prop · GZ031d22 · 2011-09-20 00:00:00 — I första stycket anges att den bidragsgrundande inkomsten är den ersättning som lämnas till den försäkrade i form av sjukpenning enligt 27 och 28 kap., sjukpenning i särskilda fall enligt 28 a kap., rehabiliteringspenning enligt 31 kap., rehabiliteringspenning i särskilda fall enligt 31 a kap. eller aktivitetsstöd. Med aktivitetsstöd avses endast aktivitetsstöd som utges när den försäkrade deltar i det arbetsmarknadspolitiska programmet arbetslivsintroduktion (). Till den bidragsgrundande inkomsten i form av sjukpenning, rehabiliteringspenning och aktivitetsstöd ska också läggas sådan livränta som lämnas till den försäkrade enligt 41 eller 43 kap. Detta anges i andra stycket. Av paragrafen framgår hur den försäkrades bidragsgrundande inkomst ska minska det högsta möjliga boendetillägg som i det enskilda fallet kan komma i fråga. (Om den försäkrade endast erhållit halv sjukpenning ska det vid minskningen beräknas som om hel förmån utgetts.) I första stycket anges att det enligt 7 § framräknade boendetillägget ska andelsberäknas på så sätt att boendetillägget ska lämnas med samma andel som den ersättning som grundar rätt till 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 boendetillägg lämnas med. Detta innebär att om den försäkrade t.ex. har halv sjukpenning så ska boendetillägg utges med hälften av det enligt 7 § framräknade beloppet. För det fall sjukpenning enligt 6 § 1 lämnas som sjukpenning i särskilda fall enligt 6 § 2 och de olika formerna av sjukpenning utges i olika ersättningsnivåer ska andelsberäkningen i denna paragraf utgå från den ersättningsnivå som sjukpenning enligt 6 § 2 utges med. Detta anges i paragrafens andra stycke. I paragrafens första stycke anges att boendetillägg ska samordnas med bostadsbidrag och bostadstillägg på så sätt att det framräknade boendetillägget enligt 8 § ska minskas med preliminärt bostadsbidrag och med bostadstillägg till make. Av andra stycket framgår hur boendetillägget ska samordnas med bostadsbidrag i de fall boendetillägg lämnas till båda makarna i ett hushåll. Hälften av det preliminära bostadsbidraget ska minska vardera makens boendetillägg. I detta kapitel finns särskilda handläggningsregler för boendetillägg. De motsvarar i princip de särskilda bestämmelser som finns i 103 kap. för bostadstillägg. I paragrafen finns en innehållsförteckning över vilka bestämmelser som finns i kapitlet. I paragrafen anges att boendetillägget ska omprövas när något förhållande som påverkar tilläggets storlek har ändrats. Sådana ändrade förhållanden som ska föranleda att boendetillägget ska omprövas kan vara att den försäkrade beviljas en annan ersättning (från aktivitetsstöd under till sjukpenning) eller att antalet barn som berättigar till en annan grundnivå förändras. Paragrafen anger när boendetillägget får räknas om utan att den försäkrade behöver underrättas i förväg om detta. I paragrafen anges att en ändring av boendetillägget ska ske månaden efter den månad då anledningen till ändringen har uppkommit. Har flera ändringar skett under samma månad och dessa är av samma slag, t ex. om sjukpenningnivån har ändrats ska endast den senaste ändringen beaktas vid omräkningen. Om ändringarna inte är av samma slag, t.ex. sjukpenningnivån har ändrats och den försäkrades samboförhållande har ändrats, ska båda förändringarna beaktas vid beräkningen av boendetillägget . Paragrafen anger att boendetillägg (till skillnad från bestämmelserna om utbetalning av bostadstillägg) ska betalas ut i efterskott. Det är först då som vet att den försäkrade uppfyller villkoren för rätt till tillägget. Vidare anges att årsbeloppet ska avrundas till närmaste hela krontal som är delbart med tolv. Lagändringarna ska träda i kraft , förutom bestämmelserna som gäller rätten att behålla sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall samt boendetillägg, som träder i kraft . Även bestämmelserna om upphörande av rätten till boendetillägg ska träda i kraft den . ska de dagar under vilka den försäkrade får ersättning för merutgifter för resor till och från arbetet inte längre likställas med dagar med sjukpenning, då det beräknas för hur många dagar en försäkrad har fått sjukpenning (27 kap. 22 §). Dessa bestämmelser ska även tillämpas för dagar från och med ikraftträdandet som ingår i en sjukperiod som har påbörjats . Detsamma gäller vid tillämpningen av bestämmelserna om allvarlig sjukdom i 27 kap. 23 § och om arbetsskada i 27 kap. 24 a § 1. Bestämmelserna om att sjukpenning på fortsättningsnivån kan lämnas för fler än om det skulle framstå som oskäligt att inte lämna sjukpenning ska kunna tillämpas även i de fall den försäkrade före ikraftträdandet har fått sjukpenning på fortsättningsnivån eller tidsbegränsad sjukersättning som sådan ersättning kan betalas ut enligt 4 kap. 31 § lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Bestämmelserna om sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall samt om boendetillägg tillämpas även för en försäkrad vars rätt till tidsbegränsad sjukersättning har upphört före . Ersättning ska dock kunna lämnas tidigast . Enligt bestämmelserna kan sjukpenning i särskilda fall lämnas för dagar , om den försäkrade har gjort en sjukanmälan . Detta innebär att en försäkrad som ansöker om sjukpenning i särskilda fall för dagar , men som inte har gjort en sjukanmälan enligt 27 kap. 17 § socialförsäkringsbalken för , ska kunna få ersättning för tid före anmälan, om den försäkrade har gjort en sådan anmälan . Naturligtvis måste även övriga förutsättningar för rätt till ersättning föreligga, såsom t.ex. att den försäkrade har en nedsatt arbetsförmåga. Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) I paragrafen anges att även boendetillägg är ett skattefritt bidrag. Förslaget behandlas i avsnitt 3.9.9. Ändringen i punkten 6 föranleds av förslaget till det nya andra stycket i 11 kap. 30 § inkomstskattelagen (1999:1229). Ändringen är en ren följdändring. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 I paragrafen införs ett nytt andra stycke, av vilket framgår att sjukpenning i särskilda fall och rehabiliteringspenning i särskilda fall ska tas upp som intäkt i inkomstslaget tjänst. Förslaget behandlas i avsnitt 3.9.9. Bestämmelserna om sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall samt om boendetillägg ska träda i kraft . Ändringarna i inkomstskattelagen (1999:1229) ska därför träda i kraft . Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken med ikraftträdande 3 och 5 §§ I 3 § beskrivs den grupp försäkrade som under de förutsättningar som anges i 28 a kap. ska ha rätt till sjukpenning i särskilda fall. I paragrafen införs ett tillägg som innebär att rätten till sjukpenning i särskilda fall även ska gälla för en försäkrad vars rätt till aktivitetsersättning upphör på grund av att han eller hon fyller . I 5 § klargörs att rätten till sjukpenning i särskilda fall för denna grupp försäkrade inträder från och med dagen efter den då rätten till aktivitetsersättning har upphört. Lagändringarna får genomslag för försäkrade med aktivitetsersättning som fyller eller därefter. Förslaget behandlas i avsnitt 3.9.12. 3 och 5 §§ I 3 § beskrivs den grupp försäkrade som under de förutsättningar som anges i 31 a kap. ska ha rätt till rehabiliteringspenning i särskilda fall. I paragrafen införs ett tillägg som innebär att rätten till rehabiliteringspenning i särskilda fall även ska gälla för en försäkrad vars rätt till aktivitetsersättning upphör på grund av att han eller hon fyller . I 5 § klargörs att rätten till rehabiliteringspenning i särskilda fall för denna grupp försäkrade inträder från och med dagen efter den då rätten till aktivitetsersättning har upphört. Lagändringarna får genomslag för försäkrade 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 med aktivitetsersättning som fyller eller därefter. Förslaget behandlas i avsnitt 3.9.12. I paragrafen anges vilka förmåner som regleras i avdelning G Bostadsstöd. Av paragrafens tredje strecksats framgår nu att förmånen boendetillägg även avser försäkrade som har fått aktivitetsersättning. I paragrafen anges syftet med förmånen boendetillägg. Genom en ändring i paragrafen inkluderas även försäkrade som har fått aktivitetsersättning. Närmare bestämmelser om vilka personer som kan få boendetillägg finns i 103 c kap. 2 och 3 §§ I 2 § beskrivs den grupp försäkrade som under de förutsättningar som anges i 103 c kap. ska ha rätt till boendetillägg. I paragrafen införs ett tillägg som innebär att rätten till boendetillägg även ska gälla för en försäkrad vars rätt till aktivitetsersättning upphör på grund av att han eller hon fyller . I 3 § klargörs att rätten till boendetillägg för denna grupp försäkrade inträder från och med månaden efter den då rätten till aktivitetsersättning har upphört. Lagändringarna får genomslag för försäkrade med aktivitetsersättning som fyller eller därefter. Förslaget behandlas i avsnitt 3.9.12. De ändringar som i detta avsnitt i propositionen föreslås i lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter är av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringens förslag: Statens samlade medel till den finansiella samordningen enligt lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser ska finansieras via det i denna proposition nyinrättade anslaget 1:7 Bidrag för sjukskrivningsprocessen under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Skälen för regeringens förslag: får av de beräknade utgifterna för sjukpenning användas för samverkan och finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser, de s.k. samverkansmedlen. Statens samlade medel till den finansiella samordningen enligt lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser finansieras med dessa medel. Dessa medel är statens bidrag till samordningsförbunden och utgör statens samlade resurser för såväl som Arbetsförmedlingen i den finansiella samordningen av rehabiliteringsinsatser. Samverkansmedlen finansierar ytterligare två verksamheter; samverkansinsatser mellan och Arbetsförmedlingen samt finansiell samordning mellan och hälso- och sjukvården. Tilldelade resurser för samverkan och finansiell samordning har fluktuerat som en konsekvens av kopplingen till sjukpenninganslaget. Nivån på dessa medel styr tilldelningen av resurser bl.a. till samordningsförbunden. Denna osäkerhet har gjort det svårt att etablera en kontinuitet i de samverkansakti- 3.10Övriga förslag till regeländringar viteter som samordningsförbunden bedriver, 3.10.1Statens finansiering av samordningsförbunden Ärendet och dess beredning: Förslaget rörande statens finansiering av samordningsförbunden, vilket medför följdändringar i lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter och lagen (2003:1210) om finansiell samordnings av rehabiliteringsinsatser, har beretts under hand med och Arbetsförmedlingen. eftersom planeringen av verksamheterna blir kortsiktig. Mot denna bakgrund anser regeringen att kopplingen till av sjukpenningsanslaget som finansiering av den finansiella samordningen av rehabiliteringsinsatser bör slopas. I stället bör statens samlade medel för finansiell samordning enligt lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser finansieras med medel från anslaget 1:7 Bidrag för sjukskrivningsprocessen. Regeringens bedömning är att denna förändring kommer att underlätta för samordningsförbun- den att planera och driva sin verksamhet genom att det skapas fleråriga planeringshorisonter, vilket förbättrar förutsägbarheten för de verksamheter som finansieras med dessa medel. Enligt en specialbestämmelse i 6 § andra stycket lagen om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser får efter beslut av regeringen använda medel från sjukpenningsanslaget för att delta i finansiell samordning. Med anledning av inrättandet av det nya anslaget bör denna bestämmelse upphävas. Detta föranleder en ändring i lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter, eftersom den nya anslagsposten inte kommer att finansieras med sjukförsäkringsavgifter utan i stället finansieras via skattemedel. Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter I 4 § 4 slopas föreskriften om att sjukförsäkringsavgifter också ska finansiera kostnader för att delta i finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet enligt lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser. Förslaget till lag om ändring i lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser Föreskriften i 6 § andra stycket upphävs. De medel får överföra till ett samordningsförbund inom den finansiella samordningen ska inte längre tas från sjukpenninganslaget. Medel för detta ändamål tas i stället från ett för detta ändamål nyinrättat anslag. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 3.11.11:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Tabell 3.7 Anslagsutveckling 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 21 941 000 tkr avser statlig ålderspensionsavgift varav 285 000 tkr avser regleringsbelopp Anslaget används för utgifter avseende sjukpenning inklusive de utgifter som kan uppkomma med anledning av vissa bestämmelser i sjuklönesystemet, s.k. sjuklönegaranti, särskilt högriskskydd och högkostnadsskydd mot sjuklönekostnader. Anslaget ska även täcka kostnader för återbetalningspliktiga studiemedel avseende studerandes sjukperioder. Därtill används anslaget för utgifter avseende rehabiliteringspenning, sjukrespektive rehabiliteringspenning i särskilda fall, boendetillägg, arbetshjälpmedel m.m. samt för närståendepenning, som utges till den som avstår från förvärvsarbete för att vårda en närstående svårt sjuk person. Anslaget används även för statliga ålderspensionsavgifter. förs vissa delar av anslaget till ett nytt anslag 1:7 Bidrag för sjukskrivningsprocessen, se avsnitt 3.11.7. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Utgiftsutvecklingen för sjukpenningen styrs av dels antalet ersatta dagar, dels medelersättningen. Antalet dagar påverkas av förändringar inom regelverk och regelverkets tillämpning och administration. Även demografiska förändringar, utvecklingen på arbetsmarknaden samt frånvaroförändringar på individnivå har betydelse för utvecklingen. Den genomsnittliga ersättningen påverkas framför allt av ersättningsnivån samt löneutvecklingen. Medelsförbrukningen t.o.m. ger en utgiftsprognos för sjukpenning som visar att tilldelade medel kommer att överskridas 2011, vilket kan innebära att anslagskrediten förbrukas. Antalet sjukpenningdagar beräknas uppgå till 35,4 miljoner nettodagar och 36,3 miljoner nettodagar 2012. Medelersättningen per nettodag för sjukpenning har beräknats till per dag och till per dag. Nyckelfaktorer i sammanhanget är hur många sjukfall som kommer att starta framöver samt i vilken takt sjukfallen kommer att avslutas. har antalet ersatta nettodagar ökat kraftigt och detta har successivt justerats i prognoserna. En viktig förklaring till ökningen är de personer som återvänder till sjukförsäkringen efter att ha uppnått maximal tid i antingen förlängd sjukpenning eller tidsbegränsad sjukersättning. uppnådde 54 000 personer maximal tid i sjukförsäkringen och av dessa blev omkring en fjärdedel (13 000) kvar i sjukförsäkringen och ytterligare en dryg tredjedel (14 800) hade återvänt till sjukförsäkringen per . beräknas omkring 8 000 personer lämna sjukförsäkringen av samma anledning och omkring 5 000 personer respektive år. En del av dessa beräknas att starta ett nytt sjukfall efter det att de lämnat sjukförsäkringen. Utgifterna för sjukpenningen inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till . , 2014 och 2015 beräknas utgifterna till 20 824, 20 853 respektive . Om en försäkrad påbörjar en arbetslivsinriktad rehabilitering kan bevilja rehabiliteringspenning. rehabiliteringspenning styrs till största delen av samma faktorer som sjukpenningutgifterna. Utgiftsutvecklingen påverkas också av i vad mån bedömer behovet av rehabilitering och påbörjar samordnade rehabiliteringsinsatser. Utgifterna för rehabiliteringspenning minskade men beräknas öka . uppgick utgifterna för rehabiliteringspenning till . beräknas utgifterna uppgå till . Antalet rehabiliteringsdagar beräknas uppgå till cirka 2,06 miljoner nettodagar och medelersättningen per nettodag för rehabiliteringspenning har beräknats till per dag. Utgifterna för rehabiliteringspenningen inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till . , 2014 och 2015 beräknas utgifterna till 1 080, 991 respektive . Sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall Som en del av sjukpenninganslaget föreslås i denna proposition att det införs sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall. Förmånen föreslås kunna lämnas till en försäkrad som helt eller delvis har fått tidsbegränsad sjukersättning som sådan ersättning kan betalas ut. Sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall föreslås kunna lämnas dels till en försäkrad som saknar sjukpenninggrundande inkomst (SGI), dels till en försäkrad som har en låg sådan. föreslås ersättningarna även kunna beviljas personer vars aktivitetsersättning upphör till följd av att de fyller . Utgifterna för sjukpenning i särskilda fall och rehabiliteringspenning i särskilda fall beräknas till . , 2014 och 2015 beräknas utgifterna till 190, 150 respektive . I denna proposition föreslås att en ny förmån, benämnd boendetillägg, införs. Boendetillägg ska kunna lämnas till en försäkrad som fått tidsbegränsad sjukersättning som sådan ersättning kan lämnas om den försäkrade får sjukpenning, rehabiliteringspenning, sjukpenning i särskilda fall eller rehabiliteringspenning i särskilda fall. även kunna lämnas om den försäkrade deltar i det arbetsmarknadspolitiska programmet arbetslivsintroduktion () och uppbär aktivitetsstöd. föreslås boendetillägget även kunna beviljas personer vars aktivitetsersättning upphör till följd av att de fyller . Utgifterna för boendetillägget beräknas till . , 2014 och 2015 beräknas utgifterna till . Närståendepenning utges till den som avstår från förvärvsarbete för att vårda en närstående svårt sjuk person. Utgiftsutvecklingen för närståendepenningen styrs av antal ersatta dagar, löneutvecklingen och regelverket. har högsta antalet dagar för vilka närståendepenning sammanlagt kan utges utökats från 60 . Det är av de individer som avlider som har anhöriga som använder sig av förmånen. Den största gruppen som vårdas är föräldrar som vårdas av sina barn. Drygt hälften av de personer som vårdas är kvinnor. Kvinnor vårdar en nära anhörig i större omfattning än män. Utgifterna för närståendepenning ökar. har både utgifterna och volymerna ökat. Orsaken är att fler personer beviljas ersättning. Någon faktisk ökning som utbetalas per person har dock inte kunnat noteras. Ökningen bedöms bero på att förmånen fått mer uppmärksamhet i och med att det maximala antalet dagar höjts från 60 fr.o.m. . Prognosen för 20122015 är beräknad på att antalet ersatta dagar ökar samt på förväntad timlöneutveckling. Utgifterna för närståendepenningen inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till . , 2014 och 2015 beräknas utgifterna till , respektive . har särskilda medel för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster, arbetstekniska hjälpmedel, läkarutlåtanden och läkarundersökningar, särskilt bidrag samt resor till och från arbetet. har möjlighet att av de särskilda medlen köpa de utredningar som behövs för att ta ställning till rätten till sjukpenning och behovet av rehabilitering. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Förbrukningen av medel för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster har minskat . fanns tillgängliga varav 233 miljoner förbrukades. har främst använt medlen för köp av arbetstekniska hjälpmedel. I övrigt användes medlen för bl.a. utgifter för läkarutlåtanden samt bidrag för resor. behov av att köpa medicinska underlag och utlåtanden för att bedöma rätten till ersättning och behovet av rehabilitering har minskat . Behovet av sådana underlag och utlåtanden tillgodoses i stället inom ramen för den allmänna hälso- och sjukvården genom regeringens satsningar på rehabiliteringsgarantin, företagshälsovården samt de satsningar som regeringen gör inom ramen för den s.k. sjukskrivningsmiljarden. finns tillgängliga för dessa ändamål. Dessa medel bör användas för köp av arbetstekniska hjälpmedel, läkarutlåtanden och läkarundersökningar, särskilt bidrag samt resor till och från arbete. behöver fortsättningsvis enbart köpa medicinsk utredning eller medicinskt utlåtande i undantagsfall när den allmänna hälso- och sjukvården inte kunnat bistå med sådan utredning eller sådant utlåtande. Tabell 3.8 Härledning av anslagsnivån 20122015 för 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Förändring till följd av: till/från andra -2 242 556 -2 246 556 -2 246 556 -2 246 556 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 22 anvisas under anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m. . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till 22 780 000 000, 22 693 000 000 respektive 22 . 3.11.21:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Tabell 3.9 Anslagsutveckling 1:2 Aktivitets- och 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 27 684 904 tkr avser statlig ålderspensionsavgift varav 612 503 tkr avser regleringsbelopp . Anslaget används för aktivitets- och sjukersättning inklusive statliga ålderspensionsavgifter, bostadstillägg till personer med aktivitets- och sjukersättning samt för kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning. Aktivitetsersättning betalas ut till personer i åldrarna och sjukersättning till personer i åldrarna . Utgiftsutvecklingen för aktivitetsersättning och sjukersättning är beroende av utvecklingen av antalet långa sjukskrivningar, den demografiska utvecklingen samt utvecklingen av prisbasbeloppet. Utgiftsutvecklingen påverkas i stor utsträckning av att möjligheten att nybevilja tidsbegränsad sjukersättning upphört och att de befintliga ersättningarna successivt fasas ut. Den tidsbegränsade sjukersättningen är helt avskaffad efter . Vidare påverkas utgifterna i minskande riktning av ett minskat inflöde från långtidssjukskrivning samt att ett ökat antal personer lämnar både den stadigvarande och tidsbegränsade sjukersättningen för ålderspensionering. Utgifterna för aktivitets- och sjukersättning inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till . , 2014 och 2015 beräknas utgifterna till 45 952, 43 592 respektive . Bostadstillägg för personer med aktivitets- och sjukersättning Syftet med bostadstillägget för personer med aktivitets- eller sjukersättning (BTP) är att förbättra förutsättningarna för skälig bostadsstandard för dem med låg ersättning. BTP utges med högst av bostadskostnaden . Utgiftsutvecklingen för BTP styrs förutom av antalet personer med aktivitets- och sjukersättning, av utvecklingen av prisbasbeloppet, boendekostnaderna samt medelersättningen. Den beräknade nedgången av antalet personer med sjukersättning har en dämpande effekt på utgiftsutvecklingen för bostadstillägget. Utgifterna beräknas till . , 2014 och 2015 beräknas utgifterna till 4 616, 4 634 respektive . Kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitetsersättning finns en särskild ersättning till arbetsgivare som anställer personer som står till arbetsmarknadens förfogande med begränsad återstående arbetsförmåga om . Det ska i första hand vara fråga om ersättning för anställning på den ordinarie arbetsmarknaden med hjälp av lönebidrag. Om inte detta kan ske , ska berörda personer kunna beredas anställning vid .