prop · GY03137 · 2011-05-23 00:00:00 — 177Regleringsbrev för universitet och högskolor m.m. 2006, bilaga 34, och 2007, bilaga 34. , Rutin externfinansierad verksamhet,, / EA. , Rutin externfinansierad verksamhet, / EA. 98 (115) ekonomin och verka för att medlen används i enlighet med villkoren i avtalen eller liknande.181 För att underlätta uppföljning av projektbudgeteringen rekommenderas forskarna att lägga in budgeten i ekonomisystemet.182 SUHF:s redovisningsmodell infördes vid högskolan , vilket gör att kostnader ska redovisas på den aktivitet som orsakat dem. Högskolan uppmärksammar forskare och prefekter på att full kostnadstäckning ska gälla för externfinansierad verksamhet, vilket innebär att både direkta och indirekta kostnader som verksamheten genererar ska täckas.183 Det finns rutiner för uppföljning av oförbrukade bidrag vid . Formellt sker uppföljningen tertialvis av den centrala ekonomiavdelningen i samråd med ekonomihandläggare på respektive institution. följs passiva aktiviteter upp av den centrala ekonomifunktionen. Under granskning har det framkommit indikationer på att projektuppföljning inte äger rum vid alla fakulteter och institutioner. har efter en beställning av redovisning av projekt med oförbrukade bidrag 20042009 vid de granskade institutionerna och fakulteterna endast fått in uppgifter för åren 20082009. Det utdrag ur redovisningen som fick ta del av innehöll uppgifter om organisation, aktivitet och belopp. Ekonomiavdelningen centralt har kunnat bistå med uppgifter om oförbrukade bidrags fördelning per finansiär. Nyckeltal för forskning, undervisning och oförbrukade bidrag Figur 11 visar att har upplevt stora svängningar i studenttillströmning . Studentantalet sjönk , från drygt 7 000 till 5 800 som lägst /08. Därefter har studenterna åter sökt sig till , men nivå har inte nåtts. , Rutin externfinansierad verksamhet, / EA, s. 4. , Rutin externfinansierad verksamhet, / EA, s. 54. Forskarrapporten och Budgetrapport detalj finns tillgångliga via Saldorapporter i Agresso. , Rutin externfinansierad verksamhet, / EA, s. 3. 99 (115) Figur 11 Antal helårsstudenter, inklusive uppdragsutbildningar, vid 20042009 Källa: HSV, NU-databasen. Intäkterna för forskning och forskarutbildning har uppvisat en betydligt mer positiv trend, vilket framgår av figur 12. De totala intäkterna för forskning har ökat 2004-2009. utmärker sig bland högskolorna genom att forskningen utgör en ungefär lika stor andel av verksamheten som grundutbildningen, medan de flesta övriga högskolor har en betydligt större andel grundutbildning. Detta är delvis en konsekvens av att , som inrättades med löntagarfondsmedel 1995, har ett särskilt uppdrag att finansiera forskning med inriktning mot vid . står för fyra femtedelar av den externa finansieringen vid . Oförbrukade bidrag har, som framgår av figur 14, ökat kraftigt på lärosätet. En stor del av de oförbrukade bidragen avser det professorsprogram som bekostas av , på grund av utdragna rekryteringsprocesser . Lärosätet har i denna fråga initierat en dialog med komma åt den stora volymen oförbrukade bidrag. Detta resulterade i att gavs tillåtelse att använda dessa medel till nya forskningsprojekt beslutade av . Beroendet av extern forskningsfinansiering är mycket stort vid . Tillkomsten av basanslaget för forskning och konstnärligt utvecklingsarbete, som syftar till att stärka forskningsanknytningen vid lärosäten som saknar examinationsrätt för forskarutbildning, har dock inneburit att andelen externa bidrag i förhållande till de totala intäkterna för forskning har minskat något. , medier och IT, forskarskolorna CBEES/BEEGS och livsvetenskaper har de största intäkterna, med i årliga intäktsförda medel. Livsvetenskaperna och , kultur och historia inklusive samtidshistoriska institutet når upp till nästan samma nivå. Det är dock stora skillnader i hur snabbt medel förbrukas. 100 (115) genus, kultur och historia den högsta kvoten mellan oförbrukade bidrag och intäktsförda bidrag. Figur 12 Totala intäktsförda medel för forskning och utvecklingsarbete, intäktsförda externa forskningsbidrag samt oförbrukade bidrag vid 2004 2009, tkr pris Källa: HSV, NU-databasen. Antalet undervisande och forskande personal har trots sjunkande studentkullar kunnat hållas och till och med ökat (se figur 13). Bland den undervisande och forskande personalen fanns 45 professorer, 176 lektorer, 77 adjunkter, 2 forskarassistenter och 25 annan forskande och undervisande personal 2009.184 Centralt vid lärosätet förs inte statistik över andelen visstidsanställda.185 Figur 13 Undervisande och forskande personal vid 20042009, helårspersoner Källa: HSV, NU-databasen. 184HSV (2010), Årsrapport , tabell 6. Personalen räknad som helårspersoner. 101 (115) för naturvetenskap har bara en institution som den ansvarar för, nämligen . Livsvetenskaper hade 2004 drygt 35 verksamma forskare och 60 doktorander knutna till miljön. 2009 hade institutionen ungefär lika många heltidsanställda forskare, men antalet doktorander hade sjunkit till 15. har institutionen inte behövt göra årsberättelse , men görs årliga verksamhetsuppföljningar. Nämnden och institutionen har fått uppleva kraftiga nedskärningar i samband med att basanslaget för forskning numera fördelas utifrån antal studenter i stället för att som tidigare tilldelats hälften av basanslaget vid lärosätet. har successivt skurit ned sina bidrag. Detta har fått drastiska konsekvenser för , med nedskärningar i personal som resultat.186 , samhällsvetenskap och teknik och , kultur och historia , kultur och historia består av ämnena etnologi, genusvetenskap, historia, litteraturvetenskap och religionsvetenskap samt . Institutionen ligger under , samhällsvetenskap och teknik. dras nämnden med ett underskott på som uppkom på grund av ökade kostnader för gemensamma ändamål utan att intäkterna ökade i motsvarande grad. På grund av sviktande studenttillströmning har underskottet vuxit och var vid början . Forskningen har dock utvecklats positivt. Av figur 14 framgår att , kultur och historia har klarat sig förhållandevis väl, även om intäkterna från grundutbildningen har stagnerat. Intäkterna från forskning har ökat, men volymen externa bidrag minskade . Ökningen av oförbrukade bidrag har nästan fördubblats. 186 , Årsberättelse 2004; Årsberättelse 2009; Fallstudieintervju 26. 102 (115) Figur 14 Intäkter och oförbrukade bidrag vid , kultur och historia vid , mnkr, pris Källa: Ekonomisk redovisning, , kultur och historia vid . Institutionen har cirka 50 anställda. har andelen visstidsanställda varierat men i genomsnitt legat på . Sammanfattande slutsatser av fallstudien De tre lärosätena har alla upplevt minskade studentkullar 20042009, studentantalet ökar dock . har såväl intäkter för forskning som oförbrukade bidrag ökat. I stort sett alla de fakulteter som har undersökts har haft ekonomiska problem , med återkommande underskott. På institutionsnivå har i vissa fall svängningarna i intäkter och studentkullar varit kraftiga mellan åren. För att få fakulteters och institutioners ekonomi i balans har nedskärningar i personal gjorts. Vid de två universiteten har det skett en ökning av andelen annan undervisande och forskande personal. Det finns ingen tendens att vikande intäkter för grundutbildningen har lett till att volymen oförbrukade bidrag minskar. De ekonomiska problemen har mötts med sammanslagningar av institutioner. Vid alla lärosätena finns instruktioner för vad forskare, prefekt och ibland rektor eller annan av rektor utsedd person ska ansvara för vid ansökan om medel till externa projekt. Däremot tillhandahåller ekonomisystemen vid lärosätena fortfarande inte alltid system för budgetuppföljning. 103 (115) Bilaga 3 Genomgång av anhållanden om förlängd dispositionstid hos I denna bilaga redovisas en genomgång av ärenden hos med syfte att undersöka om det blivit vanligare att forskare begär förlängd dispositionstid samt att undersöka om det förekommer skillnader mellan olika ämnesområden. har valts eftersom det är den största offentliga forskningsfinansiären för svenska lärosäten. Anhållanden om förlängd dispositionstid har undersökts med avseende på projekttid, beviljade medel, kvarvarande medel och orsaker till anhållan om förlängning. beviljar bidrag till enskilda forskare för , ofta ett till . Utöver dispositionstiden förfogar forskaren över medlen och ska, när hela dispositionstiden är slut, lämna in en vetenskaplig och ekonomisk redovisning av projektet. Om projektet av någon anledning har försenats, har forskaren möjlighet att anhålla om förlängning av dispositionstiden. beviljar då vanligen förlängning med . för inte statistik över antalet anhållanden om förlängd dispositionstid. har därför gått igenom cirka 780 inskickade anhållanden om förlängd dispositionstid som beviljats av . Handlingar med anhållanden har erhållits från registrator som har tagit fram dokumenten efter rådets sökord och kriterier. Det kan inte helt uteslutas att någon anhållan har missats eller att det finns dubbletter trots försök att plocka bort sådana. registrator har skrivit ut varje handling med bilaga och skickat dessa till . Handlingarna avser anhållanden åren 20042009 för ämnesområdena humaniora och samhällsvetenskap (HS), medicin (M) samt naturvetenskap och teknik (NT). Dessa tre ämnesområden är de största ämnesområdena som delar ut medel till och genomgången har därför begränsats till dem.187 187 Stödet till forskningens infrastruktur är något större än stödet till HS men har en annan karaktär än sakämnesområdena. Detta stöd har därför inte omfattats av genomgången. 104 (115) Figur 1 Utbetalade bidrag från 20052009, mdkr pris Källa: , Årsredovisning, 20042009. Det är enbart anhållandena som har studerats och inte besluten som avser dem eftersom syftet har varit att undersöka behov hos forskare att förlänga dispositionstiden, oavsett om anhållan avslås eller beviljas. Samtliga anhållanden med bilagor har lästs och systematiserats efter projekttid, beviljade medel, kvarvarande medel och orsak till anhållan. Vid genomgången har också uppmärksammats om anhållan har gjorts i förväg eller retroaktivt. De kategorier som handlingarna har systematiserats efter är följande: Avser sjukskrivning eller nedsatt arbetsförmåga hos projektledare eller projektmedarbetare. Avser såväl projektledares som projektmedarbetares föräldraledighet. Avser bland annat problem med mätutrustning och renovering av laborationslokaler. Avser forskares administrativa uppdrag (prefekt, studierektor etcetera) och undervisning. Även uppdrag som ledamot i kommittéer eller uppdrag som sakkunnig inkluderas i denna kategori. Avser arbete med andra forskningsprojekt på egen eller annan institution. Avser administrativa omständigheter såsom försenad fakturering, problem med ekonomisystemet eller liknande. Avser bland annat förseningar som har med projektet i sig att göra, såsom svårigheter att rekrytera testpersoner, utökad analysmodell. Ändrade tjänsteförhållande, vilket avser bland annat tjänstledigheter för annat jobb, post-doc eller helt annan tjänst på den egna institutionen. 105 (115) Det förekommer att en anhållan anger flera orsaker till förlängning, såsom både föräldraledighet och andra uppdrag. I dessa fall har samtliga orsaker noterats och kategoriserats. forskningsfinansiering går nästan uteslutande till universitet och högskolor och volymen medel har ökat i reala termer . Drygt 1 000 forskningsstöd har beviljats , se figur 2. Flest bidrag beviljas till NT och M, cirka 500 respektive 400 . Antal beviljade stöd till HS har ökat , men dessa uppgår inte ens till forskningsstöd som beviljas inom M. Redovisningsprinciperna för stödformer ändrades 2006 vilket inte möjliggör en jämförelse mellan olika kategorier av stöd över hela perioden. Projektbidragen dominerar emellertid starkt. 2006 utgjorde antalet projektbidrag av de beviljade stöden och 2009 var motsvarande siffra . Därutöver ges stöd till post-doc tjänster och forskarassistenttjänster. Tillsammans uppgick dessa till 2009. Därtill beviljas en handfull stöd till erfarna forskare. Det finns ingen anledning att tro att fördelningen mellan olika former av stöd har förskjutits nämnvärt . Fördelningen mellan olika stödformer bland de anhållanden om förlängd dispositionstid som inkommit 20042009 överensstämmer väl med fördelningen av beviljningarna. Projektstöden utgör av de undersökta anhållandena och deras andel ändras inte nämnvärt över tid.188 Figur 2 Antal beviljade ansökningar vid ordinarie utlysningar vid 20022009 Källa: , Årsredovisning, 20022009. 188 har genomfört en genomgång av anhållandena uppdelat på stödform inom områdena NT, M och HS. I alla anhållanden till preciseras inte vilken form av stöd det är fråga om. Utifrån en uppdelning av anhållanden där typ av stödform tydligt uppges utgör projektstöd lågt räknat 2004, men om man inkluderar anhållanden som med stor sannolikhet också utgör projektstöd utan att detta explicit anges i ansökan hamnar man på . Med samma typ av skattning är motsvarande siffror respektive . 106 (115) Av genomgång framgår att antalet anhållanden om förlängning har ökat mer än antalet beviljade ansökningar om forskningsstöd. Av figur 3 framgår att anhållandena om förlängd dispositionstid ökade med och 2009 (från cirka 93 till cirka 162). Figur 3 Antal anhållanden om förlängd dispositionstid per område och totalt 2004 2009 Källa: genomgång av underlag från angående anhållanden om förlängd dispositionstid 20042009. Av figur 3 framgår att volymen anhållanden om förlängd dispositionstid inom samtliga undersökta områden ökat, med undantag för HS där en minskning skedde i början av perioden. Vid en jämförelse med antalet beviljade ansökningar till HS ligger antal anhållanden relativt högt i jämförelse med utbetalade bidrag. En grov uppskattning ger vid handen att mer än en fjärdedel av dem som beviljats bidrag inom HS ansöker om förlängd dispositionstid, vilket är fem gånger så många som inom M och nästan dubbelt så många som inom NT. Ökningen i anhållanden om förlängd dispositionstid har dock varit störst inom NT. Av det insamlade underlaget framgår att det händer att forskare anhåller om förlängning upprepade gånger. Anhållan om förlängning ska ske på särskilt formulär från . I formuläret ska projektnummer, dispositionstid, beviljade och kvarvarande medel samt orsak till förlängningen uppges. En stor del av anhållandena sker dock via e-post och utan att formuläret används. Det förekommer därför i många fall att orsak och beloppet av kvarvarande projektmedel inte har rapporterats. Andelen anhållanden som har ofullständiga uppgifter har minskat , se tabell 1. 107 (115) Tabell 1 Antal anhållanden där summan av kvarvarande medel och orsak till anhållande om uppskov ej angivits samt totalt antal anhållanden respektive år Källa: genomgång av underlag från angående anhållanden om förlängd dispositionstid 20042009. vill ta emot anhållan om förlängning i samband med att dispositionstiden löper ut. Även då forskaren tar kontakt i fråga om en längre tjänstledighet eller dylikt anger uttryckligen att de handlägger ärendet först då dispositionstiden närmar sig sitt slut. Orsaker till anhållan om förlängning inom HS Som framgått av figur 3 har antalet ansökningar om förlängd dispositionstid inom HS ökat i antal, från ca 35 anhållanden till 2009. 2004 låg antalet anhållanden inom HS på i stort sett samma nivå som 2009 med 57 anhållanden. Det är svårt att uppskatta hur dessa medel bidragit till ökningen av oförbrukade medel hos lärosätena eftersom en stor andel av anhållandena inom HS saknar uppgifter om kvarstående belopp i projekten. Under ovan nämnda period (20042009) saknades angivet kvarvarande belopp i 78 fall av 224. Inom HS är föräldraledighet den vanligaste orsaken till anhållan om förlängd dispositionstid och denna anledning har blivit vanligare, se figur 4. 108 (115) Figur 4 Utvecklingen inom området HS fördelat på olika orsaker till anhållanden om förlängd projekttid Källa: genomgång av underlag från angående anhållanden om förlängd dispositionstid 20042009. Förlängning på grund av andra uppdrag har ökat och fördubblats . Andra viktiga orsaker är projektrelaterade som utökad analysmodell, svårigheter med utlandsresor på grund av oroligheter i undersökningslandet eller liknande. Svårigheter i samband med rekrytering finns inte med som orsak till anhållande om förlängd dispositionstid inom HS. Orsaker till anhållan om förlängning inom M Inom området M har antalet anhållanden ökat (från 11 till 28). I relation till NT och HS har M en låg andel anhållanden om förlängning. Figur 5 Utvecklingen inom området medicin fördelat på olika orsaker till anhållanden om förlängd projekttid Källa: genomgång av underlag från angående anhållanden om förlängd dispositionstid 20042009. 109 (115) ökade anhållandena till 28 från 22 året innan. Tekniska problem som angiven orsak stod för så gott som hela ökningen. Övriga år varierar de angivna orsakerna till förlängning, se figur 5. I enstaka anhållanden har angivits att för lite bidrag har beviljats för att forskningen ska kunna komma i gång på ett meningsfullt sätt. Orsaker till anhållan om förlängning inom NT Anhållanden om förlängning har ökat inom NT, från 2004 till 2009. Inom området har antalet varierat något mellan åren, se figur 3. Den vanligaste orsaken till anhållan om förlängning inom NT är föräldraledighet. Svårigheter vid rekrytering är en orsak som blivit allt vanligare . Framför allt nämns problem med att hitta doktorander för projekten. angav 20 av 78 detta som orsak till ansökan om förlängning. Figur 6 Utvecklingen inom området NT fördelat på olika orsaker till anhållanden om förlängd projekttid Källa: genomgång av underlag från angående anhållanden om förlängd dispositionstid 20042009. Ändrade tjänsteförhållande och andra uppdrag är ytterligare skäl som anges relativt ofta. Antal anhållanden inom M som inte angivit någon orsak har minskat betydligt . Detta torde bero på att fler börjat använda det särskilda formulär som hänvisar till, där orsak och summan av kvarvarande medel ska anges. Genomgången av materialet vittnar om svårigheter som en forskare kan möta i genomförandet av sin forskning. Såväl för lite externa bidrag och pusslande med olika uppdrag som arbete med andra forskningsprojekt är exempel. Av underlaget kan utläsas att det till stor del är den enskilda forskaren som måste se till att få tid för att genomföra det forskningsprojekt som man beviljats medel för. 110 (115) Det kan noteras att det förekommer att andra bidrag anges som skäl till förlängning. I interna anvisningar för handläggning av ärenden står uttryckligen att förlängning på grund av andra forskningsbidrag inte ska beviljas utan avslås direkt. I vilken grad detta sker har inte studerat. har antalet anhållanden om förlängd dispositionstid hos inom de tre tyngsta forskningsområdena ökat med , medan antalet beviljade bidrag varit relativt oförändrat eller till och med sjunkit något . Ämnesområdet humaniora och samhällsvetenskap ligger relativt högt i förhållande till antal beviljade forskningsstöd och den volym bidrag som fördelas. De orsaker som framförs i anhållandena om förlängd dispositionstid är: Föräldraledighet: Detta är den vanligaste orsaken till ansökan om förlängd dispositionstid och något vanligare inom HS och NT än inom M. Problem vid rekrytering: Svårigheter att hitta en lämplig person vid rekrytering märks främst inom NT där denna orsak har ökat . Inom HS och M är detta ingen orsak till förlängning utom i enstaka fall. Andra bidrag: Andra bidrag, dvs. att forskaren har beviljats forskningsmedel även från andra finansiärer och därför inte har kunnat förbruka bidragen i den takt som angivits i projektplanen, är en orsak som förekommer framför allt inom HS. I anhållanden står uttryckligen att forskaren har andra bidrag som behöver förbrukas innan medel från börjar användas. För litet bidrag: Inom M och NT nämns för lite bidrag som en anledning till att forskningsprojekt man beviljats medel för från inte kunnat sättas i gång. genomgång visar att inte följer upp utvecklingen av anhållanden om förlängning. Det är möjligt att ett projekt beviljas förlängning . Det formulär som hänvisar till används inte alltid vid förlängning. Det förekommer att redogörelse för orsak och resterande belopp inte behöver uppges för att ansökningar om förlängning ska beviljas. 111 (115) Bilaga 4 Statistisk analys av samband mellan oförbrukade bidrag och andra faktorer I enkätundersökning och de intervjuer med företrädare för lärosätena som gjorts under granskningen har följande förklaringar till ökningen av oförbrukade bidrag ofta lyfts fram: Ökningen i volym oförbrukade bidrag beror på en ökning av inbetalade externa intäkter för forskning vid lärosätet. Ökade undervisningsbördor när studentantalet stigit har bidragit till att volymen oförbrukade bidrag ökat. Anställningar kopplade till tillgång på externa bidrag samt otydliga karriärvägar skapar incitament för forskare att skjuta upp forskningen och därmed förbrukningen av forskningsbidragen. har prövat dessa förklaringar genom att tillämpa regressionsanalys, för att undersöka om det finns en signifikant samvariation mellan variabeln oförbrukade bidrag och variabler som avspeglar de ovan nämnda faktorerna. Den data som används i regressionsanalysen har hämtats från NU-databas. Materialet omfattar uppgifter för 29 lärosäten under perioden 20012009.189 I analysen undersöks om förändringar i volymen oförbrukade forskningsbidrag samvarierar med förändringar i inbetalade externa bidrag för forskning, förändringar i lärosätenas basanslag för forskning och forskarutbildning samt förändrad undervisningsbörda och i förändringar av anställningsförhållanden. Den modell som valts är en så kallad fixed-effect estimator.190 Detta gör det möjligt att ta hänsyn både till variationer mellan lärosäten och till variationer inom lärosäten . Modellen utgår från följande ekvation: tidpunkt t), 1892001 har valts som startår för att undvika problem med att statistiken över anställd personal redovisades på ett annat sätt. , , , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , , , , , , , , , , Högskolan på , , , , , , , , , och . 190Peter (2003), A guide to Econometrics, 5:e uppl., : , s. 315. 191Kennedy, , 2003, A guide to Econometrics, 5:e uppl., : , s. 315. 112 (115) Modellen låter värdet på interceptet, Om vi tar genomsnittet observationer för det i:te lärosätet för tidsperioden t erhålls Därefter subtraheras ekvation (2) från ekvation (1), vilket ger Det lärosätesspecifika interceptet elimineras därmed. Modellen kan sammanfattas såsom en skattning av sambandet mellan Data för de olika variablerna Den variabel som ska förklaras avser förändringen i lärosätenas oförbrukade bidrag. I modellen antas förändringen i oförbrukade bidrag vara en funktion av förändringen i inbetalade externa bidrag, basanslag för forskning och forskarutbildning, anställningsförhållanden kopplade till externa bidrag och undervisningsbörda. När det gäller den oberoende variabeln förändring i inbetalade externa bidrag kompliceras analysen av att det i högskolestatistiken saknas uppgifter om hur mycket bidrag som betalats in till lärosätena . I statistiken redovisas i stället intäktsförda bidrag (verksamhetens intäkter, bidrag), dvs. de kostnader som har belastat bidragsfinansierad verksamhet . Detta behöver inte överensstämma med det belopp i form av forskningsbidrag som inbetalats till lärosätet . För att skapa ett mått inbetalade externa bidrag har årets förändring i volymen oförbrukade bidrag i balansräkningen adderats till de forskningsbidrag som intäktsförts . Den oberoende variabeln förändring i basanslag utgår från uppgifter om intäkter från basanslag för forskning och forskarutbildning vid lärosäten. Förändringar i undervisningsbörda och anställningar kopplade till externa bidrag är svårare att mäta. har valt att kvantifiera undervisningsbörda som kvoten mellan antal helårsstudenter och antal helårsekvivalenter undervisande och forskande personal.