prop · GY03105 · 2011-03-16 00:00:00 — För RoHs har en överenskommelse mellan rådet och nåtts och beslutet kommer att antas Direktivet kan träda i kraft . då att breddas till att omfatta fler produkter än och det införs också en metod för att kunna begränsa ytterligare farliga ämnen i elektriska och Förhandlingen om WEEE fortsätter. Frågor som fortsatt diskuteras är insamlings- och återvinningsnivåer och hur en producent ska definieras. Samråd med och överläggningar med miljö- och Ny förordning om biocider föreslog kommissionen en ny förordning om biocider som föreslås ersätta det nuvarande direktivet (se faktapromemoria 2009/10:FPM13). Förslaget är omfattande och förhandlingar har pågått De grundläggande kraven om vilka produkter som ska tillståndsprövas och prövningens omfattning är i huvudsak oförändrade jämfört med nuvarande direktiv. Det finns dock ett antal viktiga nyheter i förslaget, t.ex. att det föreslås en centraliserad tillståndsprövning för vissa biocidprodukter och att tillämpningsområdet utvidgas till att även omfatta biocider i behandlade varor och material. Dessutom anpassas lagstiftningen till de regler som överenskommits i den färdigförhandlade förordningen om växtskyddsmedel och registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (REACH). om svensk ståndpunkt hölls i miljö- och jordbruksutskottet den 19 Vid miljörådsmötet fattade ministrar- na beslut med bred majoritet om en politisk överenskommelse om en har varit aktiv i förhandlingarna och fått igenom för viktiga förbättringar av förordningen bl.a. gällande uteslutningskriterierna (miljö och hormonstörande effekter) vilket inne- bär höjd skyddsnivå för människor och miljö. Meddelande om biologiskt avfall I rådsslutsatser som antogs av miljöministrarna enades ministrarna om en formulering som säger att kommissionen ska fortsätta sitt arbete med en konsekvensbedömning av behovet av särskild lagstiftning om bioavfall och vid ett sådant behov föreslå lagstiftning beslutade kommissionen om ett meddelande om I meddelandet konstaterar kommissionen att det inte behövs något nytt direktiv om biologiskt avfall inom EU för att uppnå en miljömässigt bra hantering av detta avfall. att de kommer att ta fram standarder för kompost och rötrest så att fri rörlighet av dessa produkter kan tillåtas inom EU, förbereda riktlinjer för användandet av livscykeltänkande inom avfallssektorn samt se över behovet av att revidera det befintliga slamdirektivet med ev. minimikrav för en säker hantering. Meddelandet hanterades som en informations- punkt vid miljöministermötet . Skyddet och nyttjandet av havsmiljön kräver gränsöverskridande sam- arbete och EU:s politik och lagstiftning påverkar till stor del tillståndet i reglerar handel med hotade djur och växter och EU spelar där en viktig roll. arbetar inom EU i detta sammanhang för ett hållbart nyttjande också av vattenresurser. bidragit aktivt till flera förslag från EU om att inkludera hotade fiskarter i konventionens ansvar. Förslaget om att inkludera blåfenad tonfisk misslyckades och arbetar därför nu inom EU för att fisket efter tonfisk ska begränsas starkt inom ramen för regionala förvaltningsorganisation (ICCAT). Vid årets möte i () slutade en 10 årig process, där i samarbete med EU:s övriga IWC- medlemmar spelat en aktiv roll för att begränsa jakten och ge IWC full kontroll över all former av valjakt, med att tillräcklig enighet inte kunde nås. , och kan därför fortsätta med att själva sätta egna kvoter för vetenskaplig jakt. och lyckades dock skapa en kompromiss som möjliggjorde för inuiter att återuppta jakt på knölval i enlighet med och FN:s deklaration om urfolkens rättigheter. är ett känsligt hav som är särskilt drabbat av övergödning och utfiskning. Under det svenska ordförandeskapet i EU gavs de europeiska havsfrågorna stor uppmärksamhet, och inför miljörådet tog initiativ till särskilda rådsslutsatser för att stärka havsarbetet i de olika regionerna i EU, inkl. genomförandet av för som antogs av . har arbetet med att genomföra strategin intensifierats och arbetet inom de flesta prioriterade områden har inletts. är särskilt pådrivande för att minska tillförseln av farliga ämnen till . för , vars miljökomponent till stor del bygger på (Helcom) aktionsplan för (BSAP), är av stor betydelse för den inledande genomförandefasen av BSAP som är en av de prioriterade frågorna under ordförandeskap i Helcom 20102012. Aktionsplanen innehåller konkreta åtgärder för att minska övergödningen, förbättra sjösäkerheten, minska tillförseln av miljöfarliga ämnen till samt öka skyddet av den biologiska mångfalden i havet. Arbetet stärker genomförandet av EU:s havsmiljödirektiv. arbetar också inom Helcom för att möjliggöra en begränsad skyddsjakt på säl för att skydda vissa former av kustfiske. Arbetet med EU:s övergripande havspolitik fortsätter och arbetar aktivt för att stärka havsmiljödirektivet som den övergripande havspolitikens grundpelare. har inom Helcom varit pådrivande för att stärka förutsättningarna för en ekosystembaserad havsplanering i och har medverkat till att Helcom och planeringssamarbetet VASAB skapat en gemensam grupp för havsplanering. kan internationellt sett sägas ligga lång fram när det gäller införandet av ett nationellt ekosystembaserat regelverk för havsplanering. Detta bidrar sammantaget till genomförandet av EU:s havspolitik såväl i som i . Arbetet med havsplanering i samt behovet av att förbättra samordningen mellan kustzons- och havs- planering har också intensifierats genom ett svensk-finskt EU-finansierat pilotprojekt i . Havsmiljödirektivet är en plattform för att stödja sektorsintegreringen i genomförandet av EU:s havspolitik samt behovet av att förbättra koordineringen i genomförandet av EU:s lagstiftning beträffande vatten och frågor. Genom beslut av kommissionen har kriterier och metodstandarder för god miljöstatus enligt havsmiljödirektivet fastställts. Arbete med att ta fram gränsvärden och indikatorer för dessa kriterier pågår och de regionala konventionerna Skr. 2010/11:105 arbetar kraftfullt med dessa frågor. På ett ministermöte i under september erbjöds att anordna ett seminarium om de regionala konventionernas roll i genomförandet av det direktivet. Betydelsen av de ekosystemtjänsternas värde fortsätter och leder tillsammans med en arbetsgrupp om ekonomiska och sociala analyser inom ramen för havsmiljödirektivets genomförande. har vid ett flertal tillfällen informerats om regeringens arbete med för och om prioriterade frågor kring marin miljö och . Inom luftvårdsområdet pågick endast förberedande förhandlingar , bl.a. när det gäller omförhandling av Göteborgsprotokollet under konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar. Den är tätt kopplad till utvecklingen av EU:s takdirektiv, som dock har skjutits . Förordning om koldioxidkrav för lätta lastbilar Kommissionen lade fram ett förslag till förordning om att minska utsläppen av koldioxid från lätta lastbilar. Förslaget kompletterar förordningen om koldioxidkrav för personbilar som antogs . En överenskommelse med nåddes om en kompromiss, som innebar att det långsiktiga målet fastställdes till /km. lämnade en röstdeklaration som beklagade den låga ambitionsnivån om det långsiktiga målet och hade föredragit att målet hade varit enligt kommissionens ursprungsförslag, /km. I direktivet om industriutsläpp (IPPC) regleras tillståndsgivning för an- läggningar som släpper ut miljöpåverkande ämnen. presenterade ett förslag till omarbetning av IPPC. Förslaget innebar också att IPPC slås ihop med flera sektorsdirektiv, bl.a. om stora förbränningsanläggningar och avfallsförbränning (se fakta- promemoria 2008/09:FPM2). Syftet är att förenkla tillämpningen och att stärka principen om att tillstånd till industrin ska ges enligt bästa tillgäng- Andra viktiga ändringar är att fler förbränningsanläggningar inkluderas och att utsläppskraven för stora förbränningsanläggningar har gett sitt stöd till förslaget och särskilt att stärka principen om bästa tillgängliga teknik, men anser att det är viktigt att direktivet bidrar till administrativa förenklingar och att det hjälper till att utjämna konkurrensvillkoren inom EU. Vid rådsmötet debatterades förslaget och debatten visade på stora skiljelinjer mellan medlemsstaterna i frågor om hur till- ståndsgivningen ska hanteras samt vilka anläggningar som direktivet ska omfatta. Vid rådsmötet nåddes en politisk överenskommelse. röstade för förslaget till nytt direktiv. Som ett resultat av detta antogs direktivet om industriutsläpp. för förslaget till nytt direktiv. beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare (dir. 2010:113) som ska föreslå hur direktivet ska genomföras i svensk rätt. Uppdraget ska redovisas till . DEL 10 UTBILDNING, UNGDOM Det internationella samarbetet och de olika ländernas reformarbeten inom utbildningsområdet stöds av olika program. Inom EU är 2020-strategin ramverket för det europeiska samarbetet för att främja utveckling och tillväxt. Utbildningssamarbetet i EU fokuseras mot de gemensamma mål som utbildningsministrarna har satt upp i det strategiska ramverket för europeiskt utbildningssamarbete Utbildning 2020. har arbetet med utbildningsområdets delar av 2020-strategin pågått intensivt, t.ex. genom att följa upp och diskutera kommissionens initiativ Unga på väg, som genom olika aktiviteter syftar till att stärka ungdomars möjligheter att få en bra utbildning och en stärkt position på arbetsmarknaden. 45.1 Flaggskeppsinitiativet Unga på väg 2020- strategin Ett av målen inom 2020-strategin som antogs av Europeiska rådet innebär att andelen som lämnar skolan för tidigt bör vara och att av den yngre generationen bör ha en eftergymnasial utbildning. De europeiska målen inom 2020-strategin och regeringens preliminära förslag till nationella mål presenteras närmare i kap. 4. I 2020-strategin presenterades sju stycken initiativ, s.k. flaggskepp, som alla ska bidra till att når de mål som satts upp i Ett av flaggskeppen kallas Unga på väg. samlas en stor mängd aktiviteter som på olika sätt ska stärka ungdomars möjligheter att få en bra utbildning och en stärkt position på I sitt meddelande Unga på väg (KOM(2010) 477), presenterade kommissionen sammanlagt 28 olika initiativ. exempelvis aktiviteter som ska öka kvaliteten på universitet och högskolor, förbättra och öka attraktionskraften hos yrkesutbildningar och ge alla unga möjligheter att genomföra delar av sin utbildning eller praktik i ett annat land. De enskilda meddelanden och rekommendationer som aviseras kommer att behandlas under det närmsta året. Regeringen välkomnar meddelandet och ser positivt på att kommissionen tar ett initiativ för att samla alla resurser för att stärka Unga på väg är en viktig del i strävan att uppnå betydelsen av samarbete mellan olika aktörer och olika nivåer liksom vikten av att värna subsidiaritetsprincipen. Utbildningsministrarna antog rådsslutsatser (Official Skr. 2010/11:105 Journal 2010/C 326/05) med anledning av kommissionens meddelande Unga på väg. Slutsatserna tar inte ställning till förslagen i meddelandet i sak, men välkomnar initiativet. I slutsatserna betonas vikten av att redan existerande initiativ och program används på ett samstämmigt sätt för att på bästa sätt bidra till målet med Unga på väg och 2020- strategin som helhet. Unga på väg föredrogs för utbildningsutskottet och samråd ägde rum med . Sysselsättningsdelarna i flaggskeppet överlade regeringen om med arbetsmarknadsutskottet och samråd med hölls . 45.2Programmet för livslångt lärande EU:s utbildningsprogram för livslångt lärande inrättades för perioden 20072013. Programmet för livslångt lärande omfattar samtliga utbildningsformer: förskola, skola, gymnasiet, yrkesutbildning, högre utbildning, vuxenutbildning och kompetensutveckling i arbetslivet. Inom de olika utbildningsområdena finns medel för utbyten, studiebesök, kurser och samarbetsprojekt. Programbudgeten uppgick till ca . lämnade de länder som deltar i programmet en halvtids- rapport till kommissionen om genomförandet av programmet . I den svenska halvtidsrapporten underströks bl.a. den betydelse som det institutionella samarbetet har för kvaliteten i mobilitetsprojekt, nödvändigheten i att minska administration och kontroll inom programmet samt behovet att förenkla ansöknings- proceduren för enskilda individer och institutioner. har även diskussioner om det framtida programmets utformning inletts exempelvis genom kommissionens öppna konsultation. Utbildningsministrarnas slutsatser om utbildningens sociala dimension från rådsmötet sammanföll med att 2010 var det europeiska året för fattigdomsbekämpning och minskad social utestängning. I slutsatserna (2010/C 135/02) inkluderades alla utbildningsnivåer, liksom andra policyområden som har betydelse för social integration, t.ex. studiestöd, vägledning, integrationspolitik m.m. Slutsatserna betonade utbildningssystemens potential att främja social rörlighet och bryta cirkeln av fattigdom, social utsatthet och socialt utanförskap. Att stärka de yngre elevernas basfärdigheter i att läsa, skriva och räkna lyftes tydligt fram. Särskilt gäller detta elever med invandrarbakgrund och romernas ofta utsatta situation nämns här särskilt. Huvudbudskapet i slutsatserna stämmer väl överens med regeringens nationella prioriteringar. Samråd ägde rum med . Kompetens för livslångt lärande och initiativet om ny Skr. kompetens för nya arbetstillfällen Rådsslutsatserna om kompetens till stöd för livslångt lärande syftar till att förstärka budskapet från rådets och rekommendation om nyckelkompetenser och att överbrygga den klyfta som finns mellan sysselsättnings- och utbildningsområdena när det gäller hur kompetenser beskrivs och klassificeras (2010/C 135/03). Att skapa ett gemensamt språk mellan utbildnings- och arbetsmarknadssektorn är en viktig prioritering för att EU ska kunna agera samstämmigt och effektivt i dessa frågor. Slut- satserna betonar vidare vikten av stöd för lärares och skolledares fort- bildning på alla nivåer inom utbildningssystemet. Detta ligger i linje med regeringens politik. Samråd ägde rum med . 45.5Internationaliseringen av den högre utbildningen Vid utbildningsministrarnas rådsmöte antogs slutsatser som tar ett brett grepp om internationaliseringsfrågor och högre utbildning (2010/C 135/04). Slutsatserna lägger särskild vikt vid att främja och stödja rörligheten för internationella studenter, lärare och forskare samt satsningar på att göra europeiska universitet och högskolor mer attraktiva internationellt. Regeringen stod bakom ordförandeskapets förslag till slutsatser. Samråd ägde rum med . 45.6Fortsatt fördjupat samarbete inom yrkesutbildningen finns ett utökat samarbete inom yrkesutbildningen i med fokus på konkreta instrument som syftar till att underlätta mobilitet och livslångt lärande. Vid rådsmötet antogs slutsatser om prioriteringar för ett fördjupat samarbete för perioden 20112020. fördjupade samarbetet är en fortsättning på den s.k. Köpenhamns- processen och syftet är att stärka yrkesutbildningens kvalitet, attraktivitet I slutsatserna presenteras en övergripande vision för yrkesutbildningen , fyra strategiska mål för perioden 20112020, principer för styrning och ägarskap av Köpenhamnsprocessen samt 23 åtgärder på nationell nivå och stödjande åtgärder som kommissionen ska tillhandahålla (20112014). De framtida prioriteringarna bygger på resultaten från den rapport som Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) har presenterat och som utvärderar processen samt kommissionens meddelande om yrkesutbildningens framtida roll och det europeiska samarbetet 20102020 (KOM(2010) 296). yrkesutbildningens bidrag för att uppfylla målsättningarna inom Utbildning 2020 och 2020-strategin. även en kommuniké vid det informella ministermötet i . Kommunikén bygger till stor del på rådsslutsatserna och syftet är att anta slutsatserna i ett bredare forum i likhet med samarbetet 20022010 och därmed inkludera EFTA/EES-länderna, EU:s kandidatländer och arbetsmarknadens parter i samarbetet. Ärendet föredrogs för utbildnings- Skr. 2010/11:105 utskottet och . Mot bakgrund av den nedåtgående trend som man sett i stora delar av vad gäller läsfärdighet och kunskaper i matematik fokuserade utbildningsministrarnas slutsatser från rådsmötet på arbetet med att förbättra elevers grundläggande färdigheter (2010/C 323/04). I slutsatserna betonas att de grundläggande färdigheter- na är fundamentala för att förbättra människors anställningsbarhet, sociala delaktighet och personliga utveckling. Slutsatserna lyfter särskilt upp jämställdhetsperspektivet och lärarnas och skolledarnas viktiga roll i detta arbete. Regeringen ser positivt på arbetet med att stödja medlems- staternas ansträngningar att möta dessa gemensamma utmaningar. Ärendet föredrogs för utbildningsutskottet och samråd ägde rum med . 45.8Utbildning för hållbar utveckling Utbildningsministrarnas slutsatser om utbildning för hållbar utveckling (2010/C 327/05) betonar vikten av att allt lärande präglas av perspektivet hållbar utveckling. Det hållbara tänkandet bör genomsyra alla delar av utbildningen och utbildningsinstitutionerna; från läroplaner och pedagogik till hushållning av institutionernas resurser. Ett antal internationella organisationer arbetar med dessa frågor och regeringen har under beredningen av dessa slutsatser framhållit vikten av att ta till sig av, och samarbeta med, redan befintliga processer och organisationer som arbetar med utbildning för hållbar utveckling med sikte på att gemensamt stärka varandras ansträngningar inom området. Ärendet föredrogs för utbildningsutskottet och . Nästan 100 miljoner personer, eller av EU:s medborg- are, är ungdomar mellan . Två övergripande mål ligger till grund för EU-samarbetet 20102018: (i) att skapa fler och lika möjlig- heter för alla unga i utbildningen och på arbetsmarknaden och (ii) att främja alla ungas aktiva medborgarskap, sociala delaktighet och solidaritet. Ett starkt fokus har legat på frågor som rör ungas etablering på arbetsmarknaden. Ungas levnadsvillkor har också uppmärksammats i 2020-strategin, inte minst i flaggskeppsinitiativet Unga på väg. 46.1Fokus på att främja ungas etablering på arbets- marknaden Trioordförandeskapet , och har ungas syssel- sättning som övergripande prioritering. Ungdomsarbetslösheten i EU är mer än dubbelt så hög som i den övriga befolkningen och den steg också snabbare bland ungdomar under den ekonomiska krisen. Mot denna bakgrund presenterade en resolution om aktiv inkludering av unga: bekämpande av arbetslöshet och fattigdom bland unga (9018/10). I resolutionen inbjuds medlemsstaterna och kommissionen bland annat att (i) motverka förtida avhopp från utbildningen, (ii) tillhandahålla information och vägledning för ungdomar i både val av utbildning och karriärvägar, (iii) främja ungas anställningsbarhet genom exempelvis praktik och lärlingsplatser, (iv) främja ungas entreprenörskap, och (v) att se över att ungdomar har tillgång till exempelvis hälso- och sjukvård och barnomsorg och att ha särskilt fokus på unga familjer. Att förebygga och motverka utanförskap är en av regeringens viktigaste prioriteringar, liksom att minska arbetslösheten, inte minst bland ungdomar. kunde därför stödja resolutionen och välkomna den tydliga kopplingen mellan arbete och social delaktighet. Resolutionen antogs av ungdomsministrarna i rådet . Samråd ägde rum med . 46.2Stöd för lokalt arbete för, av och med ungdomar Att främja lokalt arbete för, av och med ungdomar (ungdomsarbete) var det belgiska ordförandeskapets huvudprioritering på ungdomsområdet och en resolution presenterades på temat (14847/10). I resolutionen enas medlemsstaterna om att på olika sätt stödja och utveckla ungdomsarbetet och att undersöka hur ungdomsarbetet kan bidra till att uppnå de övergripande målen för det ungdomspolitiska samarbetet i EU. Här fastläggs bland annat att en studie om ungdomsarbetets effekter ska genomföras. kunde ge ett övergripande stöd för textens inriktning. Eftersom det i första hand rör sig om eller ideell verksamhet var det principiellt viktigt för att mångfalden av sätt att organisera och stödja ungdomsarbetet reflekteras i dokumentet, liksom att kommunernas och ideella organisationers självständighet respekteras. Resolutionen antogs av ungdomsministrarna i rådet . Rådsmötet behandlades i . Vid mötet antogs också rådsslutsatser om ungas tillgång till kultur (14849/10) samt korta rådsslutsatser om den europeiska och internationella dagordningen vad gäller barn, ungdomar och barnets rättigheter (14855/10). Vikten av att satsa på att förbättra ungdomars levnadsvillkor och insatser för unga tas upp i flera sammanhang i 2020-strategin. Åtminstone tre av de övergripande målområdena i strategin (de som rör utbildning, sysselsättning och social delaktighet) har stor relevans för ungdomar. Strategin innehåller också ett antal s.k. flaggskeppsinitiativ, där Unga på väg är den viktigaste satsningen på ungdomar. Även flera av de andra flaggskeppen, inte minst En Agenda för ny kompetens och nya arbetstillfällen berör ungdomar. har välkomnat Unga på väg och ser positivt på att kommissionen tar ett initiativ för att samla alla resurser för att stärka ungdomars ställning. 46.4Programmet Ung och aktiv i Programmet Ung och aktiv i löper och har en total budget på . I fördelas ca . Inom programmet finns det möjlighet att exempelvis genomföra ungdomsutbyten, volontärtjänst och att stödja ungas egna initiativ. Programmet är unikt då det inte kräver några förkunskaper och då det vänder sig till ungdomar med i övrigt begränsade möjligheter att få en internationell erfarenhet. har , som ansvarar för programmet i , fått in ca 300 ansökningar och givit stöd till ca 140 projekt. Intresset för programmet är fortsatt stort. Alla medel har förbrukats, inklusive extra medel om från kommissionen, som fördelats till särskilt framgångsrika länder. 47 Kultur, medier och idrott EU:s insatser ska i första hand bidra till kulturens och den audio- visuella sektorns utveckling och främja samarbete mellan medlems- staterna. Kultur-, medie- och idrottspolitik faller huvudsakligen under nationell behörighet, men vid behov kan EU stödja och komplettera medlemsstaternas insatser. En europeisk agenda för kultur antog rådet en rådsresolution om en europeisk kultur- Utifrån de strategiska målen som anges där antogs också en arbetsplan för kultur 20082010. har fyra expertgrupper arbetat inom ramen för den s.k. öppna samordningsmetoden. De arbetsområden som täckts är näringar, rörlighet för konstnärer, rörlighet för verk samt synergier mellan kultur och utbildning. Expertgrupperna har Skr. 2010/11:105 presenterat sina resultat och rekommendationer riktade till medlems- stater, relevanta EU-institutioner och andra berörda på kulturområdet. Utöver deltagandet i expertgrupperna har bidragit till att sprida information om gruppernas arbete, liksom det liknande arbete som bedrivs av det fria kulturlivets institutioner. har en ny arbetsplan för kulturområdet avseende 20112014 beslutats. Den öppna samordningsmetoden utgör även ett viktigt arbetssätt som dessutom utvecklats och tydliggjorts för att uppnå en tydligare fokusering och prioritering. De kulturella och kreativa näringarnas potential för tillväxt har kommit till uttryck på olika sätt i diskussionerna på kulturministermöten . Diskussionerna har relaterats till specifika flaggskepps- initiativ inom ramen för 2020-strategin. 47.1.2Kulturens bidrag till regional och lokal utveckling samt för att bekämpa fattigdom och social utestängning Under det spanska ordförandeskapet antogs rådsslutsatser om kulturens bidrag till regional och lokal utveckling. Rådsslutsatserna handlar bl.a. om att understryka kulturens roll och om kulturens och de kulturella och kreativa industriernas bidrag till lokal och regional utveckling. Rådet beslutade vidare om rådsslutsatser om kulturens roll för att bekämpa fattigdom och social utestängning.