prop · GY03130d2 · 2011-06-01 00:00:00 — Detta innebär att fonden inte riktigt nådde sitt mål på miljarder i absolutavkastande strategier. Fonden nådde däremot sitt mål på miljarder från aktiv avkastning i betaportföljen. Under de två senaste femårsperioderna har den ackumulerade aktiva avkastningen varit miljarder respektive miljarder (0,respektive 0,). Nedbrytning av avkastningen för Tredje AP-fonden 200112010 Absolut avkastning 200112010; SEK miljarder Genomsnittlig årlig avkastning 200120102 Andel av total avkastning före kostnader -2,5 -0,1 2 Årlig avkastning baserat på geometrisk medelvärde av daglig procentuell avkastning 3 Aktiv avkastning definieras 2010 som avkastningen från absolutavkastande strategier (miljoner 2010) tillsammans med avvikelsen från index för betaportföljen (miljoner 2010) KÄLLA: Tredje AP-fonden; McKinsey-analys Tredje AP-fondens aktiva avkastning 200112010 Årlig aktiv avkastning2 före kostnader; SEK miljarder Utveckling aktiv avkastning 200112010 -0,0 -0,2 -0,4 -2,8 -0,15 -0,25 -1,30 -0,0 -0,0 -0,3 -0,5 -1,6 2 Total aktiv avkastning för likvidportföljen vilket utgörs av aktiv förvaltning inom tillgångsslag exkl. alternativa investeringar, aktiv avkastning från overlaymandat samt allokeringseffekter för 20011 - 2009 3 Annualiserad informationskvot baserad på daglig avkastning och antagande . Informationskvoten definieras som den aktiva avkastningen dividerat med fondens aktiva risk och visar hur mycket överavkastning som den aktiva förvaltningen gett 4 Aktiv avkastning definieras 2010 som avkastningen från absolutavkastande strategier (miljoner 2010) tillsammans med avvikelsen från index för betaportföljen (miljoner 2010) 5 definieras procentuell årlig aktiv avkastning som den aktiva avkastningen i förhållande till medel av ingående och utgående balans 6 Informationskvot för 20011-2010 samt 2006-2010 kan inte räknas ut då fonden bytt definition för aktiv avkastning 7 Beräknas på daglig basis för 2001-2009 samt på årlig basis KÄLLA: Tredje AP-fonden; McKinsey-analys 7.Grundläggande utvärdering av Fjärde AP- fonden I det här kapitlet presenteras resultaten från den grundläggande utvärderingen av Fjärde AP-fondens verksamhet 2010. Den grundläggande utvärderingen fokuserar på att beskriva fondens förvaltningsmodell, nyckelhändelser 2010 och den totala avkastningen samt värdet av strategiska beslut och aktiv förvaltning 20011-2010. FJÄRDE AP-FONDENS FÖRVALTNINGSMODELL OCH NYCKELHÄNDELSER 2010 är en av fem buffertfonder i det svenska inkomstpensionssystemet. har tidigare satt ett avkastningsmål att i genomsnitt uppnå en real total avkastning på minst 4,. har styrelsen förlängt tidshorisonten och har satt som mål att avkastningen ska uppgå till minst 4,. Fonden ska inom ramen för detta uppnå en genomsnittlig aktiv avkastning om 50 baspunkter för den aktivt förvaltade likvida portföljen . Vid utgången av 2010 hade fondens organisation 51 anställda varav 23 inom förvaltningen. hade fonden 53 anställda varav 21 inom förvaltningen. är uppdelad i enheterna Svenska aktier, Globala aktier, Alternativa Investeringar, Räntor/valuta och Tillgångsallokering. Fjärde AP-fondens investeringsfilosofi bygger på tre steg; fokus på allokering mellan tillgångslag, avvägning mellan aktiv och passiv förvaltning samt avvägning mellan extern och intern förvaltning (styrs av förväntad avkastning efter kostnader) (Bild 38). Fondens strategi är att ha stort fokus på allokering mellan tillgångsklasser varifrån det största bidraget till den totala avkastningen förväntas komma. Fonden arbetar på lång sikt med normalportföljen (den långsiktiga portföljen) med en horisont . Normalportföljen baseras på en ALM-analys och beslutas av styrelsen en gång . Då normalportföljen har mycket lång sikt kompletteras den med den strategiska portföljen (den medelfristiga portföljen) med en horisont . Den strategiska portföljen utgår från normalportföljen och anpassas till rådande konjunkturläge med hjälp av fondens medelfristiga avkastningsprognoser. beslutade styrelsen om den strategiska portföljen. Över tid har ökat fokus på de medelfristiga besluten och har styrelsen gett VD och förvaltningen mandat att bestämma den medelfristiga strategiska portföljen inom ramen för en riskbudget på 2,och med ett mål att skapa 50 baspunkter avkastning över normalportföljen. också en viktig komponent och av tillgångarna förvaltas aktivt. Huvuddelen av den aktiva förvaltningen investerar relativt ett jämförelseindex, men fonden bedriver också absolutavkastande aktiv förvaltning i den globala portföljens alfaförvaltning (Ivaldi), den taktiska allokeringen och den aktiva valutaförvaltningen. Förvaltningsbeslut i tre steg Allokering Fokus på allokering mellan olika tillgångsslag med betoning på den medelfristiga () allokeringen Aktiv eller passiv förvaltning Fonden ska bara förvalta tillgångar aktivt när det finns goda förutsättningar att nå en positiv aktiv avkastning Extern eller intern förvaltning Valet mellan extern och intern förvaltning styrs av förväntad avkastning och kostnader Normalportfölj baserad på ALM-analys med sikt Sammansatt endast av index Bestämmer den långsiktiga tillgångs- och valutafördelningen Utgör jämförelseindex för den strategiska portföljen Strategisk portfölj med baserad på medelfristig marknadsanalys och portföljanalys Bestämmer medelfristig tillgångs- och valutafördelning, duration, kreditexponering samt regional fördelning Sammansatt av index (faktiska portföljens jämförelseindex) samt aktier, obligationer, derivat etc (strategiska positioner) Utgör jämförelseindex för den faktiska portföljen Beslutas av styrelsen med särskilt mandat till VD Fr.o.m 2011 har VD ett eget riskmandat med 50 bp som förväntat mål Förvaltning av den taktiska portföljen genom aktiva eller passiva positioner i aktier, räntebärande tillgångar, derivat etc VD, eller den VD utser, beslutar om investeringar av tillgångarna förvaltades aktivt (2009) kom främsta bidraget från aktiv förvaltning från räntebärande tillgångar och svenska aktier All likvid aktiv förvaltning är intern (med undantag av Ivaldi) av tillgångarna förvaltas externt (2009), främst genom indexförvaltning av globala aktier genomförde fonden förändringar i normalportföljen samt den strategiska portföljen. Normalportföljen förändrades genom en minskning av andelen globala aktier (-2,) samt en ökning i fastigheter (+0,), aktier i tillväxtmarknader (+0,) och alternativa investeringar (+0,). I den strategiska portföljen eliminerades undervikterna i globala och svenska aktier (+0,vardera) och motsvarande övervikt i räntebärande tillgångar (-1,). Dessutom minskade den strategiska undervikten i EUR och undervikten i JPY ökade. lanserades en ny plattform för alfaförvaltning av globala aktier (Ivaldi) och fanns 4 externa mandat på plattformen (tidigare var all likvid aktiv förvaltning intern). I och med detta ökade avkastningskravet för globala aktier från 23 till 50 baspunkter. Dessutom ökade andelen elektronisk handel och nya instrument introducerades (till exempel optioner på ränteterminer). Fonden förvärvade även Bostadsaktiebolaget (bostadsbestånd) som äger fastigheter till ett värde av drygt miljarder. FJÄRDE AP-FONDENS RESULTAT 20011-2010 Fondens totala kapital ökade 2001-2010 från miljarder till miljarder (Bild 39). Av ökningen på miljarder bidrog avkastning efter kostnader med miljarder. avkastning var miljarder (10,) efter kostnader. Fondens totala kostnader var miljarder (i genomsnitt 0,), vilket är lägst av fonderna. Fjärde AP-fondens kostnader har legat på en jämn nivå . Förvaltningskostnaderna bör dock inte enbart analyseras isolerat, utan sättas i relation till den avkastning som fonden skapar2. Fjärde AP-fondens utveckling 200112010 -2,9 -22,9 -43,4 Kostnader (rörelse- och provisionskostnader)3 -0,09 -0,16 -0,22 -0,22 -0,22 -0,21 -0,21 -0,20 -0,20 -0,21 -1,93 Notera: Beräkningar baserade på fondens resultatsystem, vilket innebär att det kan förekomma små skillnader jämfört med redovisade resultat 1 2 Fondens angivna totala in- och utflöden vilket inkluderar nettoinflöden från och särskilda förvaltningen samt vissa kostnader 3 Kostnader från årsredovisningar: rörelsens kostnader (personalkostnader, övriga förvaltningskostnader) samt provisionskostnader; exklusive rörliga ersättningar samt de förvaltningskostnader för onoterade tillgångar som redovisas som del av ingående marknadsvärde 4 Total kostnad som andel av genomsnittet av årets ingående marknadsvärde och utgående marknadsvärde (2001 baserat enbart på utgående marknadsvärde) KÄLLA: ; McKinsey-analys Fjärde AP-fondens utveckling motsvarar en årlig avkastning efter kostnader på 4,, 3,samt 4,under 2005-2009 (Bild 40). Detta innebär att fonden inte nått upp till styrelsens mål om 4,real avkastning plus inflation (1,5-1,) under någon av dessa tidsperioder. Avkastningen har dock varit högre än inkomstindex. hade vid utgången av 2010 högst andel aktier i sin portfölj av Första till Fjärde AP-fonderna. Den största förändringen i fondens faktiska allokering 2001-2010 2En högre kostnad för till exempel provisioner till externa förvaltare bör anses motiverad om det genererar en meravkastning som överstiger den ökade kostnaden. var att fonden gick från till investerat i aktier i tillväxtmarknader genom att omallokera från andra utländska aktier och svenska aktier (Bild 41). Fjärde AP-fondens totala avkastning 200112010 Total avkastning efter kostnader; Procent -4,4 -17,0 -20,9 -5,8 -19,9 -0,8 -25,4 -0,3 -1,4 -1,4 Notera: Beräkningar baserade på fondens resultatsystem, vilket innebär att det kan förekomma små skillnader jämfört med redovisade resultat 1 (anges annualiserad avkastning) 2Fjärde AP-fondens genomsnittliga målsättning. 2010 var målsättningen i real avkastning inflation och under 2001-2010 har målsättningen varit i real avkastning med genomsnittlig inflation på 1,5-1,(för inflationsberäkningen används årlig inflationstakt mätt från SCB) 3 Sharpekvot baserad på årlig avkastning före. kostnader, 12 månaders svensk skuldväxel och antagande . Sharpekvoten definieras som riskpremien (fondens avkastning minus den riskfria räntan) dividerat med fondens risk (mäts med standardavvikelsen) KÄLLA: ; ; SCB; McKinsey-analys Fjärde AP-fondens faktiska tillgångsallokering 200112010 % av totala tillgångar Fjärde AP-fonden2; = SEK miljarder 2 Den faktiska allokeringen KÄLLA: ; McKinsey-analys VÄRDET AV STRATEGISKA BESLUT OCH AKTIV FÖRVALTNING 20011-2010 En analys av de viktigaste källorna till Fjärde AP-fondens avkastning visar att fonden genererat miljarder från strategiska beslut (från normalportföljen och den strategiska portföljen) och 2,8 miljarder från aktiv avkastning före kostnader (Bild 42). Detta innebär att den aktiva avkastningen bidragit med -och de strategiska besluten har bidragit till avkastningen före kostnader. Nedbrytning av avkastningen för 20012010 Absolut avkastning 200112010; SEK miljarder Genomsnittlig årlig avkastning 200120102 -2,8 -1,9 -0,2 -0,2 -0,1 Andel av total avkastning Årlig avkastning baserat på geometrisk medelvärde av daglig procentuell avkastning Total aktiv avkastning för likvidportföljen vilket utgörs av aktiv förvaltning inom tillgångsslag exkl. alternativa investeringar och aktiv avkastning från overlaymandat samt allokeringseffekter från strategisk till faktisk vikt i likvidportföljen; - 2010 separerar fonden de aktiva mandaten på ett tydligare sätt och inkluderar inte avkastningsbidraget från implementeringen av den strategiska tillgångs- och valutafördelningen KÄLLA: ; McKinsey-analys Fjärde AP-fondens aktiva förvaltning har bidragit till totalavkastningen med 2,8 miljarder (-0,). Fram var fondens aktiva avkastning negativ eller omkring noll samtliga år. Både 2009 och 2010 var dock den aktiva avkastningen positiv och bidrog till totalavkastningen (Bild 43). Under de två senaste rullande femårsperioder har det aktiva bidraget därmed varit negativt med mellan 0,9 miljarder respektive 2,3 miljarder. aktiva avkastning före kostnader uppgick dock till miljarder. överträffade Fjärde AP- fonden sin målsättning för aktiv avkastning på 50 baspunkter (0,) över likvidportföljen i och med att den aktiva avkastningen uppgick till 80 baspunkter (0,). Fjärde AP-fondens aktiva avkastning 200112010 Årlig aktiv avkastning2; SEK miljarder Utveckling aktiv avkastning 200112009 -0,3 -0,2 -0,8 -1,1 -1,6 -2,3 -1,05 -0,30 -0,20 -0,50 -1,20 -0,50 -0,6 -0,3 -0,2 -0,6 -1,3 -0,7 -0,9 -2,3 -2,8 -0,21 -0,20 -0,07 -0,1 -0,0 -0,0 2 Total aktiv avkastning för likvidportföljen vilket utgörs av aktiv förvaltning inom tillgångsslag exkl. alternativa investeringar och aktiv avkastning från overlaymandat samt allokeringseffekter från strategisk till faktisk vikt i likvidportföljen; - 2010 separerar fonden de aktiva mandaten på ett tydligare sätt och inkluderar inte avkastningsbidraget från implementeringen av den strategiska tillgångs- och valutafördelningen 3 Annualiserad informationskvot baserad på daglig avkastning och antagande . Informationskvoten definieras som den aktiva avkastningen dividerat med fondens aktiva risk och visar hur mycket överavkastning som den aktiva förvaltningen gett KÄLLA: ; McKinsey-analys 8.Grundläggande utvärdering av Sjätte fonden I det här kapitlet presenteras resultaten från den grundläggande utvärderingen av Sjätte verksamhet 2010. Den grundläggande utvärderingen fokuserar på att beskriva Sjätte verksamhet 2010 och att redovisa avkastningen från fondens totala portfölj och de olika delarna i fondens investeringsverksamhet. Ett av årets två fördjupningsområden utvärderar Sjätte strategi och mål. Resultaten från utvärderingen av fördjupningsområdet presenteras i kapitel 11. SJÄTTE AP-FONDENS VERKSAMHET 2010 är en av fem buffertfonder i det svenska inkomstpensionssystemet, men skiljer sig från de andra fyra buffertfonderna i flera avseenden. Sjätte uppdrag är att uppnå hög avkastning med tillfredställande riskspridning genom att investera i riskkapital främst i små och medelstora bolag i . är en stängd fond, vilket innebär att fonden inte har några in- eller utflöden. Detta gör att fonden behöver arbeta med likviditetsplanering för att kunna göra uppföljningsinvesteringar i portföljbolag, nyinvesteringar och täcka löpande kostnader. Sjätte har satt ett långsiktigt avkastningsmål på det samlade fondkapitalet som uppgår till reporänta plus en riskpremie på 4,, vilket motsvarar 6,för . I tillägg har fonden utvecklat en riskpremiemodell som specificerar avkastningsmålet för enskilda investeringar och affärsområden i investeringsverksamheten. Baserat på riskpremiemodellen var avkastningsmålet 2003- 2010 8,för hela investeringsverksamheten. Sedan starten har genomgått viktiga förändringar (Bild 44). bestod verksamheten främst av en kapitalförvaltning som investerade i noterade aktier. Fonden har successivt gått mot att investera en allt större andel i riskkapital i onoterade aktier och 2003 kännetecknar starten på dagens verksamhet då kapitalförvaltningen helt avvecklades och fonden fick en gemensam målsättning. Två andra viktiga händelser i fondens historia inträffade och 2009. 2006 delades fondens verksamhet in i fyra affärsområden som är grunden för dagens organisation. 2009 beslutade fonden att efter svaga resultat utvärdera närvaron inom segmentet för expansionsbolag1. Inget beslut har fattats om avveckling av portföljen med expansionsbolag eller om stopp för nyinvesteringar i expansionsbolag. 1Sjätte definition på expansionsbolag är företag som vid investeringstidpunkten har en årlig omsättning på under miljoner och som har negativt kassaflöde alternativt behöver tillförsel av ägarkapital för fortsatt tillväxt Första investeringen i onoterade aktier gjordes 1997 Medel som inte investerades placerades i noterade aktier och räntor Omplacering av räntor till noterade aktier som följd av kritiken från Befäste AP6 uppdrag att placering på svenska riskkapital-marknaden så att kraven på långsiktigt hög avkastning och riskspridning tillgodoses Riskkapitalverksamheten tillräcklig stor för att betraktas som fondens Hela fonden får en och samma målsättning Absolut avkastningsmål för hela AP6 Avveckling av och ersattes av internbanken Verksamheten delas upp i fyra affärsområden (Direktinvesteringar, Partnerinvesteringar, Life Science, Fondinvesteringar) Kompletterande affärsområde med inriktning på investeringar i får enligt lag också investera i utländska bolag lag (2007:709) För att bygga relationer inom regionala nätverk (efter regionalkontorens Fondens portfölj av expansionsbolag utvärderas på grund av låg avkastning Fonden beslutar att vara mer restriktiv med investeringar i expansionsbolag och närmare utvärdera resultaten KÄLLA: ; McKinsey-analys Sjätte organisation var vid utgången av 2010 uppdelad i en internbank samt sju affärsområden (Bild 45). Vid utgången av 2010 hade fonden liksom 2009 totalt 34 anställda. Av dessa arbetar 17,5 anställda dedikerat i affärsområdena och övriga i centrala funktioner som stödjer affärsområdena. Vid utgången av 2010 förvaltades majoriteten av kapitalet () i de tre största affärsområdena AP Direktinvesteringar () AP Fondinvesteringar () och AP Partnerinvesteringar (). är inte längre indelad i sju affärsområden, utan verksamheten delas in i Företagsinvesteringar, Fondinvesteringar och Life Science. genomförde försäljningar till ett värde av miljarder, vilket inkluderar bland annat avyttringar av bolagen . Nyinvesteringar och tilläggsinvesteringar genomfördes till ett värde av miljarder. 2010 avgick som VD och ersätts av . är tillförordnad VD. Sjätte struktur och organisation 2010 (expansion/mogna) 1 Inkluderar 2-3 externa konsulter som ej räknas in I fondens totala anställda RESULTAT FÖR SJÄTTE AP-FONDENS TOTALA PORTFÖLJ 1997-2010 Sjätte kapital har vuxit från miljarder till miljarder (Bild 46). Sedan starten har fonden minskat andelen likvida medel förvaltade i internbanken och byggt upp en investeringsportfölj. Vid utgången av 2010 var likviditetsportföljen nära noll. Fondens utveckling motsvarar en avkastning under på 4,och 2003- 2010 7,efter kostnader. Avkastningen var miljarder eller 9,. Detta innebär att fonden har överträffat styrelsens långsiktiga avkastningsmål om 6,(4,+ reporänta om 2,) . hade fonden inte målet om reporänta plus 4,(utan ett börsindex), men sett till nådde fonden inte upp till reporänta plus 4,som motsvarade 7,(Bild 47). Sjätte uppdrag och portföljsammansättning samt att fonden är stängd försvårar en direkt jämförelse av hela fondens avkastning med externa index. Som referens har dock fondens avkastning under 2003-2010 har varit lägre än index för noterade svenska småbolag (MSCI Swedish Smallcap). Totala tillgångar Sjätte ; SEK miljarder är en stängd fond, dvs. det sker inga in- och utflöden i fonden -0,4 xTotala kostnader som andel av genomsnittligt förvaltat kapital3 Procent 1 AP6 redovisningsprinciper inom tillgångsslaget : i) värdering görs vid årets utgång som inkluderar kvartal fyra, ii) försiktiga värderingsprinciper av onoterade tillgångar samt kostnadsfört samtliga tillgångsförda kostnader (inklusive förvaltningskostnader) och därmed tagit dem i resultatet I internbanken ingår förutom kreditutnyttjande även hedging, korta tillgångar/skulder samt eventuellt övrigt kapital som inte är klassificerat att ingå i investeringsverksamheten. Kreditutnyttjandet var 222 miljoner 3 Totala kostnader enligt definition i fondens årsredovisning; externa management fees redovisas som del i anskaffningsvärdet KÄLLA: ; McKinsey-analys Resultat Sjätte totala portfölj 19972010 Genomsnittlig årlig avkastning1 efter totala kostnader; Procent 1 Nettoavkastning delat på ingående kapital 2 Total return MSCI Swedish Smallcap 3 Långsiktigt avkastningsmål : plus reporänta. var målet ett börsindex. Under 1997-2010 var reporäntan , under 2003-2010 var reporäntan KÄLLA: ; Datastream; McKinsey-analys Fondens totala kostnader har under 2003-2010 varierat mellan och 180 miljoner , vilket motsvarar 0,80%-1,av det genomsnittliga kapitalet i fonden. uppgick kostnaderna till 0,, eller miljoner. I jämförelse med övriga AP- fonder är kostnaden högre som andel av totalt kapital, men jämförelsen har begränsad relevans givet fondernas olika verksamhetsinriktningar. Investeringar i onoterade aktier direkt eller via fonder är dyrare än investeringar i noterade värdepapper. Liksom för de andra AP-fonderna bör också kostnaderna sättas i relation till avkastningen. RESULTAT FÖR SJÄTTE AP-FONDENS INVESTERINGSVERKSAMHET 1997-2010 genererade Sjätte investeringsverksamhet en avkastning på 9,, vilket är högre än fondens mål. Målet för investeringsverksamheten 2003-2010 enligt fondens riskpremiemodell var 8,. Inom de olika marknadssegmenten har dock avkastningen varierat kraftigt (Bild 48). IRR (efter externa kostnader); Procent % av totala tillgångar -8,6 -7,5 1 Avkastningsmål: Riskfri ränta + Sektorbeta * Marknadens riskpremie + faspåslag. ändrades definitionen på avkastningsmål till att inte innehålla någon överavkastning; 2 Noterade småbolag adderades till Sjätte investeringsportfölj vid utgången (avser noterade småbolagsfonder); 3 Bolag en årlig omsättning på SEK >200 miljoner (samt positivt kassaflöde vid gränsfall); 4 Bolag med en omsättning på SEK <200 miljoner och som har negativt kassaflöde alternativt behöver tillförsel av ägarkapital för fortsatt tillväxt KÄLLA: ; McKinsey-analys Segmentet mogna bolag har genererat en årlig avkastning på 17,under 2003-2010, vilket var högre än avkastningsmålet på 7,. Noterade småbolag genererade en avkastning på 13,och överträffade därmed avkastningsmålet på 7,. Investeringarna i expansionsbolag har påverkat resultatet för investeringsportföljen negativt under 2003-2010. Avkastningen från investeringar i expansionsbolag uppgick till -7,under 2003-2010 och har därmed inte uppnått På grund av den låga avkastningen har styrelsen som tidigare nämnts beslutat att utvärdera fondens närvaro i segmentet expansionsbolag. 9.Grundläggande utvärdering av Sjunde AP-fonden I det här kapitlet presenteras resultaten från den grundläggande utvärderingen av Sjunde AP-fondens verksamhet 2010. Utvärderingen fokuserar på att beskriva fondens nya förvaltningsmodell som infördes samt att redovisa NAV1-avkastningen och den aktiva avkastningen . För perioden januari redovisas avkastning för Sjunde AP-fondens två fonder i den gamla förvaltningsmodellen (Premiesparfonden och Premievalsfonden) och för maj redovisas avkastning för fonderna AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond i den nya modellen. SJUNDE AP-FONDENS FÖRVALTNINGSMODELL OCH NYCKELHÄNDELSER 2010 bytte Sjunde AP-fonden förvaltningsmodell . Till och med förvaltade Sjunde AP-fonden två fonder i Premiepensionssystemet (PPM): Premiesparfonden (PSF) för den som inte aktivt valde en privat förvaltare i PPM och Premievalsfonden (PVF) som valdes aktivt i konkurrens med de övriga ~800 valbara fonderna i PPM-systemet. ersattes Premiesparfonden och Premievalsfonden av Sjunde AP-fondens nya så kallade byggstensfonder AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. Sex nya produkter lanserades (alla kombinationer av de två byggstensfonderna), varav AP7 SÅFA () är det nya förvalsalternativet för dem som inte aktivt väljer en förvaltare (Bild 49). AP7 SÅFA är en typ av åldersförvaltning med en kombination av AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond som förändras med spararnas ålder (Bild 50). AP7 Aktiefond har en global inriktning globala aktier, en valutasäkrad hävstång som innebär en strategisk aktieexponering på och aktiv förvaltning på utvalda marknader med fokus på kort till medellång sikt. Fonden är externt förvaltad till . AP7 Räntefond innehåller främst svenska ränterelaterade instrument med låg kreditrisk och har normalt en genomsnittlig räntebindningstid på högst . Fonden är internt förvaltad. 2 Flytt av kapital skedde och var ej handelsdagar Sjunde AP-fondens nya förvaltningsmodell Mix av AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond beror på förvaltare, men separata Index: 1,5 MSCI All Mål: Överträffa index Mål: Överträffa index