prop · GZ031d33 · 2011-09-20 00:00:00 — Internationella överenskommelser och genomförande av EU-direktiv har blivit allt viktigare för att nå miljökvalitetsmålet. Delmålet om utsläpp av fosforföreningar har inte uppnåtts. Utsläppen av fosforföreningar till vatten har minskat successivt under . Takten på minskningarna har avtagit. Inte heller delmålet om utsläpp av kväveföreningar har uppnåtts. Ansträngningar för att nå delmålet har gjorts framförallt inom jordbruks- och avloppssektorn. Delmålet om utsläpp av ammoniak är nått. Delmålet om utsläpp av kväveoxider redovisas i avsnitt 3.4.3. Regeringen bedömer att det är möjligt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet om ytterligare åtgärder vidtas. utsläpp av kväve och fosforföreningar fortsätter att minska. Huvuddelen av nedfallet i av kväve kommer dock från andra länder. Detta gäller även för utsläpp av kväve och fosfor till havet. Möjligheten att uppnå miljökvalitetsmålet är därför till stor del beroende av insatser inom regionala överenskommelser och EU-lag- stiftning som ramdirektivet för vatten, direktivet, Helcoms aktionsplan för , EU:s takdirektiv för luftföroreningar och Göteborgsprotokollet inom luftvårdskonventionen. Även den kommande inriktningen av EU:s jordbrukspolitik kommer vara av stor betydelse. Ut- släppen till vatten och luft av övergödande ämnen minskar i men ökar den internationella sjöfartens utsläpp av kväveoxider till luft. Ytterligare beslut om utsläppsmål och 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 åtgärder mot utsläpp av kväveoxider till luft krävs dels inom EU och , dels för internationell sjöfart för att förutsättningarna ska kunna bedömas som uppfyllda till 2020. Ytterligare minskningar än de som redovisats i uppföljningen av delmålen har skett genom det av regeringen införda havsmiljöanslaget. Insatser mot övergödning har varit ett prioriterat område vid fördelning av medel ur havsmiljöanslaget. Cirka hälften av havsmiljöanslaget har under 20082010 gått till projekt mot övergödning. Införandet av medel för lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) har initierat många småskaliga åtgärdsprojekt, vilka enligt länsstyrelsernas beräkningar kan medföra en minskning till havet av motsvarande fosfor respektive kväve . Dessutom bedömer att åtgärder till följd av övriga projekt finansierade via havsmiljöanslaget kan medföra en ytterligare minskning till havsmiljön på motsvarande fosfor respektive kväve . Regeringen har även beslutat att utöka det gällande förbudet mot fosfater i tvättmedel till att gälla även maskindiskmedel för konsumentbruk. Regeringen bereder även möjligheten att förbjuda all användning av fosforföreningar istället för bara fosfater. påbörjades förhandlingen om Europeiska kommissionens förslag till ändring i detergentförordningen (648/2004). Enligt förslaget begränsas halten av fosfor i tvättmedel för konsumentanvändning till maximalt 0,5 viktprocent . har i enlighet med EU:s nitratdirektiv gjort en översyn av de nitratkänsliga områdena som omfattar en rad åtgärder. För de områden som betecknas som nitratkänsliga områden ska åtgärdsprogram inrätta särskilda åtgärder för att minska övergödningen från jordbruket. Det förslag som regeringen nu har skickat till EU-kom- missionen innebär att den totala andelen åkerareal som finns inom de nitratkänsliga områdena ökar från nuvarande till . Utökningen av nitratkänsliga områden medför att en större andel av åkerarealen i kommer att omfattas av specifika regler för jordbruket i syfte att minska övergödningen. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 3.5.8Levande sjöar och vattendrag Miljökvalitetsmålet är att sjöar och vattendrag ska vara ekologiskt hållbara och att deras variationsrika livsmiljöer ska bevaras. Naturlig produktionsförmåga, biologisk mångfald, kulturmiljövärden samt landskapets ekologiska och vattenhushållande funktion ska bevaras som förutsättningar för friluftsliv värnas. Fem delmål har beslutats kopplade till miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller åtgärdsprogram för natur- och kulturmiljöer, åtgärdsprogram för skyddsvärda vattendrag, vattenförsörjningsplaner, utsättning av djur och växter samt åtgärdsprogram för hotade arter. Tillståndet i miljön förändras i en positiv riktning, vilket är en förbättrad bedömning jämfört . Delmålet om skydd av natur- och kulturmiljöer har inte nåtts. bildades ett fåtal naturreservat där något särskilt värdefullt vatten ingick. Mindre än hälften av de vattendrag som bedömts vara i behov av ekologisk restaurering hade restaurerats 2010. Delmålet om restaurering av vattendrag har inte nåtts. Delmålet om vattenförsörjningsplaner har inte heller nåtts. av de kommunala ytvattentäkterna hade ett skydd 2009. Delmålet om utsättning av djur och växter har nåtts. Avsiktliga utsättningar sker nu på ett sådant sätt att den biologiska mångfalden inte påverkas negativt. Även delmålet om åtgärdsprogram har nåtts. omfattas ett femtiotal arter vilka lever i sötvattensmiljöer av åtgärdsprogram. Regeringen bedömer att det är möjligt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet om ytterligare åtgärder vidtas. Direktiv /60/EG, vilket är genomfört i bl.a. genom förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön, är centralt i arbetet för att nå miljökvalitetsmålet. De åtgärdsprogram m.m. som beslutades av vattendelegationerna vid de fem länsstyrelser som är vattenmyndigheter har börjat genomföras. Genomförandet av åtgärdsprogrammen har stor betydelse för förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålet. På grund av det kraftigt minskade nedfallet av försurande ämnen över har en återhämtning skett i många tidigare försurade vatten. Detta har lett till att det varit möjligt att trappa ned eller avsluta kalkningen av flera sjöar och vattendrag. Återhämtningen samt kvalitetshöjande åtgärder har lett till att kalkmängderna minskat med . har bedömt att kalkförbrukningen bör kunna minska med ytterligare som en följd av kvalitetsförbättringar samt en fortsatt anpassning till försurningsutvecklingen. Genom Havs- och vattenmyndigheten finns nu ett samlat ansvar för havs- och vattenmiljöfrågor. Detta innebär att det skapats en förvaltningsmyndighet på miljöområdet för frågor om bevarande, restaurering och hållbart nyttjande av sjöar, vattendrag och hav. 3.5.9Grundvatten av god kvalitet Miljökvalitetsmålet är att grundvattnet ska ge en säker och hållbar dricksvattenförsörjning samt bidra till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag. Fyra delmål har beslutats till miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller skydd av grundvattenförande geologiska formationer, grundvattennivåer, rent dricksvatten och uttag av naturgrus. Det går inte att se någon tydlig utvecklingsriktning för tillståndet i miljön. Grundvatten påverkas negativt av en rad verksamheter, men uppföljningen är bristfällig. Dock har förbättrad hantering av bekämpningsmedel och bättre gödsling minskat jordbrukets påverkan på grundvattnet. För att nå målet måste vattenmyndigheternas åtgärdsprogram vara effektiva. Dessutom måste kunskapen om risk för grundvattenpåverkan och hänsyn hos olika aktörer öka. Trots att arbetet med att inrätta vattenskyddsområden har intensifierats har inte delmålet om skydd av grundvattenförande geologiska formationer nåtts. Delmålet om grundvattennivåer har inte nåtts. Vattenförsörjningsplaner är under upprättande, men saknas fortfarande i de flesta län och kommuner. Delmålet om rent vatten för dricksvattenförsörjning har inte nåtts. De resultat som finns tillgängliga i databasen visar dock att råvattnet i de flesta fall håller sig inom normer för tjänligt dricksvatten. Uttaget av naturgrus minskade 2009. Delmålet om uttag av naturgrus har dock inte nåtts. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 förmåga och att den biologiska mångfalden ska bevaras. Kust och skärgård ska ha en hög grad av biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård ska bedrivas så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar. Sju delmål har beslutats till miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller skydd för miljöer i kust- och skärgårdsområden, strategi för kulturarv och odlingslandskap, åtgärdsprogram för hotade arter, minskning av bifångster, anpassning av uttaget av fisk, begränsning av buller och andra störningar från båttrafiken samt minskade utsläpp av olja och kemikalier från fartyg. Regeringen bedömer att det är möjligt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet om ytterligare åtgärder vidtas. Uttaget av naturgrus har minskat , men fortfarande pågår uttag ur områden som kan vara viktiga för den framtida vattenförsörjningen och för ändamål där alternativa material skulle kunna användas. Dessutom ges förnyade täkttillstånd. För att uppnå en minskad naturgrusanvändning behöver beslutsunderlag, planering och förståelse för naturgrusavlagringarnas värde förbättras. SGU bedömer att de nya bestämmelserna i som infördes om att en täkt av naturgrus inte får komma till stånd om det är tekniskt möjligt och ekonomiskt rimligt att använda annat material, kan komma att minska användningen. Genom vattenförvaltningsarbetet och miljömålsarbetet har medvetandet om grundvattnets betydelse och sårbarhet ökat. Insatserna för grundvatten inom vattenförvaltningen behöver dock förstärkas för att miljökvalitetsmålet ska kunna nås. Antalet fastställda vattenskyddsområden behöver öka, framför allt vid mindre vattentäkter. 3.5.10Hav i balans samt levande kust och skärgård Miljökvalitetsmålet är att och ska ha en långsiktigt hållbar produktions- Det går inte att se någon tydlig utvecklingsriktning för tillståndet i miljön. Den neutrala trenden för miljötillståndet har ännu inte vänts i positiv riktning, förutom i vissa enskilda fall som torskens återhämtning i . På kort sikt kan det dock vara svårt att urskilja några direkta effekter i havsmiljön till följd av gjorda insatser. De blir ofta märkbara . Delmålet om skydd för miljöer har nåtts vad gäller naturreservat som är 26 till antalet. Totalt omfattas av territorialhavet och av ekonomisk zon av marint skydd i form av nationalpark, naturreservat eller Natura 2000-områden. Det finns även fem fiskefria områden. Delmålet om strategi för kulturarv och odlingslandskap har nåtts. Delmålet om åtgärdsprogram för hotade arter har inte nåtts. Delmålet om bifångster har inte nåtts. Vad gäller bifångster av däggdjur och fåglar är uppskattningarna mycket osäkra. Dessutom finns en osäkerhet gällande populationsstorlekarna för flera av de aktuella arterna. Delmålet om uttag och återväxt av fisk har inte nåtts i och med att fiskbestånden inte har återhämtat sig. Delmålet om buller och andra störningar har nåtts. Även delmålet om utsläpp av olja och kemikalier har nåtts. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Regeringen bedömer att det är möjligt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet förutsatt att ytterligare kraftfulla åtgärder vidtas. Regeringen gör därmed en mer positiv bedömning än . Skälen för det är följande. I rapporten på ny grund har gjort en närmare analys av möjligheterna att få till stånd de åtgärder som krävs och kan inte se att sådana kan komma på plats och genomföras . Bland annat framhåller att det krävs att flera andra miljökvalitetsmål nås, att framsteg görs i det internationella samarbetet samt inom EU:s gemensamma fiskerirespektive jordbrukspolitik. konstaterar att flera av dessa krav är sådana som inte ensamt kan påverka och vilkas inriktning inte ännu är klargjorda. Till skillnad från anser dock regeringen att bl.a. det faktum att inriktningen i avgörande processer ännu inte är fastlagd gör att det fortfarande finns möjlighet att påverka utformningen i positiv riktning. Regeringens ambitioner på havsmiljöområdet är fortsatt höga. Många åtgärder vidtas både internationellt och nationellt, i det senare fallet till stor del tack vare satsningar på havsmiljöanslaget. Genom ett pådrivande och målinriktat arbete internationellt och inom EU samt genom en kontinuerlig satsning på anslaget Åtgärder för Havs- och vattenmiljö finns alltjämt goda förhoppningar om att tillräckligt kraftfulla åtgärder ska beslutas och genomföras. Fiskeflottan är alltjämt för stor i förhållande till fiskresursen och problemen med alltför hårt fisketryck på vissa bestånd och bifångster kvarstår. En ny gemensam fiskeripolitik håller på att arbetas fram och ska träda i kraft . Regeringen kommer att verka aktivt och målinriktat för att den ska utformas på ett sätt så att förutsättningarna för att nå miljökvalitetsmålet ökar. Åtgärdsprogram för att uppnå god miljöstatus i respektive enligt EU:s direktiv ska finnas på plats . Åtgärdsprogrammet för kommer delvis att bygga på Helcoms aktionsplan för . De båda programmen och planen kommer sammantaget att bidra starkt till att skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet. är alltjämt pådrivande i Östersjösamarbetet för att Helcoms aktionsplan ska genomföras i alla länder samt verkar aktivt för att både Helcom, som innehar ordförandeskapet för, och Ospar ska bidra i arbetet för ett effektivt genomförande av direktivet. för bidrar till att stärka genomförandet av Helcoms aktionsplan. har i sitt betänkande Planering på djupet fysisk planering av havet (SOU 2010:91) föreslagit en lagstiftning för att med ekosystemansatsen som utgångspunkt möjliggöra en planering av de svenska havsområdena utanför en nautisk mil från baslinjen och i den svenska ekonomiska zonen som bevarar och restaurerar de ekosystemen som havsbaserade verksamheter utvecklas. Regeringen anser att havsplanering är ett viktigt verktyg för att nå miljökvalitetsmålet och uppnå en god havsmiljöstatus enligt direktivet. Utredningens betänkande behandlas inom . inledde Havs- och vattenmyndigheten sin verksamhet. Myndighetens uppgift är att ta ett helhetsgrepp över både sötvattens- och havsfrågor, inklusive havsplanering och fisket, vilket ger ökade förutsättningar för att arbeta kraftfullt och fokuserat med havs- och vattenmiljöfrågor och effektivisera förvaltningen. Miljökvalitetsmålet är att våtmarkernas ekologiska och vattenhushållande funktion i landskapet ska bibehållas och värdefulla våtmarker bevaras för framtiden. Fem delmål har beslutats till miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller en nationell strategi för skydd och skötsel, skydd av våtmarker i myrskyddsplanen, om skogsbilvägar, våtmarker i odlingslandskapet samt åtgärdsprogram för hotade arter. bedömer att det inte går att se någon tydlig utvecklingsriktning för tillståndet i miljön. En stor del av våtmarkerna har försvunnit eller utsatts för påverkan av olika slag. Biologisk mångfald och ekosystemtjänster har påverkats negativt. det är bristande hänsyn inom jord- och skogsbruk samt långvarig påverkan av framförallt dikning som främst bidragit till dagens situation. Historiskt har regelverket om hänsyn inte varit tillräcklig, men även förekommer vissa brister i den hänsyn som ska tas. Delmålet om strategi för skydd och skötsel av våtmarker nåddes 2005. Delmålet om skydd av våtmarker i myrskyddsplanen har inte nåtts. Av drygt 500 områden återstår 231 områden att skydda långsiktigt. Delmålet om skogsbilvägar har inte nåtts. År- ligen byggs skogsbilvägar som till delar bedöms beröra värdefulla våtmarker. Delmålet om våtmarker i odlingslandskapet har inte nåtts. Det finns åtgärdsprogram för 24 våtmarksanknutna arter och en biotop. Delmålet om åtgärdsprogram för hotade arter har nåtts. Regeringen bedömer att det är möjligt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet om ytterligare åtgärder vidtas. Som regeringen har framfört i proposition Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155) är det också nödvändigt att genomföra den reviderade myrskyddsplanen som innebär att ytterligare 105 objekt skyddas långsiktigt . Med tanke på våtmarkernas ekosystemtjänster och internationella ansvar enligt konventionen om våtmarker av internationell betydelse i synnerhet som livsmiljö för våtmarksfåglar (Ramsarkonventionen), är det nödvändigt att förstärka det löpande arbetet med skydd och skötsel av värdefulla våtmarker. För att nå miljökvalitetsmålet krävs att miljöhänsynen till våtmarker inom de areella näringarna och inom övrigt nyttjande av mark i anslutning till våtmarker blir bättre. Vidare bör intresset för våtmarksanläggning bland markägare uppmuntras ytterligare. Anläggning och restaurering av våtmarker har främst genomförts med medel från landsbygdsprogrammet. Dock har endast få restaureringar av myrar genomförts. För att säkra våtmarkernas ekosystemtjänster krävs stark restriktivitet med tillstånd och dis- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 för bl.a. nydikning samt att tillräcklig areal av olika typer av våtmarker är bevarade eller restaurerade över hela landet. Våtmarkernas förmåga att minska halter av näringsämnen och fungera som buffert vid ändrade nederbördsmönster behöver tas till vara, liksom deras biologiska produktion och förmåga att binda kol från atmosfären. Att bevara och återskapa våtmarker kan därmed bli viktiga verktyg för att mildra effekterna av klimatförändringar och ändrade nederbördsmönster. Därtill kommer våtmarker även i fortsättningen att spela en viktig roll i arbetet med att förbättra vattenkvaliteten och minska övergödningen av sjöar, vattendrag och hav. Positiva resultat från anläggning av våtmarker och småvatten innebär dock att framtidsutsikterna för de flesta grodarter är goda, trots att populationer och utbredningsområden är begränsade. Dikesrensningar inom jord- och skogsbruket som inte genomförs på ett korrekt sätt med tillräcklig hänsyn till natur- och kulturmiljövärden medför stor risk för ytterligare skador på våtmarker och vattenmiljöer, genom såväl förstärkt dränering som påverkan på avrinnande vatten nedströms. Arbetet med att anlägga och restaurera våtmarker i odlingslandskapet går för långsamt. Flera länsstyrelser bedömer att takten främst begränsas av deras resurser till handläggning av våtmarksstöd och vattenverksamhet. När anläggandet eller restaureringen berör dikningsföretag eller om våtmarken planeras bli större än fem hektar blir den rättsliga processen omfattande, vilket också bidrar till svårigheter att nå preciseringen. Ersättningsnivåerna till markägare och reglerna för prövning av vattenverksamhet kan behöva ses över. Satsningar på att restaurera dikade områden, skötsel av tidigare hävdade våtmarker samt att ta fram kunskapsunderlag om kulturhistoriska värden är nödvändiga. Miljökvalitetsmålet är att skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion ska skyddas som den biologiska mångfalden bevaras samt kulturmiljövärden och sociala värden värnas. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Fyra delmål för perioden har beslutats till miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller långsiktigt skydd av skogsmark, förstärkt biologisk mångfald, skydd för kulturmiljövärden och åtgärdsprogram för hotade arter. Tre av fyra delmål har nåtts. Förutsättningarna för att nå delmålet om långsiktigt skydd av skogsmark bedöms vara uppfyllda bl.a. genom att använda statligt ägd mark vid reservatsbildning (se nedan). Delmålet om förstärkt biologisk mångfald har nåtts. Totalt sett har mängden död ved, gammal skog och äldre lövrik skog ökat mer än angivna målarealer. Delmålet om skydd för kulturmiljövärden har inte nåtts. Uppföljning 20082010 av skogsbrukets hänsyn till kulturlämningar vid slutavverkning och föryngringsåtgärder visar att hänsynen är fortsatt bristfällig. Sammanlagt har 23 åtgärdsprogram för hotade arter tagits fram vilka innehåller åtgärdsförslag som berör 52 hotade arter. Delmålet har nåtts. Regeringen bedömer att det är möjligt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet om ytterligare åtgärder vidtas. Beträffande skydd för skogens kulturmiljövärden krävs ytterligare inventering och tillgängliggörande av inventeringsresultat inför planering av skogsbruksåtgärder. Hotade arter i skogslandskapet utgör fortfarande en hög andel av det sammanlagda antalet hotade arter i . Åtgärdsprogram för hotade arter hanteras under miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv. (redovisas i avsnitt 3.5.16). Regeringen bedömer att fortsatt arbete med skydd och frivilliga avsättningar av skyddsvärd skog samt förbättrad naturvårdshänsyn vid skogsbruksåtgärder behöver genomföras även fortsättningsvis i avvaktan på nya etappmål för miljökvalitetsmålet. Som en följd av förändrade uppdrag som beslutade om (prop. 2009/10: 169, bet. 2009/10:NU22 rskr. 2009/10:384) bildades ett dotterbolag till , Ersättningsmark i . Till bolaget har produktiv skogsmark överförts. Marken ska användas vid bytesmarksaffärer med framförallt skogsbolag vid bildande av naturreservat med värdefull skogsmark som den sista åtgärden för måluppfyllelsen av delmål 1 om formellt skydd av skog. uppdrag att vara staten behjälplig med bytesmark vid bildande av naturreservat upphör när delmålet nåtts. initierades gemensamt av och Landsbygdsdepartementet en dialog med företrädare från skogsnäringen, myndigheter, naturvårdsorganisationer och forskarsamhället. Syftet med dialogen är att uppnå en ökad samsyn kring problem och brister i naturvårdshänsyn vid skogsbruksåtgärder. Syftet är också att nå en samsyn kring hur dessa brister kan rättas till. och fick i uppdrag att utarbeta en kunskapsplattform om ett hållbart skogsbruk. Uppdraget har redovisats och inom ramen för dialogen har en workshop hållits. De förslag till åtgärder som myndigheterna redovisat kommer att beredas i . Miljöhänsynen och resurserna för att långsiktigt bevara skyddsvärd skog behöver öka. Regeringens satsning om samverkansprogrammet för kompletterande metoder för skydd av värdefull natur, Kometprogrammet, genomförs nu i fem områden som utsågs som pilotområden - , södra , , och östra . ska , och i län redovisa om programmet kan utökas geografiskt och om det bör omfatta andra typer än skog. Gammelskogarna i upptar en begränsad andel av den sammanlagda skogsmarksarealen. I det vetenskapliga underlag som ligger till grund för miljömålspropositionerna bedömdes att av den produktiva skogsmarken med höga naturvården behövde undantas från skogsbruk på lång sikt för att säkra skogslandskapets biologiska mångfald. omfattas av den produktiva skogsmarken nedanför den fjällnära gränsen av formellt skydd. Skogslandskapets naturvärden är huvudsakligen knutna till naturskogar/gammelskogar. Dessa återfinns i fjällnära områden och som restbiotoper nedan fjällnära gränsen. Nedanför fjällnära gränsen utgörs den produktiva skogsmarken endast av gammelskog. stärkt miljöhänsyn tas vid skogsbruksåtgärder kan inte gammelskogarnas ekosystem bevaras endast genom detta. Dessa skogar behöver undantas från skogsbruk. Regeringen kommer därför att fortsätta arbetet med att ge gammelskogarna ett långsiktigt skydd. 3.5.13 Ett rikt odlingslandskap Miljökvalitetsmålet är att odlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för biologisk produktion och livsmedelsproduktion ska skyddas som den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks. Sex delmål har beslutats till miljökvalitetsmålet. Delmålen gäller skötsel av ängs- och betesmarker, småbiotoper, kulturbärande landskapselement, växt- och husdjursgenetiska resurser, åtgärdsprogram för hotade arter samt värdefulla ekonomibyggnader. Det går inte att se någon tydlig utvecklingsriktning för tillståndet i miljön. Natur- och kulturvärden hotas av både igenväxning och ett intensivt jordbruk. Ett aktivt jordbruk och betande djur i landskapet är en förutsättning för att miljökvalitetsmålet ska kunna nås. Delmålet om ängs- och betesmarker har inte nåtts i sin helhet. Det är framförallt målet om att bevara markernas värden som inte har nåtts. Delmålet om småbiotoper har inte nåtts. Målet om att ta fram en strategi för fler småbiotoper i slättbygden uppnåddes 2004. Delmålet om kulturbärande landskapselement är inte nått.