prop · GZ033 · 2011-09-23 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2011/12:3 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för jämställdhetspolitikens inriktning för perioden 20112014. Grunden för prioriteringarna på området lades under förra mandatperioden, då en kraftig resursförstärkning till jäm- ställdhetspolitiken möjliggjorde insatser inom ett brett fält. De jämställd- hetspolitiska insatser som redovisas i skrivelsen innebär en fortsatt ambi- tiös satsning som syftar till att fullfölja reformarbetet mot bakgrund av kunskap och erfarenhet av den särskilda jämställdhetssatsningen föregå- ende mandatperiod. Vid sidan av nya reformer och satsningar är en central utgångspunkt att följa upp och säkra hållbarheten i redan genom- förda åtgärder, så att vunna erfarenheter införlivas i ordinarie verksam- het. Som tidigare genomförs insatserna mot bakgrund av det jämställd- hetspolitiska målet att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv, samt de fyra delmål som vägleder regering- ens politik jämn fördelning av makt och inflytande, ekonomisk jäm- ställdhet, jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet och att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Jämställdhetsintegrering är även i fortsättningen regeringens huvudsakliga strategi för att nå de jämställd- hetspolitiska målen, tillsammans med särskilda åtgärder för att stimulera, utveckla och skynda på förändringsarbetet. I skrivelsen redovisas det fortsatta arbetet med jämställdhetsintegrering på nationell, regional och lokal nivå. Det som fortfarande har högst prioritet är att bekämpa mäns våld mot kvinnor, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck, våld i samkönade relationer samt prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Fortsatta insatser för en jämställd arbetsmarknad och jämställd- het i skolan är andra prioriterade områden. 1 Allmänna utgångspunkter................................................................. 1.1Sverige föregångsland internationellt, men könsskillnader består på flera områden ...................................................... De jämställdhetspolitiska målen ........................................ Regeringens särskilda jämställdhetssatsning 20072010... 1.4Behov av system för uppföljning och utvärdering av Jämställdhetspolitiken genomförs med jämställdhetsintegrering och En plattform för jämställdhetsintegrering på central, regional och för att stärka politikens genomförande............................. Internationellt samarbete och samarbete inom EU ......................... Prostitution och människohandel för sexuella ändamål ... Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter .................. Mäns våld mot kvinnor .................................................... Jämställdhet på arbetsmarknaden..................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1.1Sverige föregångsland internationellt, men könsskillnader består på flera områden I ett internationellt perspektiv framstår som ett föregångsland när det gäller jämställdhet. Jämförelser mellan olika länder görs i regel med utgångspunkt i en sammanvägning av ett antal faktorer som har betydelse för jämställdhet mellan kvinnor och män. I två jämförelser av jämställd- het mellan länder som publicerades , Womens economic opportu- nity () och The Global Gender Gap Report (World Eco- nomic Forum, WEF), hamnar högt på respektive rangordning. I WEF:s rangordning intar tillsammans med , och de fyra översta platserna. I The Economists rangordning, som gjordes , hamnade på första plats, före , och . Hög sysselsättningsgrad bland kvinnor men löneskillnader består har en arbetsmarknad där förutsättningarna för kvinnors och mäns deltagande är relativt goda. Sysselsättningsgraden för kvinnor är dock lägre än för män. Genomsnittlig sysselsättningsgrad 2010 var för kvinnor () mot för män i samma åldersgrupp. Den genomsnittliga arbetslösheten 2010 var för män och för kvinnor. Kvinnor arbetar deltid i högre grad än män, och de står för huvuddelen av det obetalda hemarbetet. Vid en sam- manläggning av obetalt och betalt arbete arbetar kvinnor och män unge- fär lika mycket. EU:s sysselsättningsmål1 är att av kvinnor och män mellan ska vara sysselsatta 2020. I den åldersgrup- pen var av kvinnorna och av männen i sysselsatta 2010. Om alla löneinkomster räknas om till heltid motsvarade kvinnors ge- nomsnittliga månadslön av männens, enligt statistik från . Den största skillnaden noterades i landstingen och den lägsta i kommunerna. Vid en korrigering av lönerna för olika löne- påverkande faktorer (yrke, utbildning, ålder, sektor och arbetstid) uppgår kvinnors månadslön till av männens. Det finns med andra ord en s.k. oförklarad löneskillnad, som kan bero på faktorer som inte ingår i den använda modellen, som t.ex. arbetsledaransvar och yrkeserfa- renhet. Oförklarade löneskillnader är inte samma sak som osakliga löne- skillnader eller diskriminering, men kan vara ett tecken på att sådan före- kommer. Den största s.k. oförklarade löneskillnaden finns bland tjänste- män i privat sektor och den minsta i sektor. Löneskillnaden mellan kvinnor och män brukar förklaras med att den svenska arbetsmarknaden kännetecknas av en ovanligt stor könsmässig segregering jämfört med andra länder. Kvinnor arbetar oftare än män i 1 EU:s sysselsättnings- och tillväxtstrategi Europa2020. En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla. KOM(2010) 2020. yrken med låga löner som t.ex. i den offentliga sektorn där lönerna i Skr. 2011/12:3 genomsnitt är lägre än i den privata. Lön och företagarinkomst är den största inkomstkällan för både kvinnor och män. Den är också grunden för ersättning från sjuk- och föräldraförsäkringen samt arbetslös- hetsförsäkringen och framtida pensioner. Löneskillnader på arbets- marknaden återspeglas därför även i dessa system. Det innebär att utvecklingen på arbetsmarknaden är central vid en analys av den ekonomiska jämställdheten. Vissa frågor har varit särskilt väsentliga för att stödja kvinnors syssel- sättningsgrad och bidra till att antalet arbetade timmar är mer jämlikt fördelat mellan könen. Marginaleffekter av skatte- och bidragssystem har en central roll i detta. Den kanske viktigaste reformen i det samman- hanget var införandet av särbeskattningen . även senare års reformer med t.ex. jobbskatteavdrag har sänkt marginaleffekterna för stora grupper av kvinnor på arbetsmarknaden. Utbyggnaden av förskolan, som började , har varit en grundläggande förutsättning för kvinnors förvärvsarbete. av barnen i åldrarna inskrivna i förskola eller pedagogisk omsorg jämfört med 1999. Föräldrapenning möjliggör för kvinnor och män att vara borta från ar- betsmarknaden , utan att lämna den permanent, vilket bidrar positivt till kvinnors sysselsättningsgrad. föräldraledighet kan dock missgynna karriärutvecklingen. ning tas till största delen ut av kvinnor, men männens uttag har ökat successivt sedan föräldrapenningen infördes , från av föräldrapenningdagarna till 2000 och vidare till Delegationen för jämställdhet i skolan (DEJA, U 2008:08) konstaterade i sitt betänkande Flickor, pojkar, individer om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan (SOU 2010:99) bl.a. att program- valen till gymnasieskolan följer könsstereotypa mönster. Endast 3 av 17 nationella program uppvisar en könsfördelning i intervallet 40 Pojkar får i genomsnitt sämre betyg än flickor i den svenska skolan. dem som lämnade årskurs 9 /10 hade pojkarna, liksom tidigare läsår, ett betydligt lägre genomsnittligt meritvärde än flickorna; 197,9 för pojkarna jämfört med flickornas 220,1. nådde målen i större utsträckning än pojkar i alla ämnen utom i ämnet idrott och hälsa. När det gäller slutbetyg från gymnasieskolan 2009/10 hade kvinnorna en högre genomsnittlig betygspoäng än männen 14,7 jämfört med 13,3 där skillnaden mellan könen är i paritet med tidigare Könsskillnaden i betyg gäller för riket som helhet och oavsett ele- vernas socioekonomiska bakgrund. Beräkningar på ett urval av ämnen visar att ungefär motsvarande betygsskillnader fanns . Kvinnornas utbildningsnivå är i genomsnitt högre än männens. högre andel kvinnor än män har eftergymnasial utbildning. har andelen kvinnor med eftergymnasial utbildning trendmässigt ökat snabbare än motsvarande andel för män. Av dem som tog examen i hög- Skr. 2011/12:3 skolan /09 var kvinnor, vilket kan jämföras med Könsbalansen på vissa utbildningar har genomgått förändringar. gäller bl.a. ett antal av de längre yrkesexamensprogram som brukar räk- nas som prestigeutbildningar, t.ex. veterinär-, läkar- och arkitektutbild- Kvinnor är nu i majoritet på ett antal utbildningar som historiskt sett har dominerats av män, och som hade en relativt jämn fördelning mellan könen. Någon motsvarande inbrytning av män på traditionellt kvinnodominerade högre utbildningar har inte ägt rum. gavs en delegation för jämställdhet i högskolan (U 2009:1) i uppdrag att stödja insatser och föreslå åtgärder som främjar jämställdhet i högskolan. I sitt slutbetänkande Svart på vitt om jäm- ställdhet i akademin (SOU 2011:1) föreslog delegationen ett samlat paket av åtgärder, med utgångspunkt i behovet av styrning, stöd och strategier i universitetens och högskolornas lokala arbete. Kvinnor lever än män men har högre ohälsotal Ända sedan den tidigaste statistiken andra hälft har kvinnor haft längre medellivslängd än män. livslängden var 2010 och männens . längd har dock ökat fortare än kvinnornas , vilket innebär att skillnaden minskar. Förklaringen står främst att finna i förändrade Trots att kvinnor lever än män har de i större utsträckning sämre hälsa och större sjukfrånvaro. Det beror delvis på att kvinnor i högre utsträckning än män får kroniska, icke-dödliga sjukdomar. finnas sociala faktorer som påverkar. Kvinnor och män har t.ex. haft olika relation till arbetsmarknaden och på olika sätt exponerats för dålig Paradoxalt nog kan det också finnas ett samband mellan självupplevd ohälsa och längre medellivslängd för kvinnor. tenderar nämligen att uppmärksamma symtom och därmed uppsöka vård tidigare än män. har ungdomsgenerationen haft en sämre hälsoutveck- ling än övriga åldersgrupper, framför allt när det gäller den psykiska ohälsan som har ökat markant, främst bland unga kvinnor. styrelsens uppföljningar visar att unga kvinnor uppger fler stressre- laterade besvär, tar ut mer antidepressiva, lugnande och sömnläkemedel och får fler somatiska diagnoser inom sjukvården än unga män. homosexuella och bisexuella kvinnor samt unga transpersoner uppger att de har en betydligt sämre hälsa än andra ungdomar. DEJA underströk i sitt slutbetänkande Flickor, pojkar, individer om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan (SOU 2010:99) vikten av att skolan uppmärksammar flickors och pojkars be- hov av stöd i alla åldrar för att stärka den psykosociala hälsan. delegationen finns det starkt stöd i forskningen för att positiva skolfakto- rer, som goda relationer med lärare och kamrater samt kvalitet i utbild- ningen, har en skyddande effekt för barns och ungas självuppfattning och psykiska hälsa och därmed även för deras möjligheter till lärande och Skr. 2011/12:3 utveckling. Könsbalans i politiken men inte i näringslivet Det finns fler kvinnor på ledande positioner inom politiken än inom nå- got annat område i samhället. är de ledande positioner på andra områden som innehas av kvinnor oftast sådana som är politiskt influe- rade eller nära kopplade till den politiska sfären. Detsamma gäller de politiska partiernas toppositioner som, med undantag av uppdraget som partiledare, är jämnt fördelade mellan könen. Den offentliga förvaltning- ens toppskikt är också i stort sett könsbalanserat. Här finns emellertid en skillnad mellan nivåer, på så sätt att t.ex. de högsta tjänstemännen i kommuner, samverkansorgan och landsting kommunchefer och region- chefer oftast är män. Skillnaden mellan kvinnor och män i valda för- samlingar förefaller ha ett samband med om funktionen är vald direkt eller indirekt. Så är de indirekt valda ordförandena oftare män, medan kvinnor i regel återfinns bland ledamöterna i styrelser och direktvalda fullmäktigeförsamlingar. Näringslivets toppositioner är de mest mans- dominerade i samhället. har det skett en liten ökning av andelen kvinnliga ledamöter i bolagsstyrelserna, men förändringen går mycket långsamt. Mäns våld mot kvinnor utövas i nära relationer Delvis som en följd av ökad anmälningsbenägenhet samt att allt våld mot kvinnor faller under allmänt åtal har antalet anmälda fall av våld mot kvinnor ökat . Enligt större svenska enkät- undersökningar rör det sig framför allt om två särskilt utsatta grupper, nämligen ensamstående mödrar som främst utsätts för våld av närstående och kvinnor som blir utsatta för våld i yrkeslivet. Det är också i dessa två grupper som ökningen är mest tydlig. av dem som misstänks för misshandel mot kvinnor är män, och våldet sker främst inom ramen för en nära relation. Drygt en fjärdedel av de kvinnor som uppger att de har utsatts för våld har blivit misshandlade av någon närstående enligt svaren i Nationella trygghets- undersökningen (NTU) 2010. Omfångsundersökningar visar att våld i nära relationer utövas av män från alla samhällsskikt. Enligt NTU utsätts kvinnor för våld också av personer som är bekanta, men inte närstående, ofta i samband med arbetet. Exempel på gärningspersoner i dessa fall är arbets- eller skolkamrater, lärare och patienter. Det bör nämnas att mörkertalet troligen är relativt stort i de fall där gärningspersonen är närstående. Trots att män enligt NTU 2010 löper mer än dubbelt så stor risk att ut- sättas för misshandel, är kvinnor mer än dubbelt så ofta oroliga för att utsättas för det. Det är ofta äldre kvinnor som upplever otrygghet i var- dagen. Oron att utsättas för våld blir därmed en begränsande faktor i kvinnors vardag. Enligt statistik från (Brå) är unga kvinnor Skr. 2011/12:3 särskilt utsatta för våldtäkt och sexuella övergrepp. 2006 rörde av anmälda våldtäkter unga . I NTU 2010 uppgav av kvinnorna att de hade utsatts för sexualbrott, att jämföras av samtliga kvinnor. Även vad gäller utsatthet för misshandel och hot är andelen utsatta kvin- nor störst i åldersgruppen . Kartläggningar som och har genom- fört visar på ett samband mellan hedersrelaterat våld och förtryck och att inte själv kunna välja sin partner. Enligt en enkätstudie som Ungdoms- styrelsen har genomfört upplever av unga kvinnor och av unga män () att föräldrar, religion eller kul- tur sätter gränser för dem i valet av äktenskapspartner. svarar detta 70 000 individer i åldersgruppen. Enligt statistik från Brå dödas i genomsnitt 20 kvinnor i varje år av en närstående, vilket har varit tämligen . Siffran utgör en femtedel av alla fall av mord, dråp eller misshandel med dödlig utgång som förekommer i landet. Av dessa dödas 17 kvinnor av en man som de har eller har haft en nära relation till. är ofta kulmen på av våld och hot riktade mot kvinnan. Nära hälften av brotten har föregåtts av polisanmälningar om hot och När det gäller dödligt våld är hälften av förövarna alkoholmissbru- kare, och i av fallen är de arbetslösa, i arbetsmarknads- politiska åtgärder eller har sjuk- eller aktivitetsersättning. av de dömda manliga förövarna bedömdes vid rättspsykiat- riska undersökningar lida av psykisk sjukdom eller andra psykiska pro- blem och har tidigare begått någon typ av brott. dödas i genomsnitt fyra män av en kvinna som de har eller har haft en nära relation med. Ofta är båda parter missbrukare och i fler än hälften av fallen har brottet föregåtts av att kvinnan misshandlats av sin Både män och kvinnor är positiva till jämställdhet På regeringens uppdrag genomförde marknadsundersökningsföretaget TNS en undersökning 2010 om attityder till jämställdhet. tet visar att en stor majoritet av såväl kvinnor som män anser att jäm- ställdhet är viktigt. Det gäller i alla åldersgrupper och oberoende av re- gion, inkomst, utbildningsnivå eller förekomst av barn i hushållet. nor anser generellt sett i högre grad än män att jämställdhet är viktigt, och de tycker i lägre grad än männen att målet för jämställdhetspolitiken En majoritet av de tillfrågade, i samtliga åldersgrupper, tar avstånd från påståendet att jämställdheten har gått för långt i . synnerhet äldre män anser att män har mycket att vinna på att samhället blir mer jämställt. De allra flesta, oavsett kön, som sammanbor med någon upplever att de lever i ett jämställt förhållande. Det gäller dock i högre grad par utan hemmavarande barn än par med hemmavarande barn. ningen framgår att allt fler har blivit mer positiva än negativa till jäm- Jämställdhet formades som ett politikområde och hade då främst sin utgångspunkt i arbetsmarknadspolitiken. har jämställdhetspolitiken breddats och nya inriktningar och strategier har mejslats fram genom ett antal propositioner och skrivelser. beslutade att det övergripande målet för jäm- ställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. I propositionen Makt att forma samhället och sitt eget liv nya mål i jämställdhetspolitiken (prop. 2005/06:155) som föregick beslut om det nya jämställdhetspolitiska målet2 underströk regeringen de strukturella och ojämlika maktförhållandena mellan kvinnor och män och att dessa måste förändras. Maktbegreppet sågs som centralt för jämställdheten, vilket innebar att det borde uttryckas explicit i det övergripande målet. Regeringen anförde vidare att ordet makt skulle förstås i betydelsen att kvinnor och män skulle ha samma rätt, förmåga och möjlighet att forma samhället och sina liv. Det signalerar också att kvinnor och män ska ha lika mycket makt samt att de ska ha maktresurser av samma slag och på samma områden. Jämställdhetsintegrering framhölls som en verkningsfull strategi för att uppnå resultat i förhållande till målen, vilket innebär att både integrera ett jämställdhetsperspektiv i samtliga politikområden och att vid behov genomföra särskilda insatser för att uppnå jämställdhet. I samma proposition föreslogs också fyra delmål: Jämn fördelning av makt och inflytande. Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva samhällsmedborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet. Målet tar sikte på både formella politiska rättigheter och fördelning av den makt som ligger utanför det som vanligen räknas till det demokratiska styrelseskicket, t.ex. den makt som representeras av företag, medier och trossamfund. Det handlar också om lika möjligheter för kvinnor och män, flickor och pojkar att delta i och påverka de processer som formar våra föreställ- ningar, tankar och idéer inom t.ex. massmedia, kulturen och folkbild- ningen, men också och i hög grad inom utbildningen. Kvinnor och män ska ha samma möjlighe- ter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger eko- nomisk självständighet livet ut. Delmålet inbegriper samma möjlig- heter och förutsättningar för kvinnor och män i fråga om tillgång på arbete och samma möjligheter och villkor i fråga om såväl anställ- nings-, löne- och andra arbetsvillkor som utvecklingsmöjligheter i ar- betet, bl.a. ur ett livscykelperspektiv; det avlönade arbetet ska också innebära ekonomisk trygghet och självständighet under pensionsåren. Delmålet omfattar också utbildningen, där bl.a. de könsbundna studievalen ger effekt för högskoleutbildning och yrkesval. 2 Målet ersatte det tidigare målet Kvinnor och män ska ha samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter på livet alla områden som fastställdes i samband med propositionen Jämställdhetspolitiken: Delad makt delat ansvar (prop. 1993/94:147, bet. 1993/94:AU17, rskr. 1993/94:290). Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. 2011/12:3 nor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjlighet att ge och få omsorg på lika villkor. Möjligheten att förena avlönat ar- bete med att ha en familj och att vårda relationer med närstående ska vara central i jämställdhetspolitiken. I propositionen underströk re- geringen dels att omsorgen om de äldre är ett område som behöver en allt större uppmärksamhet i takt med att antalet äldre kvinnor och män i samhället ökar, dels att denna grupp blir allt äldre. Om dagens omsorgsmönster består, där den offentliga omsorgen främst riktas till de allra äldsta och mest omsorgsberoende, kommer denna utveckling sannolikt innebära behov av ökade insatser från anhöriga. Mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Kvinnor och män, flickor och pojkar, ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. I konkret bemärkelse handlar det om rätten och möjligheten att be- stämma över sin egen kropp, sexualitet och reproduktion. Regeringen ansåg det viktigt att förtydliga att det bakom det våld som kvinnor ut- sätts för oftast finns en manlig förövare, varför det tidigare använda könsneutrala begreppet könsrelaterat våld ersattes av mäns våld mot kvinnor. Regeringen underströk särskilt vikten av samverkan mellan samhällets olika aktörer t.ex. kommuner, landsting, ideella organisationer på alla nivåer samt arbetsmarknadens parter för att uppnå de jämställdhetspo- litiska målen. beslöt om övergripande mål och delmål i enlig- het med regeringens förslag (bet. 2005/06:AU11, rskr. 2005/06:257). I budgetpropositionen (prop. 2008/09:1, utgiftsområde 2) före- slog regeringen att den tidigare enhetliga verksamhetsstrukturen skulle utgå, vilket bl.a. fick som konsekvens att målen för jämställdhetspoliti- ken upphörde och ersattes av ett mål, identiskt med det övergripande målet att kvinnor och män ska ha samma möjlighet att forma samhället och sina liv, vilket beslutades av (bet. 2008/09:FiU2, rskr. 2008/09:46). Delmålen kvarstår dock på så sätt att de härefter huvudsakligen anger den inriktning som styr regeringens politik. 1.3Regeringens särskilda jämställdhetssatsning 2007 2010 Under 20072010 tillfördes jämställdhetspolitiken medel motsvarande , vilket innebar en tiodubbling av resurserna till om- rådet. I regeringens skrivelse till , Redovisning av den särskilda jämställdhetssatsningen (skr. 2009/10:234), lämnades en redogörelse för satsningens inriktning och anslagets användning. Regeringen avser att återkomma med den samlade redovis- ningen av jämställdhetssatsningen som aviserades i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1, UO13). Eftersom förändring tar tid, bedömer regeringen att det tidigast är möjligt att dra några generella slutsatser om resultat och effekter av de åtgärder som har finan- sierats inom ramen för anslaget. Insatser för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor Att bekämpa mäns våld mot kvinnor hade högsta politiska prioritet under jämställdhetsanslaget till olika åtgärder för att uppnå målet att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Satsningarna gjordes inom ramen för tre hand- lingsplaner på området, som angetts i tre skrivelser från regeringen. regeringens skrivelse Handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relatio- ner (skr. 2007/08:39) anges 56 olika åtgärder som spänner över ett brett fält och engagerar en rad myndigheter och frivilligorganisationer. lingsplanen omfattar sex insatsområden som både är viktiga var för sig och kompletterar och stärker varandra. ökat skydd och stöd till våldsutsatta, stärkt förebyggande arbete, stärkt kvalitet och effektivitet i rättsväsendet, utveckling av insatser riktade till våldsutövare, ökad samverkan, och (Brå), som på regeringens uppdrag har följt upp och utvärderat satsningen, lämnade sin slutrapport våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (Rapport 2010:18). Brå konstaterade att hand- lingsplanen har bidragit till ökad kunskap i arbetet med målgrupperna, nya lättillgängliga källor, en mängd olika lokala projekt, nya verksam- hetsmodeller och mer strukturerade hot- och riskbedömningar inom polisen.