prop · GZ031d15 · 2011-09-20 00:00:00 — brottsbekämpande verksamhet syftar till att övervaka och kontrollera trafiken till och från utlandet så att bestämmelserna om in- och utförsel av varor efterlevs. har inriktat verksamheten på att begränsa den organiserade och storskaliga brottsligheten. Narkotikabekämpningen har högsta prioritet. Den nationella enheten ansvarar för riskanalys- och underrättelseverksamheten i . Verksamheten inom Effektiv handel fastställer och tar ut tullar, mervärdesskatt och andra skatter samt avgifter, så att en riktig uppbörd kan säkerställas. Här ligger också ansvaret för kontrollen av att bestämmelser om in- och utförselrestriktioner följs i det deklarationspliktiga, legala varuflödet. Kontrollerna av in- och utförselrestriktioner inriktas på hot mot hälsa, miljö och säkerhet. Årsredovisningen har av bedömts som i allt väsentligt rättvisande. förebyggande arbete börjar redan innan en vara passerar gränsen genom information och tillståndsgivning. Målet är att underlätta för medborgare och företag att göra rätt från början. genomför informationsträffar och svarar på frågor via telefon och e-post. Företag kan certifiera sig i ett EU-gemensamt certifieringsprogram för att harmonisera och effektivisera tullhanteringen. klarerade cirka 5 miljoner tulldeklarationer vilket är ungefär 500 000 fler deklarationer än 2009. Resursåtgången var dock detsamma som vilket betyder att en effektivisering av verksamheten har skett. Den fysiska kontrollverksamheten arbetar uppdrags- och kunskapsbaserat utifrån en aktuell hotbild. Antalet fysiska kontroller har ökat något trots att resursinsatsen minskat något. Det förklaras av att antalet kontroller i resandeflödet ökat. genomför kontroller i efterhand för att kontrollera och följa upp bland annat tulldeklarationer och tillstånd. Andelen nedlagd tid för kvalitetsrevisioner och tillståndsuppföljningar har ökat medan nedlagd tid för övriga kontroller i efterhand har minskat. Det projekt- och underrättelsestyrda arbetet har fortsatt att utgöra grunden för bekämpning av den organiserade och storskaliga 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Information hämtas från alla delar av den kontrollerande och brottsbekämpande verksamheten, bl.a. underrättelse, riskanalys och spaning. Samverkan med andra myndigheter, både nationellt och internationellt, är också en viktig framgångsfaktor. har identifierat 32 kriminella nätverk och slagit ut 19 nätverk. har aktivt deltagit i den nationella samverkan mot grov organiserad brottslighet på både strategisk och operativ nivå. har deltagit i fem ärenden . Att komma åt det ekonomiska utbytet av brott är viktigt i den brottsbekämpande verksamheten. har medverkat i arbetet med att bygga upp en nationell funktion för brottsutbytesfrågor. Huvuddelen av projektverksamheten har varit inriktad på smuggling av narkotika eftersom narkotikasmuggling har högsta prioritet för . Både antalet beslag och beslagtagna mängder har ökat . har haft en inriktning mot kontroller i post- och kurirflödet . Beslagen av alkohol har ökat för spritdrycker men minskat något för vin och öl jämfört med . Antalet identifierade och utslagna kriminella nätverk avseende alkohol har ökat. har här utvecklat arbetsmetoderna och bl.a. samverkat med Polisen i olika kontrollåtgärder. kunskap om de kriminella nätverk som ägnar sig åt cigarettsmuggling har blivit bättre. Flera projekt inriktade mot storskalig tobakssmuggling har genererat stora beslag. Arbetet mot ekonomisk brottslighet bedrivs av genom riktade kontroller mot misstänkta objekt och genom förebyggande insatser som information. Syftet är att skapa en preventiv effekt som fångar upp de företag som befinner sig i gränszonen till att begå ekonomisk brottslighet. Kompetensen för att bekämpa ekonomisk brottslighet har höjts för medarbetarna . Mängden, 15 stycken, inledda förundersökningar avseende ekonomisk brottslighet är för låg. måste bli bättre på att tidigare identifiera ärenden med misstänkt ekonomisk brottslighet utan att dessa ärenden först ska ha handlagts genom efterkontroll. uppskattar skattefelet till vilket är på samma nivå som . Både förebyggande insatser och kontroller är viktiga för att säkra uppbörden och därmed hålla skattefelet på en låg nivå. Samordnade insatser har därför skett inom ett antal områden där risken ansetts som högst för skattefel. Insatserna har lett till upphävande av tillstånd och tilläggsdebiteringar. Efterkontroller i form av tullrevisioner och eftergranskningar bedrivs efter en riskbedömning. Kontrollerna har resulterat i efterdebiteringar på vilket är en minskning jämfört med . anser att träffsäkerheten i objekturvalet måste öka och har därför initierat ett projekt för att förbättra analys- och selekteringsförmågan. arbete med att minimera uppbördsfelet handlar om att få företagen att betala i sin helhet och inom utsatt tid. har av tullräkningarna betalats i sin helhet. Även företagens betalning inom utsatt tid har förbättrats . kontroller av in- och utförselrestriktionerna ska särskilt inriktas på hot mot hälsa, miljö och säkerhet. har kontrollerna riktats mot narkotika, dopning, alkohol, tobak, vapen, farligt avfall, ozonnedbrytande ämnen, artskydd/CITES, produkter med dubbla användningsområden, läkemedel inom ramen för EU:s prioriterade kontrollområden, livsmedel och kosttillskott. Enhetligheten i verksamhet bedöms vara tillfredsställande. När det gäller kvalitet så är medborgare och företag nöjda med bemötande och klagomålen är mycket få. Produktiviteten och effektiviteten har blivit bättre bl.a. genom nya arbetsmetoder, koncentration av arbetsuppgifter och ett riskbaserat arbetssätt i hela . hade 2 106 anställda. har 87 medarbetare slutat sin anställning och 68 medarbetare rekryterats. En kompetensstrategi finns för att tydliggöra framtida kompetensbehov. Syftet är både kunna utveckla den existerande kompetensen men även att kunna attrahera ny kompetens till myndigheten. En medarbetarundersökning har genomförts som visar att av medarbetarna är nöjda med sin arbetsplats. Regeringen bedömer att i hög grad bidrar till att uppfylla målet för utgiftsområdet. Resultatutvecklingen är positiv. Arbetet mot Ett pågår och regeringen bedömer att arbetet bör fortgå. Regeringen anser att brottsbekämpande verksamhet utgör ett betydande hinder för storskalig smuggling. ingripanden mot kriminella och beslag av varor har försvårat för illegala varor att nå den svenska marknaden. Regeringen anser att det är viktigt att förenklings- och certifieringsarbetet fortsätter och att kunskap, metoder och resultat återanvänds i verksamheten så att det resulterar i att fler medborgare och företag gör rätt från början. måste prioritera kontrollåtgärder avseende tullhantering och följa upp att interna rutiner fungerar och tillämpas korrekt för att säkerställa en god kvalitet i verksamheten. Arbetet med ständiga förbättringar av arbetsmetoderna med bl.a. en nationellt styrd, riskbaserad och uppdragsstyrd kontrollverksamhet är viktig för att ytterligare öka träffsäkerheten och därmed också effektiviteten inom samtliga kontrollområden. Samarbetet, både nationellt och internationellt, med andra myndigheter fungerar bra, men måste fortsätta att utvecklas. Regeringen bedömer att myndigheten bedriver ett strategiskt arbete med sin kompetensförsörjning. Det är av stor betydelse att detta arbete fortgår. ska fortsätta att förbättra och effektivisera uppbördshanteringen och servicen till företag. Det är lika viktigt att myndigheten fortsätter att förbättra den brottsbekämpande verksamheten genom en målmedveten prioritering, styrning, modernisering och effektivisering av denna verksamhet. Det brottsförebyggande arbetet är viktigt. Att hindra att narkotika kommer in i ska även fortsättningsvis vara den högst prioriterade uppgiften för brottsbekämpande verksamhet. ska även prioritera arbetet mot organiserad brottslighet och 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 storskalig brottslighet samt ekonomisk brottslighet. Myndigheten ska också prioritera den storskaliga och frekventa illegala införseln av alkohol och tobak. En viktig del är att se till att olika verksamheter inom myndigheten på ett bättre sätt samverkar på alla nivåer så att högre effektivitet och kvalitet säkerställs. Den fördel som det innebär att kompetens från huvudprocesserna Effektiv Handel och Brottsbekämpning finns inom samma myndighet måste utnyttjas i utvecklingen av verksamheten. Detta är centralt för en effektiv resursanvändning. De olika delarna av förändringsarbetet ska stödja varandra i utvecklandet av en enhetlig, effektiv och ändamålsenlig verksamhet med hög kvalitet som når uppsatta mål. Myndighetens arbete med förenklingar av regler och tullprocedurer ska fortgå. Ett tydligt fokus på utveckling av arbetsmetoder inom områdena riskanalys, underrättelse och kontroll är nödvändigt. Tabell 4.1 Anslagsutveckling 1:3 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 633 119 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 631 327 tkr prisnivå. 4Motsvarar 1 626 329 tkr prisnivå Anslaget används för förvaltningskostnader. Vidare används anslaget för vissa kostnader för internationellt arbete på tullområdet. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.2 Offentligrättslig verksamhet 1 Intäkter till inkomsttitel avser dröjsmålsränta och diverse avgifter vid . Intäkter som får disponeras avser expeditions- och ansökningsavgifter och tullförrättningsavgift. 1 Verksamheten avser kontroll av exportbidragsgods och kontroll av päls av katt och hund. Tabell 4.4 Härledning av anslagsnivån 20122015, 1:3 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU21). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. anslag ökas med för arbetet mot grov organiserad brottslighet. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till 1 . beräknas anslaget till 1 . beräknas anslaget till 1 . beräknas anslaget till 1 . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 För ska målet för utgiftsområdet uppnås genom att -upprätthålla en god betalningsvilja i samhället, motverka företeelser som kan leda till överskuldsättning samt underlätta för medborgare och företag att göra rätt för sig, -medborgare och företag ska ha förtroende Regeringen bedömer att måluppfyllelsen är god. Rättssäkerhet och förtroendet för myndigheten är högt. Kvaliteten är också god även om det finns vissa förbättringsområden. Kostnadseffektiviteten har utvecklats positivt. För att underlätta för medborgare och företag att göra rätt för sig måste dock myndighetens information och service göras mer behovsanpassad och lättillgänglig. Årsredovisningen har av bedömts som i allt väsentligt rättvisande. Myndigheten bedriver verksamhet på 40 orter i landet. Verksamheten är uppdelad i fyra processer; verkställighet och indrivning, summarisk process, skuldsanering och konkurstillsyn. Därtill finns två stödprocesser; förebyggande arbete och kundcenter. Diagram 5.1 visar de fyra processernas andel av verksamheten. ingår i arbetet mot den grova organiserade brottsligheten. I budgetpropositionen ökades myndighetens anslag varaktigt med för detta. Myndigheten ingår tillsammans med Polisen, , , , och i arbetet med regionala underrättelsecenter. startade på försök en jourtelefon som innebär att de andra samverkande myndigheterna kan nå dygnet runt. permanentades denna jourverksamhet. Verksamheten syftar till att effektivisera möjligheten att kunna säkerställa fordringar i tillgångar som de samverkande myndigheterna påträffat hos gäldenärer som misstänks för grov organiserad brottslighet. har myndigheten också vidtagit åtgärder mot penningtvätt. Om det finns misstanke om penningtvätt ska Polisen underrättas. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 2010 anmälde 98 ärenden. huvuduppgift är att driva in skulder. Processen utgör av myndighetens totala verksamhet. drev myndigheten in , vilket är något mer än föregående år. Diagram 5.2 visar indrivet belopp . Diagram 5.2 Indrivet belopp Inflödet av allmänna och enskilda mål var i princip i nivå med föregående år. Antalet pågående gäldenärer låg också på samma nivå som 2009. Förändringen är marginell även för inkomna och verkställda avhysningar. Antalet barn som är berörda har däremot ökat. var det 2 562 barn som berördes av en ansökning om avhysning, vilket är fler än föregående år. 632 barn berördes av en verkställd avhysning, vilket är fler. ökade både produktiviteten och kostnadseffektiviteten inom verksamheten, . Enhetligheten har ökat ytterligare. Kvaliteten har också förbättrats, men det finns fortfarande förbättringsområden i dokumentation och utredning. Summarisk process är ett förenklat processförfarande. Den vanligaste formen av mål är betalningsförelägganden. Processen utgör av totala verksamhet. uppgick antalet ansökningar om betalningsföreläggande till drygt 1,2 miljoner, vilket är en svag ökning jämfört med . Produktiviteten är fortsatt hög inom verksamheten, även om den minskade . noterades en ökning av antalet slarvfel i processen. Detta var en följd av det ökade ärendeinflödet. Undersökningar visar att dessa kvalitetsbrister kvarstår. Enhetligheten är överlag bra. Vissa skillnader finns fortfarande inom delgivningen. Det är generellt svårare att delge svarande i storstäderna, vilket medför att vissa ärenden tar att delge. För att hantera detta har ytterligare personal anställts och befintlig personal har temporärt omfördelats. Skuldsanering utgör av totala verksamhet. Antalet ansökningar om skuldsanering har ökat . Även inflödet av omprövningar har ökat , . Ökningarna är sannolikt en konsekvens av lågkonjunkturen. Myndigheten har haft svårt att hantera det ökade inflödet. Antalet pågående ärenden som är äldre än har ökat. Andelen omprövningsärenden som avslutas har däremot ökat från till . Myndigheten har valt att prioritera omprövningsärendena. beviljades 4 874 personer skuldsanering, vilket är en ökning . Förutsättningarna för att beviljas skuldsanering har dock skärpts mot bakgrund av att skärpte praxis för skuldsanering. Beslutet innebär att bedömningen av en gäldenärs återbetalningsförmåga blivit strängare. Detta kommer sannolikt leda till att färre beviljas skuldsanering. I budgetpropositionen ökades myndighetens anslag med varaktigt till följd av ändringar i skuldsaneringslagen. Lagändringarna trädde i kraft . Förändringarna innebär att möjligheten att bevilja skuldsanering för näringsidkare utökas. Skuldernas ålder ska inte längre beaktas särskilt vid bedömningen av om det är skäligt att bevilja skuldsanering. dessa förändringar kan fler personer väntas ansöka om och beviljas skuldsanering. har produktiviteten inom processen minskat jämfört med . En förklaring till detta är att personalomsättningen varit hög. av 2010 valde myndigheten att förstärka de personella resurserna. Sammantaget har detta medfört att effektiviteten minskat och styckkostnaden har ökat. Hållbarheten i myndighetens beslut bedöms vara fortsatt god. av de som beviljades skuldsanering har återkommit med nya skulder till , att jämföra . Enhetligheten är fortsatt god och de kvalitetsbrister som uppmärksammades har hanterats. Konkurstillsynen utgör av myndighetens totala verksamhet. Inflödet av konkursärenden ökade . minskade de totalt. Andelen konkurser som rör juridiska personer minskade medan andelen som rör fysiska personer ökade. Det minskade ärendeinflödet har medfört att myndigheten kunnat genomföra fler temagranskningar av konkursförvaltningen och besökt tingsrätter och byråer. Kostnaderna i konkurser har begränsats i de fall som arvoden inte bedömts skäliga. Produktiviteten och kostnadseffektiviteten har ökat som kvaliteten och enhetligheten är fortsatt god. Stödprocessen syftar till att motverka överskuldsättning. Inom det förebyggande arbetet har myndigheten haft fortsatt fokus på att öka ungdomars kunskaper i privatekonomi. Myndigheten har tillsammans med och arbetat med ett utbildningsstöd kallat på cashen. Detta har visat sig vara framgångsrikt. Antalet ansökningar om betalningsföreläggande med obetalda smslån som grund har minskat. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 inkom 28 000 ärenden jämfört med 46 500 föregående år. Andelen som rör ungdomar har också utvecklats positivt. minskade andelen till . har fortsatt samarbetet med Radiotjänst i för att identifiera och undanröja hinder och svårigheter som kan leda till onödiga ansökningar om verkställighet. Till följd av riktade informationsinsatser har av de som riskerat restföring betalat . Regeringen anser att det är viktigt att denna typ av samverkan fortsätter. hade 2 098 anställda, vilket är färre än föregående år. Andelen kvinnor var och andelen kvinnliga chefer uppgick till , vilket är högre än 2009. Myndigheten har sett vissa svårigheter att åstadkomma en hållbar personalsituation inom skuldsaneringen och delgivningen. Inom skuldsaneringen har personalomsättningen uppgått till och inom delgivningen har slutat. Kompetensförsörjningen kommer att undersökas och analyseras närmare. Myndigheten har i enlighet med beslutad kompetensförsörjningsstrategi försökt öka den interna rörligheten i syfte att ge möjligheter för medarbetare att utvecklas. Myndighetens geografiska koncentration av verksamheten och rationaliseringseffekter av itstöd medför ett bättre resursutnyttjande. Sjukfrånvaron har fortsatt att minska och uppgick vid utgången av . Någon klimatundersökning har inte genomförts . Det finns dock indikationer på att den upplevda stressen är fortsatt hög. Regeringen bedömer att i hög grad bidrar till att uppfylla målet för utgiftsområdet. Produktiviteten, effektiviteten, enhetligheten och kvaliteten har ökat på de flesta områden. har förtroendet för myndigheten ökat. Regeringen konstaterar dock att det finns vissa kvalitetsbrister som måste tas 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 är det viktigt att myndigheten fortsätter att arbeta för att underlätta för medborgare och företag att göra rätt för sig. Regeringen anser att myndigheten kontinuerligt genomför förbättringar som resulterat i en positiv resultatutveckling och i effektiviseringar. Regeringen kommer att följa utvecklingen noga. Det internationella området kräver att intensifierar sin samverkan med andra myndigheter, såväl svenska som utländska. Det är viktigt att myndigheten fortsätter att förbättra de möjligheter till samverkan, informations- och erfarenhetsutbyte som finns. ska på ett effektivt, partsneutralt och förtroendeingivande sätt verkställa och driva in skulder. Arbetet med att effektivisera och utveckla arbetsmetoder måste fortsätta. Arbetet med förslag till förenklingar av regler måste också fortgå. har en betydande funktion i arbetet med att upprätthålla en god betalningsvilja i samhället. Att myndigheten arbetar för att underlätta för medborgare och företagare att göra rätt för sig är viktigt. har föreslagit att lagen (1997:484) om dröjsmålsavgift ändras på det sättet att dröjsmålsavgift inte längre ska beräknas på en fordran efter det att den har överlämnats för indrivning. Istället ska ränta beräknas på samma sätt som i fråga om fordringar avseende underhållsstöd. Syftet med förslaget är främst att komma ifrån den mycket stora belastning på gäldenärens ekonomi som dröjsmålsavgiften kan innebära vid långa betalningsdröjsmål. De budgetmässiga konsekvenserna av förslaget bedöms vara försumbara. Förslaget behandlas i volym 1, avsnitt 6.20. Tabell 5.1 Anslagsutveckling 1:2 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 745 660 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 743 235 tkr prisnivå. 4Motsvarar 1 743 236 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.2 Offentligrättslig verksamhet 1 Avser intäkter av avgifter som t.ex. ansökningsavgifter, försäljningsavgifter och betalningsförelägganden som är förknippade med ärendehandläggning. 2Avser försäljning av uppgifter ur dataregister, intäkter i samband med lösöreköpkontrakt och kopior av allmänna handlingar. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) 1 Verksamheten avser pensionsadministration för AP-fonderna och Premiepensionssystemet. bedriver också ett SIDA- finansierat utvecklingsprojekt rörande indrivningsverksamheten i , 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Tabell 5.4 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:2 Förändring till följd av: till/från andra 1Statsbudget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU21). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statsbudget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. anslag ökas varaktigt med för arbetet mot grov organiserad brottslighet. har haft i uppdrag att föra register över antal barn som berörs av avhysning. Uppföljning av detta register har visat att det finns behov av att utveckla statistiken i syfte att få en bättre uppfattning om hur många barn som drabbas av vräkning från sin ordinarie adress och som på grund av avhysning tvingas att flytta. För att myndigheten ska kunna utveckla statistiken tillförs anslaget engångsvis 2012. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till 1 . beräknas anslaget till 1 . beräknas anslaget till 1 . beräknas anslaget till 1 . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 6 verksamhet avseende tullkontroll För gäller att brott mot gällande bestämmelser om in- och utförselrestriktioner ska förebyggas och upptäckas. har tillsammans med arbetat fram ett förslag till rutiner för selektering av kontrollobjekt. Målsättningen är att uppnå effektivare kontroller av fartyg med bättre träffsäkerhet. Samverkan med har överlag fungerat väl inom samtliga regioner och ett antal gemensamma fartygsvisitationer har gjorts varvid båda myndighetens särskilda förmågor tagits tillvara, t.ex. narkotikasökhund från och dykare från . har vidare aktivt deltagit i flera tullsamverkansfora inom EU. har även utvecklat underrättelse- och spaningsverksamheten samt medverkat i ett antal samverkansoperationer mot den grova organiserade brottsligheten som genomförts med lyckat resultat och är bra exempel på en aktiv brottsbekämpning inom denna satsning. spaningsgrupper har varit verksamma och samverkan har främst skett med Polisen och och har fortsatt att fördjupas. Regeringen ser positivt på utvecklingen när det gäller denna myndighetssamverkan. har genom internationell myndighetssamverkan ökat förutsättningarna för att förhindra att narkotika m.m. når den svenska marknaden bl.a. genom samverkan i t.ex. Baltic Sea Region (BSRBCC). De samverkansoperationer inom BSRBCC som har genomförts har lett till beslag i samt i andra länder som ingår i denna samverkansform. Det operativa gränsplaneringsrådet (OGPR) med representanter från , och Polisen har regelbundet träffats och gemensamma insatser har planerats. Totalt har sex insatser genomförts . Ett beslag av 995 000 cigaretter gjordes vid en av insatserna. Längs inriktades övervakningen mot att kontrollera fritidsbåtstrafiken vid yttre gräns i samverkan med och Polisen. Regelefterlevnaden rapporterades i huvudsak vara god, myndigheternas närvaro i området torde gett en preventiv effekt. Då kontrollen av sjöfarten är en viktig faktor vad gäller åtgärder för att begränsa såväl grov organiserad brottslighet som mindre grova brott anser regeringen att regelbunden och kvalitetssäkrad samverkan med andra brottsbekämpande organ, såväl på det nationella som internationella 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 planet, är viktig för att uppnå en effektiv brottsbekämpning.