitel ) fastställs lika sent. Beloppen på inkomsttitlarna 1621, 1631 samt 1911 är således fortfarande be- dömningar för publicering av denna årsredovisning. De totala skatteintäkterna beräknas uppgå till , vilket är högre än budget. de totala skatteintäkterna exklusive EU- skatter, kommunalskatt och avgifter till ålderspensionssystemet, beräknas uppgå till , vilket är högre än i budgeten. Främst är det högre intäkter från skatt på arbete, skatt på företagsvinster och mervärdes- skatt som förklarar de stora avvikelserna gentemot budget. I avsnitten som följer förklaras avvikelserna mer utförligt. I tabell 5.5 nedan redovisas såväl skatteintäkter som inkomster samt avvikelser mot budget. För de skatteintäkter som ännu inte är slutgiltiga utfall (se föregående avsnitt) redovisas prognoser . Skatteintäkter är periodiserade skatter och skatterna har en direkt koppling till den ekonomiska utveckling och de skatteregler som gäller för det aktuella året. Redovisningen är uppdelad på inkomsthuvudgrupperna skatt på arbete, skatt på kapital, skatt på konsumtion och insatsvaror samt restförda och övriga skatter. Summan av dessa skatter utgör de totala skatteintäkterna. Från de totala skatteintäkterna görs avdrag för de skatter som tillhör EU. Det kvarstående beloppet är den offentliga sektorns skatte- intäkter, som i sin tur särredovisas på kommun- sektorn, ålderspensionssystemet och staten. Tabell 5.5 Totala skatteintäkter och inkomster, jämfört med statens budget Skillnad mot statens budget -40,4 -1,6 -26,8 -14,8 -0,4 -3,7 -2,5 -181,3 -162,5 -15,2 -5,9 -13,6 -17,5 -0,9 -24,9 -20,5 -2,0 -0,1 -26,4 -25,4 -0,7 -27,5 Skatt på kapital, hushåll -1,8 -19,5 -2,3 -2,5 -0,6 -1,8 -0,7 -3,1 Skatt på konsumtion och insatsvaror -15,3 -12,2 -0,7 -0,4 -2,2 Övriga skatter på energi och miljö -0,3 -1,3 -1,2 Restförda och övriga skatter -3,3 -5,7 -7,8 -82,5 -7,1 -6,8 -1,0 -81,5 Avgår, kommunala inkomstskatter -539,5 -524,8 -11,5 Avgår, avgifter till ålderspensionssystemet -183,8 -178,8 -5,3 -60,2 -30,7 -20,2 -80,4 -1,6 -46,8 Inkomster på statens budget -127,3 Skatt på arbete utgör av de totala skatteintäkterna och kan delas in i direkta och indirekta skatter. Löner och andra ersättningar för arbete är underlag för både direkta och indi- rekta skatter, medan transfereringsinkomster, såsom sjuk- och föräldrapenning, arbetslöshets- ersättning och pensioner, endast är underlag för direkt beskattning. Direkta skatter på arbete be- står till största delen av och statlig inkomstskatt. Under de direkta skatterna på ar- bete redovisas också skattereduktionerna. Gemensamt för merparten av de skatter som ingår i skatt på arbete är att de följer utveck- lingen av utbetalda löner och transfereringar. Posterna under direkta skatter fastställs i taxe- ringen 2011 och uppgifterna är därmed ett bedömt utfall, grundat på en prognos. beräknas skatt på arbete uppgå till . Jämfört med budgeten har intäkterna reviderats upp med . Den relativt snabba återhämtningen i svensk ekonomi har medfört att skatteintäkterna från direkta och indirekta skatter (exklusive skattereduktioner) blev 11 respektive högre än budget. blev skattereduktionen för jobbskatteavdrag högre och skattereduktionen för husarbeten ca 10 miljarder högre än budget, vilket drar ner intäkterna från skatt på arbete med samma belopp. De direkta skatterna på arbete består av inkomstskatter till staten och kommuner, allmän pensionsavgift samt skattereduktioner. blev utfallet för de direkta skatterna . beräknas intäkterna vara oförändrade. Att utvecklings- takten för de direkta skatterna inte följer lönesummans ökningstakt beror på regel- ändringar i form av fjärde steget av jobbskatte- avdraget samt ökat grundavdrag för pensionärer. Sammantaget har de direkta skatterna 2010 reviderats ned med ca jämfört med budget, vilket beror på att skattereduktionen för husarbeten (ROT- och RUT-avdrag) blev högre än vad som beräknades i budgeten. beräknas intäkterna från den kommu- nala inkomstskatten uppgå till . Jämfört med budget har intäkterna reviderats upp med . Detta förklaras framförallt av det förbättrade konjunkturläget med fler arbetade timmar som konsekvens. Intäkterna från statlig inkomstskatt beräknas uppgå till 2010. I jämförelse med 2009 ökar den statliga inkomstskatten med . Prognosen är lägre än budget, vilket förklaras av att timlöneökningen 2010 blev lägre än väntat. Den allmänna pensionsavgiften tas ut på för- värvsinkomster. Underlaget för avgiften utgörs av pensionsgrundande ersättningar och intäk- terna följer därför utvecklingen av skatteunder- laget för direkta skatter. På grund av en starkare ökningstakt av skatteunderlaget är prognosen uppreviderad med ca jämfört med budgeten och beräknas därmed uppgå till . utgör den totala skattereduktionen , vilket är högre än budget. Avvikelsen beror dels på högre skattereduktion för husarbeten (ROT- och RUT-avdrag), dels på högre jobbskatteavdrag än vad som beräknades i budgeten. I jämförelse med 2009 ökar de totala skattere- duktionerna med . Ökningen förklaras framförallt av det fjärde steget i jobb- skatteavdraget samt högre skattereduktion för husarbeten. Skattereduktionen för jobbskatte- avdrag uppgår 2010 till , vilket är högre än 2009. Skattereduktionen för husarbeten uppgår till , vilket är högre än 2009. Alla skattskyldiga som betalar allmän pensionsavgift får en skattereduktion av pensionsavgiften, vilket innebär att skattereduktion för allmän pensionsavgift beräknas uppgå till . De indirekta skatterna på arbete utgör av skatt på arbete och beräknas 2010 uppgå till . Jämfört med föregående inkomstår ökar intäkterna . Till skillnad från de direkta skatterna, där merparten av intäkterna överförs till kommunerna, tillfaller de indirekta skatterna huvudsakligen staten och ålderspensions- systemet. Av de indirekta skatterna utgörs huvuddelen av arbetsgivaravgifter. Prognosen är högre än budget. Det huvudsakliga skälet till de högre intäkterna är en högre lönesumma till följd av att återhämtningen i konjunkturen kom snabbare och kraftfullare än väntat. Jämfört med 2009 är utfallet högre, vilket motsvarar en ökning . beräknas den särskilda löneskatten bli . Jämfört med budgeten har intäkterna reviderats upp med . Jämfört med budgeten beräknas nedsättningarna bli högre. I huvudsak är det nedsatta socialavgifter för unga som antogs vara lägre i budgeten . Nedsättningarna beräknas bli högre jämfört med . Skatt på kapital omfattar bland annat skatt på hushållens kapitalinkomster, skatt på företags- vinster samt fastighetsavgift och statlig fastighetsskatt. beräknas skatt på kapital utgöra av de totala skattein- täkterna. Skatt på företagsvinster utgör drygt hälften av skatt på kapital. Skatt på hushållens kapitalinkomster och skatt på företagsvinster är de skatter som uppvisar störst variationer över åren. Det är också för dessa skatter som prognososäkerheten är störst. Skatt på kapital, hushåll Underlaget för hushållens skatt på kapital är nettot av kapitalinkomster och kapitalutgifter. Den största delen av kapitalskatten kommer från realiserade kapitalvinster. Kapitalvinsterna kan variera kraftigt mellan åren, vilket leder till att även hushållens kapitalskatt varierar. Kapital- vinsternas storlek beror på marknadsvärdet av olika tillgångar samt när de ackumulerade vins- terna realiseras. Utfallet för hushållens skatt på kapital beräk- nas bli 2010. Det är högre än budget. Revideringen beror dels på att hushållens kapitalvinster har reviderats upp, dels på att hushållens ränteinkomster blev högre än väntat. Aktiebolag, ekonomiska föreningar, stiftelser, föreningsbanker, sparbanker m.fl. betalar in- komstskatt på sin beskattningsbara inkomst. Be- skattningen utgår från bolagens bokföringsmäs- siga resultat, men vissa skattemässiga justeringar görs för att få fram den beskattningsmässiga inkomsten. Utfallet för skatt på företagsvinster bedöms bli 2010. Jämfört med budget har prognosen reviderats ned med . Intäkterna från bolagsskatt har återhämtat sig betydligt snabbare än i beräknat i statens budget . Intäkterna föll 2008, men ökade igen . Flera indikatorer, t.ex. företagens boksluts- rapporter och kompletteringsbetalningar, tyder på att intäktsökningen fortsätter 2010. Kupongskatt utgår på utdelning på aktier i svenska aktiebolag och svenska aktiefonder. Skatten betalas av personer som är bosatta utomlands och som fått utdelning från svenskt aktiebolag. Kupongskatten uppgick till 3,1 miljarder kro- nor 2010, vilket är lägre än i budget. Avkastningsskatt tas ut på sparande i pensions- och kapitalförsäkringar. Förutom värdet på till- gångarna i pensions- eller kapitalförsäkringen be- ror avkastningsskatten på statslåneräntan året före beskattningsåret. Skattesatsen är på pensionsförsäkringar och på kapi- talförsäkringar. Intäkterna från avkastningsskatten beräknas bli 2010, vilket är lägre än i budgeten. De lägre intäkterna är en följd av att statslåneräntan och avkastningen på börsen 2009 blev lägre än prognos. fastighetsavgift och statlig fastighets- skatt avskaffades den statliga fastighetsskat- ten på bostäder och ersattes av en fastighetsavgift. Avgiften för småhus uppgick till , dock högst av taxeringsvärdet, medan avgiften för indexeras genom att knytas till inkomstbas- beloppet. Intäkterna från den kommunala fastighetsav- giften 2010 beräknas uppgå till , varav för småhus och från bostadsdelen i hyreshus. Jämfört med budget har prognosen reviderats ned med . Statlig fastighetsskatt tas ut på den del av hy- reshus som avser lokaler samt på industrifastig- heter. Det statliga fastighetsskatten be- räknas uppgå till , vilket är lägre än budget. Stämpelskatt tas ut vid köp av fast egendom och tomrätter och vid beviljande av inteckningar. Utfallet för intäkterna från stämpelskatt blev , vilket är högre än budget. Skatt på konsumtion och insatsvaror Mervärdesskatt, punktskatter samt skatt på import bildar tillsammans skatt på konsumtion och insatsvaror. uppgick skatte- intäkterna från skatt på konsumtion och insats- varor till , vilket är högre än budget. Den främsta anledningen till att intäkterna blev högre var den snabba konjunkturåterhämtningen , vilket främst ledde till betydligt högre skatteintäkter från mervärdesskatten. Intäkterna från mervärdesskatten påverkas främst av hushållens konsumtion. Eftersom olika varu- och tjänstegrupper beskattas med olika mervärdesskattesatser beror intäkterna både på den totala konsumtionen och på sammansättningen i konsumtionen. Mervärdes- skatt tas ut på varor och tjänsters marknadspris, vilket medför att intäkterna är starkt kopplade till prisökningstakten i ekonomin. Utöver hushållens konsumtion består skattebasen för mervärdesskatt även av offentlig konsumtion, samt förbrukning och investeringar i både privat och offentlig sektor. Intäkterna från mervärdesskatt uppgick till 2010, vilket är högre än budget. Prognos- revideringen är framförallt en följd av att hushållens konsumtion och bostads- investeringarna utvecklades starkare än förväntat . Avsikten med flertalet punktskatter är att de ska kompensera för de negativa externa effekter för samhället som uppstår i samband med förbrukning av vissa varor och tjänster. Punkt- beskattning används för att påverka konsumtionen i en för samhället önskvärd riktning, även om de också har en klar offentligfinansiell betydelse. Punktskatter tas ut på bl.a. tobak, alkohol och energi. Punktskatterna skiljer sig från exempelvis mervärdesskatten i det avseende att de oftast är baserade på konsumerad kvantitet i stället för på marknadspris. Dessutom justeras skattesatserna för skatt på tobak, energi- och koldioxid- skatterna med KPI. Intäkterna från punktskatterna uppgick till och blev högre än budget. Intäkterna från skatt på tobak uppgick till , vilket är lägre än budget. Förklaringen är en lägre försäljning av cigaretter och snus än beräknat. Intäkterna från skatt på alkohol uppgick till , vilket överens- stämmer med budgeten . Intäkterna från energiskatten uppgick till och intäkterna från koldioxidsskatten till . Jämfört med budgeten blev intäkterna från energi- och koldioxidskatten respektive högre än budget. Skillnaden berodde främst på den snabba återhämtningen av ekonomin och på en högre energianvändning i bostadssektorn, eftersom det var ovanligt kallt . Skatt på import blev högre än budgeten . uppgick utfallet för övriga skatter till , vilket är högre än budget. Övriga skatter beräknas bli högre än budget, främst eftersom det inlevererade överskottet från bedöms bli högre än väntat. Restförda och övriga skatter Restförda skatter är nettot av restförda och av indrivna skatter. Bland övriga skatter redovisas omprövningar av Skatte- verkets tidigare fattade taxeringsbeslut samt di- verse inkomster som förs till exempelvis Insätt- ningsgaranti- och stabilitetsfondsavgifter, Av- gifter till Kärnavfallsfonden m.fl. Restförda skatter, som är en negativ post, är lägre än budgeten. Övriga skatter är högre än i budgeten. Skillnaden förklaras framför allt av stabilitetsavgiften som infördes först . Övriga inkomster omfattar inkomsttyperna Inkomster av statens verksamhet, Inkomster av försåld egendom, Återbetalning av lån, Kalkyl- mässiga inkomster och Bidrag m.m. från EU. Dessutom ingår inkomsttyperna Avräkningar i anslutning till skattesystemet och Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto. Utfallet uppgick till totalt och var därmed lägre än vad som beräknades i den ursprungliga budgeten som beslutades av . Skillnaden förklaras främst av att Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet blev högre än beräknat. Tabell 5.6 Övriga inkomster, sammanfattning Bidrag m.m. från EU Inkomster av statens verksamhet Under denna inkomsttyp redovisas bl.a. rörelseöverskott från statliga affärsverk, och statens fastighetsförvaltning. Vidare redovisas ränteinkomster, aktie- utdelningar från bolag med statligt ägande, offentligrättsliga avgifter, försäljningsinkomster, böter samt övriga inkomster av statens verksamhet. Inkomsterna under denna inkomst- typ uppgick till och var därmed (2,) högre budget. blev Inkomster av statens (13,) lägre än 2009. inkomsterna hänför sig till flertalet inkomster bl.a. Inkomster av statens aktier som minskade (11,) (15,) (11,) avgifter minskade med 868 miljoner (8,) jämfört med föregående år. Tabell 5.7 Inkomster av statens verksamhet, översikt (0,) kronor högre än budget. kronor lägre än budget. blev inkomsterna av Rörelseöverskott (15,) lägre än 2009. Överskott av statens fastighetsförvaltning Inkomsterna av Överskott av statens (71,) och består i stort av ett inlevererat överskott från försäljningen av föregående år. Överskottet från uppgick till . blev Överskott av statens fastighetsförvaltning lägre än 2009. Utfallet för inkomsthuvudgruppen Ränte- inkomster uppgick till och var därmed (16,) högre än budget. Räntor på skattekonto m.m., netto uppgick till , vilket är högre än budget. Övriga ränteinkomster uppgick till , vilket är högre jämfört med budget. Ränteinkomster på studielån upptagna efter uppgick till , vilket är lägre än beräknat i statens lägre än 2009. Inkomster av statens aktier Inkomster av statens aktier (utdelningar) uppgick till , vilket är (14,) högre än beräknat i statens budget. Utdelningar, som bolagen betalade ut , hänför sig till . Utbetalda utdelningar redovisas i tabell 5.10. Jämfört med 2009 har Inkomster av statens (11,). föregående års utdelning ingick försäljning av ett aktieinnehav i det amerikanska spritföretaget spirits & and wine. Utdelningarna från har minskat med , vilket främst beror på en vikande marknad till följd av lågkonjunkturen. Utdelning från ökade med . I årets utdelning ingår en realisationsvinst från försäljningen av bolagets aktier i . Tabell 5.10 Aktieutdelning och 2010 Infranord (f.d. ) (Swedcarrier) Jernhusen kronor (18,6 blev 6 381 miljoner lägre än budget. Arbets- löshetsavgiften, som är en del av finansierings- avgiften från arbetslöshetskassorna, baseras på utbetalda bidrag till arbetslöshetsersättning. Eftersom bidragen till arbetslöshetsersättning blev lägre än vad som ursprungligen beräknades i statens budget har även inbetalda arbetslöshets- avgifter blivit lägre (se även avsnitt 5.4.14 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv). Offentligrättsliga avgifter blev (8,) lägre än 2009. Finansieringsavgift från arbetslöshetskassor minskade med (14,) jämfört med . Minskningen beror dels på att arbetslöshetsavgiften reducerades med per icke arbetslös medlem fr.o.m. , dels att bidragen till arbetslöshetsersättningar var lägre 2010 än 2009. uppgick till 65 miljoner (48,) lägre än budget. lägre än 2009. Utfallet för inkomsthuvudgruppen Böter m.m. uppgick till och var därmed (3,) lägre än beräknat i statens budget. Utfallet för inkomsttiteln blev , vilket överensstämmer med budgeten. Inkomsterna av Böter m.m. blev (20,) lägre än 2009. Övriga inkomster av statens verksamhet Övriga inkomster av statens verksamhet uppgick till och blev därmed högre än budget. Övriga inkomster minskade med jämfört med . Inkomster av försåld egendom Under inkomsttypen Inkomster av försåld egendom redovisas inkomster från försäljning av aktier, byggnader, maskiner och mark. I budgeten togs inga sådana inkomster av försåld egendom upp. Utfallet uppgick till . Inkomster av försåld egendom blev högre än föregående år. Tabell 5.11 Inkomster av försåld egendom Under inkomsttypen Återbetalning av lån redovisas återbetalningar av olika typer av lån. Dessa uppgick till och var därmed högre än budget. Återbetalning av lån blev lägre än 2009. Tabell 5.12 Återbetalning av lån Inkomsttypen Kalkylmässiga inkomster består av vissa avskrivningar och amorteringar samt statliga pensionsavgifter, vilka utgör merparten av inkomsterna. Inkomsterna uppgick till , vilket är högre än budget. Utfallet för Statliga pensionsavgifter blev , vilket är lägre än budget. Kalkylmässiga inkomster blev högre än 2009. Tabell 5.13 Kalkylmässiga inkomster De totala statliga pensionsavgifterna uppgick till . Avgifterna för statlig tjänstepensionering m.m uppgick till totalt . Från dessa avgifter avräknas administrationskostnader som uppgick till totalt . Tabell 5.14 Statliga pensionsavgifter Bidrag m.m. från EU Inkomsterna under inkomsttypen Bidrag m.m. från EU omfattar bidrag från , fiskefond, regionalfond, socialfond, bidrag till transeuropeiska nätverk samt övriga bidrag från EU. (6,) lägre än budget. Bidragen från uppgick till , vilket var lägre än budget. Övriga bidrag från blev lägre än budget. Det lägre utfallet beror till stor del på negativa kursdifferenser till följd av kronans förstärkning gentemot euron. Ersättningar för bidrag som betalar ut i förskott i kronor till bönderna, både rekvireras och betalas ut i euro från med viss eftersläpning. Skillnaden mellan vad som betalas ut till bönderna och ersättningen från EU redovisas som kursdifferens under Övriga bidrag från . Bidragen från blev högre än budget. Det högre utfallet beror på att långsiktiga projekt inom landsbygdsprogrammet 20072013, efter fördröjningar i uppstartsfasen, har kommit lägre än budget. Anledningen är att attesterande myndigheter har skickat underlag för utbetalningar till bl.a. och inbetalningar från EU beräknas inkomma . har således en fordran på 2009 blev bidragen från EU kronor () högre. Bidragen från 20072013 ökade med () och Bidragen från ökade med () på grund av att utbetalningarna till projekt 20072013 ökade väsentligt. Bidragen från minskade med () beroende på att utbetalningar har gjorts medan inbetalningar beräknas inkomma . Tabell 5.15 Bidrag m.m. från EU varav Miljö-, struktur- Övriga bidrag från EG Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Denna inkomsttyp omfattar tillkommande EU- skatter och utjämningsavgifter för kostnader enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). Vidare ingår av- räkningar, dels intäkter som förs till fonder, dels kompensation för mervärdesskatt till statliga myndigheter och kommuner. Tabell 5.16 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Intäkter som förs till Skillnaden mot budget blev således -. främst att intäkter som Skillnaden förklaras framför allt av stabilitetsavgiften som infördes först (se även Restförda och övriga skatter). Tillkommande skatter har ökat med jämfört med och då framför allt EU-skatter. Detta beror främst på att EU-skatterna påverkades av en återbetalning av tidigare inbetalda avgifter 2007 - 2009. Orsaken var att ett nytt system för medlemsländernas avgifter till EU började tillämpas, vilket gav en lägre avgift jämfört med tidigare system. Även Avräkningar, som anges med negativt tecken, har ökat med , jämfört med , vilket främst beror på högre intäkter som förs till fonder. stabilitetsavgiften som infördes . Sammantaget har Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet minskat med jämfört med . Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Denna inkomsttyp omfattar utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto. Beloppet i statens budget var -. Utfallet för Jämställdhetsbonus blev - . I statens budget var beloppet -. De flesta av de krediteringar som tidigare krediterades skatte- konto har numera upphört eller flyttats till utgiftssidan på statens budget. Tabell 5.17 Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto Stöd till utbildning av personal i vård och 5.3Utgifter på statens budget 2010