prop · GY03137 · 2011-05-23 00:00:00 — Den korta perioden mellan beviljande och utbetalningar av bidrag har funnits länge och tiden för beslut om beviljade bidrag har inte ändrats under de senaste fem åren.53 Dock har det i fallstudien framkommit exempel på att enstaka finansiärer betalade ut stora bidrag för till institutionerna , vilket orsakade stora oförbrukade bidrag. Detta kan ha inträffat på fler lärosäten eftersom den forskningspolitiska propositionen 2008 var framtung, vilket gav ett extra tillskott av forskningsmedel redan under 2008 och 2009.54 Det vanliga är dock att de beviljade bidragen betalas ut för det verksamhetsår de är avsedda för. Besked sent på verksamhetsåret och enstaka stora bidrag som betalats ut i slutet av ett verksamhetsår har alltså gett vissa fördröjningar i användandet av externa bidrag. Dessa omständigheter förklarar inte ökningen av oförbrukade bidrag men är en riskfaktor. 4.1.2Rekrytering till mindre projekt förklarar inte ökningen Det vanligast förekommande problemet som leder till oförbrukade bidrag enligt enkätsvaren avser rekrytering av forskare. Alla de svarande lärosätena lyfter fram långsamma rekryteringsprocesser och i vissa fall brist på rätt kompetens som förklaring till att oförbrukade bidrag uppstår. Det kan ta mellan ett till innan anställningen är genomförd. Tilltänkta medarbetare i projekten kan hoppa av i sista stund.55 De vanliga projektbidragen kräver emellertid vanligtvis inte rekryteringsprocesser med sakkunnigförfarande, utan det handlar om anställningar av doktorander eller nydisputerade forskare (post-docs).56 Enligt de intervjuade i fallstudien tar processen, från att projektet beviljas, tjänster utlyses och ansökningar behandlas, . Sedan kan det ta ytterligare någon eller den nyanställda är på plats. Av flera svar framgår att det numera är färre doktorander som rekryteras medan det har blivit vanligare att nydisputerade forskare rekryteras som post-doc. Ingen av de intervjuade har dock ansett att det är skillnad i rekryteringstid mellan dessa grupper. I några fall har det däremot framförts att rekrytering av sökande till doktorandtjänster från andra länder tenderar att ta . I enstaka fall anges att det har varit svårt att hitta personer med speciell kompetens.57 Ett lärosäte angav i sitt enkätsvar att hård konkurrens om personal inom vissa 52Vetenskapsrådet, Årsredovisning 2009, s 10; FAS, Årsredovisning 2009, s. 1516; Intervju med företrädare för , . 53Intervju med företrädare för , . 54Intervju med företrädare för , . 55RiR enkät, svar på fråga 4, Varför kan det ta än planerat att förbruka beviljade forskningsbidrag? Ange de tre vanligaste orsakerna, och fråga 5, Om volymen på oförbrukade forskningsbidrag har ökat vid ert lärosäte, vad kan förklara denna ökning? Ange de tre viktigaste förklaringarna. Se bilaga 1. 56Projektbidrag löper ofta och är riktade till ett avgränsat forskningsprojekt. 57Fallstudieintervjuer 23 och 24. 35 (115) områden kan göra rekryteringar tidskrävande.58 Hur stort problemet är tycks dock variera mellan olika områden. Inom området naturvetenskap och teknik är den vanligaste förklaringen till att det finns ett behov av att få förlängd dispositionstid att det varit svårt att rekrytera doktorander eller annan personal. Denna förklaring är sällsynt inom humaniora och samhällsvetenskap. Enligt bedömning är det inget som talar för att den formella delen av rekryteringsprocessen tar än . Seniora forskare som är upptagna i projektplanen är oftast redan kända och anges med namn i ansökan. Ett exempel på en rekryteringsprocess som dragit ut och berört seniora forskare är det professorsprogram som bekostas av vid . Rekryteringsprocessen har pågått och då beslut har fattats har det förekommit att de sökande redan fått anställningar på annat håll. Detta har lett till att inte alla tjänster har kunnat besättas och bidrag har återbetalats till finansiären. Men högskolan har genom dialog med finansiären också kunnat omföra oförbrukade bidrag till nya forskningsprojekt. Det är utifrån granskningen svårt att avgöra om rekryteringar tar än . Men det förefaller som att längre rekryteringar till vanliga forskningsprojekt inte kan förklara ökningen av de oförbrukade bidragen. 4.1.3Miljöstöden bidrar delvis till oförbrukade bidrag har delar av forskningsstödet riktats mot starka forskningsmiljöer. Denna typ av stöd kallas vanligen miljöstöd och aktuella exempel är Linnéprojekt, Berzeliistöd och miljöstöd finansierade av (). Forskningsfinansiärernas större satsningar på starka forskningsmiljöer uppgick till att fördelas . Stöden sträcker sig över fem till . Det innebär en satsning på på starka forskningsmiljöer.60 Tanken med denna typ av forskningsstöd är att stödet i stället för att fördelas till många mindre projekt ska koncentreras till några få större långsiktiga satsningar. Den ökade förekomsten av miljöstöd har förts fram som en förklaring till att oförbrukade bidrag har ökat under senare år.61 Företrädare för lärosätena menar att det tar betydligt att starta ett projekt som innefattar många institutioner och forskargrupper jämfört med mer traditionella forskningsprojekt. Enligt en utvärdering av åtta forskningsmiljöer som beviljats miljöstöd av SSF tog det mellan det att kontraktet skrevs och att forskningen kom i gång. I vissa fall har mer än 50 58Processen går också långsamt som en följd av den hårda konkurrensen om personal. RiR enkät, svar på fråga 4: Varför kan det ta än planerat att förbruka beviljade forskningsbidrag? Ange de tre vanligaste orsakerna. 59Se vidare bilaga 3. 60Sandström, , , , , Hans Excellens: om miljardsatsningarna på starka forskningsmiljöer, s. 1113. 61HSV (2009), Högskolans ekonomi 19972007 vad har hänt?, s. 41. 36 (115) procent av projektledarnas tid använts till att bygga upp den infrastruktur och de strukturer som krävts för att forskningssamarbetet ska komma i gång.62 Problem vid projektsamverkan med externa partner har i fem enkätsvar angivits som orsak till oförbrukade bidrag. Större strategiska satsningar har angivits som orsak till en ökning av oförbrukade bidrag av tre svarande.63 KTH är ett av de få lärosäten som har kommenterat ökningen av oförbrukade bidrag i sin årsredovisning och man nämner just de större miljöstöden från och som orsak till ökningen av oförbrukade bidrag.64 Även rektor vid menar att lärosätet har behövt utöka vissa miljöer kraftigt i samband med de miljöstöd som har beviljats.65 En orsak som lyfts fram som förklaring till varför just miljöstöd tar att omsätta i forskning är att det kan ta att rekrytera seniora forskare med speciell kompetens. Det kan både vara fråga om ett långdraget sakkunnigförfarande och en väntan på att den rekryterade blir fri från andra åtaganden. Av de Linnéstöd som beviljades 2008 har två tredjedelar angivit att de har haft fördröjningar i arbete på grund av långdragna rekryteringsprocesser. Fem av de 18 mottagna Linnéstöd som har studerats anger att de har haft svårt att rekrytera doktorander.66 undersökning av fördröjning i användandet av Linnéstöd ger emellertid en något annorlunda bild. I genomsnitt har Linnéstödet en fördröjning motsvarande 7 månader av de 18 månader miljöerna haft stödet. Totalt har Linnéstöden oförbrukade bidrag om , vilket motsvarar av den ökning i oförbrukade bidrag som skett totalt vid lärosätena mellan 2008 och 2009.67 De oförbrukade Linnébidragen kan dock utgöra en stor andel av enskilda institutioners och fakulteters oförbrukade bidrag. Totalt sett stod Linnestödet för av de oförbrukade medlen vid den naturvetenskapliga fakulteten vid , vilket motsvarar en femtedel av ökningen av oförbrukade bidrag . Vid kemiska institutionen vid stod Linnéstödet för drygt tre fjärdedelar av ökningen av oförbrukade bidrag mellan 2008 och 2009.68 62Enrico Deiaco, , (2009), Att komma i gång med strategiska forskningsmiljöer. En analys av SSF:s satsningar på strategiska forskningscentra, arbetsrapport 2009:91, , s. 1820. 63Se bilaga 1. 64KTH, Åsredovisning 2008, s. 41. För en diskussion om ökade oförbrukade bidrag se HSV (2009), Högskolans ekonomi 19972007 vad har hänt?, s. 4142. 65Intervju Lunds universitets rektor. 66Vetenskapsrådet, First evaluation of the 2008 grants, rapport 7:2010. har även fått ta del av primärmaterialet från självutvärderingarna. 67Vetenskapsrådet, självutvärderingar Linnéstöd; , First evaluation of the 2008 grants, rapport 7:2010. efter beviljat stöd har den första utvärderingen av 2008 års Linnémiljöer ägt rum. I redovisas utvärderingen som utförts av en internationell expertpanel. I samband med utvärderingen skickade alla 20 Linnémiljöer in en självutvärdering till . Av dessa självutvärderingar är det 18 som redovisar utfallet av inkomster och kostnader från projektets start fram /2010. De 18 Linnémiljöerna redovisar sammanlagt i oförbrukade forskningsbidrag. I denna siffra ryms både Linnémiljöer som bara redovisat själva Linnéstödet, men också Linnémiljöer som även redogjort för annan finansiering av verksamheten. I sju av självutvärderingarna kan man följa Linnéstöd urskilt från andra inkomster och kostnader i projekten. Oförbrukade Linnébidrag från dessa forskningsmiljöer uppgår till , vilket utgör av det totala Linnéstödet som utbetalats . 68 , ekonomisk redovisning oförbrukade bidrag 20042009; , ekonomisk redovisning oförbrukade bidrag 20042009. , First evaluation of the 2008 grants, rapport 7:2010. Linnéstödet vid kemiska institutionen i ansågs i 37 (115) Detta innebär att oförbrukade bidrag års Linnéstöd kan förklara av ökningen i totala oförbrukade bidrag . Linnestöden utgör av de största årliga satsningarna på starka forskningsmiljöer från forskningsfinansiärerna.69 Det innebär att om övriga miljöstöd följer samma mönster som Linnéstöden skulle av ökningen av oförbrukade bidrag kunna förklaras av dem. Miljöstöd av olika slag bidrar alltså till förekomsten av oförbrukade bidrag och till den observerade ökningen. 4.1.4Förskott inte förklaring till ökningen av oförbrukade bidrag framför som en förklaring till oförbrukade bidrag att bidrag betalas ut i klump i förskott. Enstaka lärosäten anger i sina enkätsvar att oförbrukade bidrag har ökat på grund av att fler finansiärer betalar ut bidrag som stora klumpsummor i förskott.70 Bidrag till dyr utrustning kan uppgå till betydande summor och betalas vanligtvis ut som en klumpsumma. Då utrustning köps, kan dessa kostnader och eventuella lån upptagna hos Riksgälden finnas kvar under kontot oförbrukade bidrag, eftersom de intäktsförs i takt med avskrivningen. Bidrag avsedda för investering i anläggningstillgångar vid lärosätena tycks dock generellt inte ha ökat under de senaste åren.71 Inom vissa områden, till exempel arkeologi, har mer dyr utrustning blivit avgörande för forskningens genomförande. I övrigt menar de forskare har intervjuat att ingen förändring mot dyrare utrustning skett . Däremot finns det behov av att spara bidrag så att apparatur kan ersättas eller lagas om något händer. Ingen av de åtta forskningsfinansiärer har ställt frågor om utbetalningsrutiner till, anger att dessa har förändrats i riktning mot större förskottsutbetalningar.72 Exempelvis betalar ut bidragen till lärosätena i tolftedelar, kvartalsvis eller årsvis. Mistra betalar ut bidrag i förskott tertialvis, men först efter det att lärosätet har rekvirerat pengarna. har ett system där bidragen, efter det inledande året, betalas ut efter att projektledare har redovisat lägesrapporter enligt en på förhand uppgjord plan. EU-medel betalas ut med en något större andel av betalningen . Likväl tycks det inte föreligga en allmän trend mot stora förskottsutbetalningar. För Linnéstöd och andra större strategiska satsningar betalas bidrag inte ut för än ett år.73 utvärdering inte ha uppvisat en tillräckligt god organisation och var den enda miljön av satsningar vars bidrag sänktes. 69Sandström, , , , , Hans Excellens: om miljardsatsningarna på starka forskningsmiljöer, s. 1113. 70RiR enkät, fråga 5: Om volymen på oförbrukade forskningsbidrag har ökat vid ert lärosäte, vad kan förklara denna ökning? Ange de tre viktigaste förklaringarna. Tre lärosäten av 29 anger bidrag utbetalde som större summor i förskott som en förklaring till oförbrukade bidrag. För en diskussion om ökade oförbrukade bidrag se även HSV (2009), Högskolans ekonomi 19972007 vad har hänt?, s. 4142. 71Se exempelvis och , årsredovisningar 20032009. Medel avsatta till anläggningstillgångar utgör av de oförbrukade medlen vid , vilket innebär en minskning . Även vid har andelen sjunkit något. 72Formas, FAS, , , , , , . 73Förfrågan via telefon eller e-post till finansiären, svar inkomna mellan och . 38 (115) Bidrag som betalas ut i klump och i förskott kan utifrån vad som framkommit i granskningen inte förklara ökningen av oförbrukade bidrag, inte heller förekomsten av oförbrukade bidrag kan i någon högre grad härledas till detta. 4.1.5En stor andel bidrag har varit oförbrukade länge Både i enkätsvar och i fallstudien framkommer att lärosätena menar att oförbrukade bidrag främst uppstår . Detta stöds inte helt av de genomgångar som har gjort inom fallstudien. har bearbetat den ekonomiska redovisningen vid två fakulteter vid för att illustrera hur länge bidrag legat oförbrukade vid lärosätet. Tabell 4.1 Oförbrukade bidrag fördelat utifrån startår vid humanistisk och naturvetenskaplig fakultet, 2006 och 2009 fakultet (%) fakultet (%) fakultet (%) fakultet (%) Källa: , ekonomisk redovisning, oförbrukade bidrag. Anmärkning: Beräkningarna utgår från utgående balans för projekt utifrån angivet startår. Då datum lagts in på ett avvikande sätt i databasen har detta korrigerats. Tabell 4.1 visar att ungefär en tredjedel av de oförbrukade medlen vid humanistisk och naturvetenskaplig fakultet härrör från nystartade projekt, dvs. säga från som de beviljats bidrag första gången. Det tyder på att det finns en startsträcka för att komma i gång med nya projekt, men också att denna förefaller vara oförändrad . Det som har förändrats är att en större andel oförbrukade bidrag ligger kvar från projekt där forskare redan har haft på sig att omsätta dem i verksamhet. Andelen bidrag som blivit liggande längre än , dvs. projekttid inklusive att disponera pengarna under, har minskat . Det äldsta projekt som redovisade oförbrukade bidrag 2009 hade påbörjats . En anledning till att äldre bidrag kan ligga kvar som oförbrukade är att redovisningen kan variera när det gäller återstående medel för avslutade projekt där lärosätet har rätt att 39 (115) I vissa fall förblir sådana bidrag redovisade som oförbrukade. I andra fall intäktsförs de och tillförs myndighetskapitalet.74 Genomgången tyder på att det inte enbart är i den inledande fasen av projekt som oförbrukade bidrag uppstår. 4.2Lärosätenas uppföljning kan påverka uppkomsten av oförbrukade bidrag En stor majoritet, 25 lärosäten, beskriver att de följer upp utvecklingen av oförbrukade forskningsbidrag , enligt svaren på enkät till 29 lärosäten. De flesta lärosätena genomför uppföljningar en till per år.75 Lärosätena som varit föremål för fallstudien beskriver i enkäten att uppföljningar av oförbrukade forskningsbidrag görs vid tertialboksluten, alternativt kvartalsboksluten. Detta görs på fakultets- och/eller institutionsnivå.76 Alla lärosäten i fallstudien menar att det är prefekten som har ansvar för att åtgärder vidtas om ett projekt förbrukar sina bidrag i en mycket långsammare takt än vad som beräknas i projektplanen.77 har, liksom , en långtgående decentralisering av beslutsfattandet. Vid alla tre lärosäten som ingår i fallstudien ansvarar prefekten för institutionens verksamhet. Prefekten ska godkänna verksamhet som finansieras med externa medel samt säkerställa att rutiner finns för ekonomisk uppföljning och att uppföljning sker löpande för att förhindra att projekt går med underskott..78 Intervjuer på olika nivåer som gjorts vid tre lärosäten visar att formerna och ambitionerna för uppföljning ser lite olika ut i praktiken. Verktyg för uppföljning finns i de flesta fall, men det är inte säkert att de används i den utsträckning som är möjlig ute i organisationen. Synen på vad som utgör tillräckligt noggrann uppföljning samt hur denna ska dokumenteras varierar också. På central nivå menar flera intervjuade att systemet för att följa upp oförbrukade bidrag inte behöver vara så omfattande. I intervjuer framkommer att oförbrukade bidrag inte ses som ett problem inom lärosätena.79 Systemet med externa bidrag uppfattas i någon utsträckning som självreglerande då forskare inte kan beviljas nya pengar om ett projekt 74Göteborgs universitet har mot denna bakgrund beslutat att införa skärpta riktlinjer för avslutning av bidragsfinansierade verksamheter fr. o m. bokslutet . 75För redovisningar i tabellform, se bilaga 1. 76Vid är det fakulteterna som ansvarar för en mer detaljerad uppföljning och som genomför kvalitetskontroller av periodiseringarna. Vid ska kommentarer lämnas från institutioner till fakultetskansli i de fall det finns risk för underskott vid slutdatum, om slutdatum ändrats, eller om projekten är passiva. RiR enkät, svar på fråga 2b, , , kap. 7 Externt finansierad verksamhet GU 2010-04-2, s. 2930. 77Vid har projektledaren också detta ansvar, och vid har fakulteten också del i detta ansvar. RiR enkät, svar på fråga 8, Vilka åtgärder vidtas om ett forskningsbidrag förbrukas i markant långsammare takt än vad som planerats? och fråga 9, Vem har ansvar för att åtgärder vidtas om ett forskningsbidrag förbrukas i markant långsammare takt än vad som planerats?. 78Göteborgs universitet, , kap. 2; Delegations- och attestordning GU , kap. 7 Externt finansierad verksamhet GU 2010-04-2, s. 5: , Samlingsdokument beslutsbefogenheter och delegationer vid LU: , Rutin externa medel , s. 4. 79En respondent i intervjuerna i fallstudien poängterar att det bara ligger förbrukning av oförbrukade bidrag vid lärosätet. 40 (115) inte är avrapporterat. Även på fakultets- och institutionsnivå återfinns samma resonemang, med betoning på att det är forskarna som har ansvar gentemot finansiären. Man menar också att finansiärerna följer upp och har kontroll på projekten. Vid Lunds och ska passiva projekt, alltså projekt som inte har redovisat några kostnader , följas upp på fakultetsnivå genom att uppgifter om orsak till passivitet skickas från institution till fakultet. De flesta tillfrågade institutionerna redovisar dock inte regelbundet uppgifter om passiva projekt till fakulteten. Då uppföljning görs har den i vissa fall dokumenterats på ett sätt som inte självklart möjliggör systematiserad uppföljning . De tre lärosätena i fallstudien har rutiner för att förebygga att projekt inte överskrider budget och här har en viss förbättring skett . har exempelvis utvecklat en kontraktsdatabas vilken förbättrar möjligheten till uppföljning av forskningsprojekt. Då oförbrukade bidrag uppstår menar en stor majoritet av lärosätena att ansvaret för att vidta åtgärder ligger på forskaren eller prefekten.80 kan konstatera att eftersom oförbrukade bidrag inte har setts som ett problem, synes det inte varit vanligt med någon omfattande uppföljning av passiva forskningsprojekt. 4.3Finansiärernas uppföljning kan påverka uppkomsten av oförbrukade bidrag De statliga forskningsrådens verksamhet är reglerad i lag och förordning.I instruktionerna för , FAS och Formas anges vilken typ av forskning dessa råd ska finansiera och att de ska ange vem som är mottagare av medel. Råden ska även lägga fast villkor för hur medlen får användas. De ska definiera hur medlen får disponeras och redovisas samt meddela att mottagaren har skyldighet att lämna en redogörelse för den verksamhet som medlen avser.81 instruktion innehåller inga sådana regleringar.82 reglerar närmare hur forskningsråden och ska bedriva sin verksamhet och vilka ekonomiska ramar myndigheterna har att förhålla sig till. specificerar inte hur återrapporteringen ska ske från forskarna som beviljats stöd från forskningsråden eller Vinnova.83 Det har i regleringsbreven inte lämnats något uppdrag till , , Formas eller att belysa oförbrukade bidrag.84 har ett allmänt formulerat uppdrag om att redovisa 80RiR enkät, svar på fråga 9, Vem har ansvar för att åtgärder vidtas om ett forskningsbidrag förbrukas i markant långsammare takt än vad som planerats?. Se bilaga 1. 81Lag (2000:662) om : förordning (2009:975) med instruktion för : förordning (2007:1431) med instruktion för för arbetsliv och socialvetenskap: förordning (2009:1024) med instruktion för för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: förordning (2009:1101) med instruktion för Verket för innovationssystem. 82Förordning (2009:1101) med instruktion för Verket för innovationssystem. 83Regleringsbrev för avseende , U/2009/2604/F, U2009/204/; regleringsbrev för avseende för arbetsliv och socialvetenskap, S2009/7598/SK; regleringsbrev för avseende för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, M2009/1503/Mk; regleringsbrev för avseende Verket för innovationssystem inom utgiftsområde 24, Näringsliv, N2009/8521/FUN, N2009/8907/KLS. 84Regleringsbrev för avseende , U/2009/2604/F, U2009/204/: regleringsbrev för avseende för arbetsliv och socialvetenskap, 41 (115) analyser och strategier samt vilka åtgärder som analyserna har föranlett. De andra myndigheterna har liknande formuleringar i sina regleringsbrev.85 Forskningsråden och publicerar en rad dokument som på ett eller annat sätt berör extern finansiering av forskning. har forskningsråden eller inte publicerat någon rapport eller analys av förekomsten av oförbrukade bidrag. följer upp beviljade projektbidrag genom att begära in en ekonomisk slutrapportering då dispositionstiden har gått ut, och efter bidragsperiodens slut. Vid denna avrapportering bifogas en beskrivning av hur bidraget använts samt vilka forskningsresultat som uppnåtts. Företrädare för poängterar att den skarpaste drivkraften för att forskare ska uppnå goda forskningsresultat för de beviljade bidragen inom rimlig tid är att forskaren annars riskerar att inte beviljas nya bidrag.86 Om det sker förändringar i projektet, ska dessa meddelas till finansiären. Anhållan om förlängd dispositionstid till ska dock inte göras förrän löptiden för projektet närmar sig sitt slut.87 Forskare ska betala tillbaka forskningsbidrag till i de fall det finns outnyttjade bidrag som överstiger ett halvt basbelopp vid den ekonomiska slutredovisningen. varierade den årliga summan av återbetalade bidrag , vilket motsvarade cirka en halv procent av totala utbetalade forskningsstöd under samma år.88 FAS följer upp de treåriga projektstöden, som är den vanligaste typen av forskningsstöd, en gång under projektets löptid. Projekten lämnar in en kortare lägesrapport och efter projektstart. Vanligtvis behöver inga åtgärder vidtas i detta skede. De treåriga projekten har automatiskt extra dispositionstid. Slutrapport i form av ekonomisk redogörelse och vetenskaplig rapport ska lämnas in till FAS senast och efter bidragsperiodens slut.89 Formas gör en uppföljning liknande . Ett projektstöd som beviljats följs upp genom redovisning i slutet av projektet.90 följer upp sina projekt genom att handläggare löpande har möten med bidragsmottagaren. Projekten ska lämna lägesrapporter som ska godkännas av innan projektet får fortsatt finansiering.91 S2009/7598/SK: regleringsbrev för avseende för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, M2009/1503/Mk: regleringsbrev för avseende Verket för innovationssystem inom utgiftsområde 24, Näringsliv, N2009/8521/FUN, N2009/8907/KLS. 85Regleringsbrev för avseende , U/2009/2604/F, U2009/204/; regleringsbrev för avseende för arbetsliv och socialvetenskap, S2009/7598/SK; regleringsbrev för avseende för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, M2009/1503/Mk; regleringsbrev för avseende Verket för innovationssystem inom utgiftsområde 24, Näringsliv, N2009/8521/FUN, N2009/8907/KLS. 86Intervju med företrädare för , . 87Intervju med företrädare för , . 88Vetenskapsrådet, Anvisningar för ekonomisk redovisning; Årsredovisning, 20042009.