prop · GZ031d14 · 2011-09-20 00:00:00 — Av Statskontorets rapport framgår också att antalet myndigheter minskade med . Den statliga förvaltningens kostnader och organisation Kostnaderna för statens egen verksamhet uppgick till , vilket utgör av statens totala kostnader. Fördelningen av kostnaderna för statens egen verksamhet och jämförelser med 2009 redovisas i tabell 3.1. Tabell 3.1 Kostnader för statens egen verksamhet Källa: ESV. vissa garanti- och kreditkostnader. Kostnaderna har stigit med jämfört med , vilket motsvarar en ökning om . Huvuddelen av de ökade kostnaderna hänförs till ökade kostnader för övrig drift som utgörs av myndigheternas köp av tjänster, varor, reparationer och diverse andra driftskostnader. Merparten av ökningen utgörs av ökade driftskostnader hos och ökade driftskostnader beror till största del på en ökning av entreprenadtjänster i och med bolagisering av tidigare produktionsenheter. Försvarsmaktens ökade driftskostnader avser främst ökade kostnader för varor samt för materialkonsulter och övriga externa tjänster. Minskningen av kostnaderna för personal beror främst på att de försäkringstekniska avsättningarna för statliga tjänstepensionsförmåner har minskat. En närmare redovisning av förvaltningens kostnader finns i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten (skr. 2010/11:101). Antalet myndigheter har minskat något. minskade antalet myndigheter , medan antalet anställda minskade , vilket innebär att myndigheterna totalt sett blivit färre men större. Diagram 1.1 Antal myndigheter under regeringen var ca 235 000 personer anställda i den statliga sektorn, vilket är en ökning med knappt 400 personer . var antalet anställda 241 900. En redovisning av organisationsförändringar i statsförvaltningen och kompetensförsörjningen i staten finns i bilagan utveckling. har granskat myndigheternas årsredovisningar . Årsredovisningarna är enligt av god kvalitet och ger i allt väsentligt en rättvisande bild av verksamheten. För endast två myndigheter bedöms årsredovisningen inte ge en rättvisande bild av verksamheten och de får därför en revisionsberättelse med en reservation. Detta innebär enligt Riks- revisionen en klar förbättring jämfört med föregående år. ESV har, inom sitt uppdrag att bistå regeringen med att säkerställa att statsförvaltningens interna styrning och kontroll är betryggande, rapporterat ekonomiadministrativa värden (EA-värden) för 200 myndigheter. ESV bedömer att dessa myndigheter uppfyller kraven i de ekonomiadministrativa bestämmelserna väl, men att det är få myndigheter som följer alla bestämmelser. ESV konstaterar vidare att förändringarna över tiden är små. Allmänhetens och företagens uppfattning om myndigheter Statskontoret har i samarbete med vid och låtit allmänheten och företagen utvärdera och bedöma statliga myndigheter och olika typer av offentligt finansierad verksamhet (dnr S2011/184/SFÖ). Undersökningarna visar att allmänhetens förtroende är högst för rättsväsendets myndigheter samt för och högskolor. Allmänheten är också nöjd med Polisen och , medan Arbetsförmedlingen och får sämre resultat i undersökningen. Företagen är mest nöjda med och . Företagen menar också att tillgången till infrastruktur som bredband och mobilnät fungerar bra, men uttrycker ett visst missnöje med hur kollektivtrafik och järnväg fungerar. Studien visar vidare att de som har varit i kontakt med offentlig verksamhet är betydligt mer nöjda än de som inte har varit i kontakt med verksamheten. Vidare är både allmänheten och företagen mer nöjda med myndigheter och verksamheter som arbetar med generella åtgärder än med verksamheter som riktar sig till särskilda grupper eller som är behovsprövad. Ett tydligt exempel på det är skillnaden i uppfattningarna om respektive . Utvecklingen av elektronisk förvaltning Enligt studier av Europeiska kommissionen är ett av de ledande länderna inom elektronisk förvaltning. rankas som nummer två inom EU. I det index som mäter tillgängligheten av 20 tjänster över Internet avancerade från femte till en första plats bland de 32 stater som ingår i mätningarna. I indexet som mäter 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 graden av utvecklingsnivån hos tjänsterna får i sofistikeringsgrad och hamnar bakom fyra nationer som når . använder av befolkningen och av företagen offentliga e-tjänster. (Eu- ropeiska kommissionen, 9th eGovernment Benchmark Measurement: Smarter, Faster and Better eGovernment). I bredare index, i vilket e-förvaltning är en delkomponent, hamnar på första plats (Intelligence Unit e-readiness rankings and scores 2010). Utvecklingen av e-förvaltning i Som ett resultat av den ministerdeklaration om e-förvaltning som antogs i under det svenska ordförandeskapet, beslutade EU-kom- missionen om en kommunikation i form av en handlingsplan som syftar till att underlätta genomförandet av Malmödeklarationen (eGovernment Action Plan 20112015, Harnessing ICT to promote smart, sustainable and innovative Government, COM(2010) 743). Ett antal möten har hållits inom ramen för Nordiska ministerrådets it-forum i syfte att etablera ett närmare samarbete mellan de nordiska länderna i generella frågor om e-förvaltning. 3.3.2Redovisning av vissa förvaltningspolitiska åtgärder Regeringen redovisade i propositionen Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:135), förkortad till förvaltningspolitiska proposition, ett antal åtgärder som förväntas bidra till det förvaltningspolitiska målet. Nedan redovisas vissa åtgärder som regeringen har vidtagit. Utvecklingen av statsförvaltningens organisation har fortsatt med inriktningen att åstadkomma en tydlig ansvarsfördelning och en överskådlig struktur för att förenkla för medborgare och företag. En närmare beskrivning av utvecklingen av förvaltningens organisation ges i bilagan. Ett nationellt råd för innovation och kvalitet Regeringen beslutade att inrätta ett nationellt råd för innovation och kvalitet i offentlig sektor (dir. 2011:42). 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 att stödja och stimulera innovations- och förändringsarbetet i offentlig verksamhet. Rådets arbete ska genomsyras av frågor om dels hur kvalitet och effektivitet kan höjas med befintliga resurser, dels hur rådande kvalitet och effektivitet kan nås med lägre kostnader. Effektivisering av administrativ stödverksamhet Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att förbereda inrättandet av ett myndighetsgemensamt servicecenter med uppdrag att erbjuda tjänster inom i första hand ekonomi- och personaladministration till statliga myndigheter (dir. 2010:117). Syftet är att genom ökad koncentration av administrativ stödverksamhet öka effektiviteten och sänka administrationskostnaderna i staten. Utredaren överlämnade betänkandet Ett myndighetsgemensamt servicecenter (SOU 2011:38) med förslag till hur ett servicecenter för tjänster inom administrativt stöd bör utformas. I betänkandet föreslås att servicecentret inrättas som en egen myndighet och finansieras med avgiftsintäkter med krav på full kostnadstäckning. Vidare föreslås att servicecentrets tjänsteutbud initialt ska omfatta ekonomi- och personaladministration samt stöd för e-beställ- ningar och att ekonomienheten inom verksamhetsstöd samt lämpliga delar av verksamhetsstöd ska utgöra grund för servicecentret. Utredningen uppskattar besparingspotentialen till vid en anslutningsgrad om 26 myndigheter, motsvarande av de statligt anställda. Det skulle motsvara en produktivitetsökning . Utredningens förslag bereds inom . () fick regeringens uppdrag att bistå med stöd åt utredningen (dnr Fi2010/5047). I uppdraget ingick bl.a. att föreslå en uppsättning administrativa nyckeltal och en modell för nytto- och kostnadsbedömning som ska kunna utgöra ett enhetligt beslutsunderlag för att bedöma effektiviseringspotentialen vid en anslutning till servicecentret. ESV redovisade resultatet av regeringsuppdraget i rapporten för enhetlig bedömning av stödverksamheten (ESV 2011:3). Regeringen gjorde förvaltningspolitiska proposition bedömningen att den samverkan som inletts mellan myndigheter med behov av lokal närvaro bör utvidgas och fördjupas. Vidare gjorde regeringen i propositionen bedömningen att utvecklingen av myndigheternas service bör följas upp på ett samlat sätt så att regeringen kan göra en helhetsbedömning och vid behov ställa tydligare service- och tillgänglighetskrav på berörda myndigheter. Regeringen beslutade att ge Statskontoret i uppdrag att beskriva vilka behov som medborgare och företag har av myndigheternas service och hur det behovet uppfylls (dnr S2011/3603/SFÖ). Syftet med uppdraget är att ge regeringen en god bedömningsgrund för vilka krav som bör ställas på myndigheternas service. Regeringen beslutade vidare att ge i uppdrag att genomföra en djupgående analys om hur myndighetens olika kundgruppers och medborgares servicebehov av tjänster kan tillgodoses ändamålsenligt och långsiktigt (dnr S2011/4202/SF). ska i sin analys beakta slutsatser från Statskontorets uppdrag. Regeringen uppdrog åt Kammarkollegiet att inordna all upphandlingsverksamhet som sker genom ramavtal i Kammarkollegiet. Den nya organisationen gäller fr.o.m. . Syftet med reformen är att uppnå en mer effektiv och ändamålsenlig organisation inom inköpsområdet i statsförvaltningen. De främsta skälen är att få en förbättrad styrning, uppföljning och kontroll samt ökad tydlighet gentemot myndigheter och företag. Vidareutnyttjande av offentlig information Lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen trädde i kraft . För att främja och samordna myndigheternas arbete med att förbättra förutsättningarna för vidareutnyttjande av offentlig information beslutade regeringen att ge e-delegationen ett utökat uppdrag (dir. 2010:32). Regeringen har sedan beslutet om handlingsplanen för e-förvaltning 2008 (dir. 2009:19) prioriterat arbetet inom e-förvaltning. Insatserna görs främst inom handlingsplanens fyra områden: Regelverk för myndighetsövergripande samverkan och informationshantering, Tekniska förutsättningar och it-standardisering, Gemensamma verksamhetsstöd, kompetensförsörjning och samlad uppföljning samt Förvaltningens kontakter med medborgare och företagare. E-delegationen har i uppdrag att genomföra regeringens handlingsplan för e-för- valtning. E-delegationens arbete beskrivs närmare under utgiftsområde 22 Kommunikationer, avsnitt 4. I syfte att stärka koordineringen av e-förvalt- ningsarbetet inom olika samhällssektorer utsåg regeringen , , Lantmäteriet och Transportstyrelsen till utvecklingsansvariga myndigheter (dnr N2011/1368/ITP). Inom ramen för detta har de fyra myndigheterna fått ett utökat ansvar för att planera arbetet med e-förvaltning inom sina respektive områden. Förutsättningar för myndighetsövergripande samverkan och informationshantering Regeringen har förbättrat de finansiella förutsättningarna för strategiska e-förvalt- ningsprojekt. beslutade på regeringens förslag i budgetpropositionen om ett nytt anslag 1:17 Gemensamma e-förvaltnings- projekt av strategisk betydelse. har därefter på regeringens förslag beslutat att flytta anslaget till utgiftsområde 22 Kommunikationer (prop. 2010/11:100, bet. 2010/11:KU32, rskr. 2010/11:294). Anslaget ska användas för att finansiera projekt som av olika anledningar inte kan finansieras över myndigheternas låneramar. Förbättrade tekniska förutsättningar och itstandardisering För att företag och medborgare ska kunna använda samma e-legitimation för alla förvaltningens tjänster har regeringen inrättat . Nämnden ska samordna statens och kommuners och landstings hantering av elektronisk identifiering. Myndigheten är en nämndmyndighet och påbörjade sin verksamhet med som värdmyndighet. E-legitimation och it-standardi- sering i övrigt beskrivs närmare under utgiftsområde 22 Kommunikationer, avsnitt 4. Fortsatt utveckling av gemensamma verksamhetsstöd och samlad uppföljning Arbetet inom detta insatsområde innebär att ett antal administrativa stödprocesser samordnas för att dra nytta av skalfördelar skapade av it. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 ESV har arbetat vidare med projektet med målet att alla myndigheter ska kunna beställa varor elektroniskt. Som redovisats ovan fattade regeringen beslut om att en särskild utredare ska förbereda bildandet av ett myndighetsgemensamt servicecenter. Utvecklingen inom området elektronisk förvaltning beskrivs också under utgiftsområde 22 Kommunikationer, avsnitt 4. 3.3.3Resultat avseende vissa myndigheter inom utgiftsområdet Statskontorets uppgift är att på uppdrag av regeringen bistå med utredningar, utvärderingar och uppföljningar av statlig och statligt finansierad verksamhet samt övergripande frågor om den offentliga förvaltningens funktionssätt. I uppgiften ingår att ur ett effektivitetsperspektiv analysera verksamheter och myndigheter, redovisa effekter av statliga åtgärder och ge underlag för omprövning och effektivisering. har Statskontoret avrapporterat 42 uppdrag, vilket är en ökning med åtta uppdrag jämfört med . Ökningen är delvis en följd av den förstärkning av medel som Statskontoret tilldelades . Av uppdragen utgjordes sex stycken av myndighetsanalyser utifrån en särskilt utarbetad analysmodell. Myndigheten gav vidare ut åtta skrifter inom sitt generella uppdrag att följa och beskriva den offentliga sektors utveckling. Statskontoret arbetade på uppdrag av merparten av departement. Den samlade återkopplingen från på Statskontorets arbete är positiv och samstämmig. Underlag och analyser bedöms motsvara eller överträffa förväntad kvalitet. Statskontorets rapporter refererades i 36 propositioner och regeringsskrivelser och i 25 utskottsbetänkanden. Vidare återfanns myndighetens remissvar i 30 propositioner och regeringsskrivelser. Antalet rapporter som refereras har ökat kraftigt jämfört med föregående år, medan det motsatta gäller för remissvaren. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 () har bistått regeringen med underlag i syfte att öka effektiviteten samt förbättra den interna styrningen och kontrollen i statsförvaltningen. ESV har även samordnat den statliga internrevisionen. Myndigheten har vidare utvecklat och förvaltat regelverk och metoder för en ändamålsenlig ekonomisk styrning i staten. Utvecklingen av den ekonomiska styrningen, myndigheternas interna styrning och kontroll, samt arbetet för att motverka felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen beskrivs utförligare i Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 12.2.3. Regeringen har gett ESV i uppdrag att fungera som nationellt revisionsorgan för de EU-medel som hanteras i . ESV ska granska de EU- program och fonder där ansvaret för en sund ekonomisk förvaltning och genomförandet av effektiva kontroller är delat mellan svenska myndigheter och Europeiska kommissionen. ESV ska för varje program eller fond lämna en årlig revisionsrapport och i anslutning till denna även ett revisionsutlåtande. ESV har i enlighet med utfört system- och projektgranskningar för ett antal EU-fonder. I takt med att programgenomförandet har kommit i gång har även ESV:s granskning av programmen utvidgats . ESV:s prognosverksamhet beskrivs närmare i avsnitt 7. Kammarkollegiet har till uppgift att tillhandahålla service inom det statliga området, främst avseende ekonomi, juridik, kapitalförvaltning, riskhantering och administration. Därutöver har Kammarkollegiet uppgifter inom en rad olika verksamheter som bl.a. rör stiftelser, avveckling av dödsbon, indelningsfrågor och miljörätt. inordnades i Kammarkollegiet. Regeringen beslutade även att koncentrera merparten av upphandlingsverksamheten till kollegiet med start . Regeringen har och vidtagit ett antal förvaltningspolitiska åtgärder inom områdena styrning, organisation och förvaltningsutveckling. Åtgärderna syftar till att bidra till att det förvaltningspolitiska målet uppfylls. Förvaltningens utveckling måste bedömas på lång sikt, och formerna för uppföljningen måste kontinuerligt utvecklas. Regeringen har därför tagit initiativ för att stärka uppföljningen av statsförvaltningens utveckling för att bättre kunna bedöma hur statsförvaltningen lever upp till målet på lång sikt. Förvaltningens utveckling och uppfyllelsen av det förvaltningspolitiska målet är, utöver de åtgärder som redovisas i detta avsnitt, också beroende av insatser som vidtas inom merparten av de utgiftsområden som behandlas i denna proposition. Statskontoret, ESV och Kammarkollegiet har viktiga roller i arbetet för att upprätthålla och utveckla en effektiv och rättssäker statsförvaltning. E-delegationen har bedrivit sin verksamhet och engagerar nästan 200 personer från hela den offentliga sektorn i olika arbetsgrupper och utskott. Delegationen har lyckats skapa en stor förändringskraft och resultaten syns i form av strategiska utvecklingsprojekt, vägledningar och riktlinjer. Regeringen bedömer att E-delegationens strategi för myndigheternas arbete med e-för- valtning (SOU 2009:86) som specificerar regeringens handlingsplan för e-förvaltning utgör en god grund för fortsatt gemensamt arbete. Den offentliga förvaltningen har en central roll i utvecklingen av . En rättssäker och effektiv förvaltning stärker demokratin. En väl fungerande förvaltning är grundläggande för att uppnå en hållbar tillväxt och är en viktig del i regeringens politik för ett starkt och välmående . Hur den offentliga förvaltningen styrs, organiseras och utvecklas har därmed stor betydelse. En grundläggande utgångspunkt för statsförvaltningens verksamhet är att produktion av välfärdstjänster i enskild regi, t.ex. av kooperativ ideella organisationer och företag, ska ges lika villkor som tjänster producerade i offentlig regi. Myndigheter ska därför som regel inte sälja varor eller tjänster på marknaden och det bör vidare inte vara en uppgift för en myndighet att bedriva opinionsbildning eller företräda särintressen inom sitt verksamhetsområde. Regeringen genomför successivt ett antal åtgärder utifrån den inriktning som fastslogs förvaltningspolitiska proposition. Under avsnitt 3.3.2 redovisas ett antal åtgärder som regeringen redan har vidtagit. Genom en strategisk och verksamhetsanpassad styrning som tar hänsyn till de specifika förutsättningar som gäller för olika statliga myndigheter läggs grunden för en väl fungerande förvaltning. Resultat och verksamhetsanpassning är ledord för inriktningen av det fortsatta arbetet med att utveckla styrningen av statsförvaltningen. ska vara organiserad på ett sådant sätt att det klart och tydligt framgår vilket organ som är ansvarigt för vad. En överskådlig förvaltningsstruktur eftersträvas i syfte att förenkla för medborgare och företag. Staten på regional nivå För att säkerställa att medborgarnas, kommunernas och företagens kontakter med statliga myndigheter präglas av enkelhet och tydlighet finns det ett behov av ett samlat statligt agerande på central, regional och lokal nivå. Utredningen om den statliga regionala förvaltningen (Fi 2009:07) har i uppdrag att genomföra en översyn av den statliga regionala förvaltningen och lämna förslag på hur denna kan bli tydligare, mer samordnad och ändamålsenlig. Utredningen ska lämna sitt slutbetänkande . De reformer som har genomförts av den statliga regionala förvaltningen har inneburit effektiviseringar och ökad rättssäkerhet. Förändringarna har också lett till att myndigheternas geografiska indelningar uppvisar stor variation vad gäller såväl antal som gränsdragningar. Denna utveckling påverkar förutsättningarna för myndigheterna att samverka med varandra. Regeringen anser således att det finns ett behov av att få en helhetssyn av staten på regional nivå. Med hänsyn till att det pågår samtal runtom i landet om att ändra landstingens indel- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 ning bör förändringar av staten på regional nivå även beakta eventuella initiativ i denna fråga. När det gäller frågan om landstingens eventuella önskan om landstingssammanslagningar har regeringen också betonat att dessa ska växa fram underifrån. Regeringen avvisar en process som innebär att centralt dirigera fram en ny regionindelning. Regeringens inriktning för länsstyrelsernas verksamhet redovisas under utgiftsområde 1 , avsnitt 8. En kontinuerlig utveckling och förnyelse av statsförvaltningen är en förutsättning för att regeringens politik ska få genomslag inom alla områden. Genom statsförvaltningens förnyelsearbete med elektronisk förvaltning och fler innovativa lösningar i offentlig tjänsteproduktion bör ytterligare effektivitetsvinster kunna göras. Det finns en stor effektiviseringspotential att ta till vara med hjälp av ny teknik. Tekniken kan också bidra till att förstärka förvaltningens öppenhet. En central förvaltningspolitisk princip är att all offentlig verksamhet ytterst syftar till att tjäna medborgare och företag och att dessa därför i hög grad bör involveras i utvecklingen av myndigheternas verksamhet. Regeringen gjorde förvaltningspolitiska proposition bedömningen att det finns möjligheter till effektivisering inom det ekonomi- och personaladministrativa området i statsförvaltningen. Vidare gjorde regeringen bedömningen att det finns vinster, både när det gäller kostnadseffektivitet och kvalitet, med att koncentrera stödverksamhet. Frågan om kostnadseffektivitet och kvalitetshöjning av administrativ stödverksamhet inom statliga myndigheter är viktig. förslag om bildandet av ett myndighetsgemensamt servicecenter bereds inom . Myndigheternas kontinuerliga arbete med att utveckla verksamheten utifrån medborgarnas och företagens behov är avgörande för att uppnå ökad kvalitet och produktivitet i statsförvaltningen. Många myndigheter arbetar systematiskt med att utveckla sin verksamhet. Det är bra och är något som behöver omfatta ännu fler myndigheter. Det är inte tillräckligt utifrån medborgarnas och företagens perspektiv att respektive myndighet utvecklar kvalitet bara 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 inom ramen för den egna verksamheten. För att hitta nya sätt att organisera produktionen av offentliga tjänster behövs samverkan med andra. Myndigheternas service till medborgare och företag Regeringen har förvaltningspolitiska proposition angivit att utgångspunkten för myndigheternas service ska vara en så långt som möjligt likvärdig tillgång till service för alla. Detta kan uppnås bl.a. genom ökad samverkan och bättre uppföljning samt genom en ökad användning av ny teknik. Ett övergripande mål är att myndigheternas kontakter med medborgare och företag ska ske via de kanaler som, med beaktande av rättssäkerhet och kvalitet, mest effektivt tillgodoser medborgares och företags behov. Varje myndighet ansvarar för att medborgarkontakter och service inom myndighetens område uppfyller behoven hos medborgare och företag i hela landet. Utvecklingen av lokala servicekontor och annan kontorsnärvaro bör präglas av balans mellan möjligheter till samordning, lokala förutsättningar, samt möjligheter till och utveckling av service genom andra kanaler. De statliga och kommunala myndigheternas kontakter med medborgare och företag ska organiseras ändamålsenligt och effektivt och, när det är påkallat, i samverkan. Regeringen behöver ytterligare underlag för att styra och följa upp utvecklingen av service i samverkan. En samlad bild behövs av medborgares och företags behov av service i samverkan och hur myndigheternas service i samverkan motsvarar behoven. Detta behöver omfatta både samverkan mellan statliga myndigheter och samverkan mellan statliga och kommunala myndigheter. Statskontoret ska inom ramen för ett regeringsuppdrag (dnr S2011/3603) ta fram ett sådant underlag. Därefter avser regeringen att ta ställning till om det ges rättsliga, kompetensmässiga, ekonomiska eller andra förutsättningar för service i samverkan och om åtgärder behöver vidtas för att skapa sådana förutsättningar. Regeringen avser sedan att ta ställning till om det finns behov av tydligare service- och tillgänglighetskrav på berörda myndigheter.