prop · GY03102 · 2011-04-13 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2010/11:102 Utvecklingen inom den kommunala sektorn Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en översiktlig redovisning av hur ekonomin och verksamheten i kommuner och landsting har utvecklats . Redovisningen av den kommunala ekonomin innefattar i huvudsak resultatutvecklingen för kommuner och landsting, sysselsättnings- utvecklingen samt utvecklingen av statliga bidrag till kommunsektorn. Redovisningen av utvecklingen i den kommunala verksamheten omfattar i första hand de obligatoriska verksamheterna inom skola, vård och omsorg. Redovisningen syftar till att beskriva hur dessa verksamheter utvecklats i förhållande till de nationella mål som och regeringen har formulerat. Redovisningen avser i huvudsak förhållandena t.o.m. , dock omfattar vissa delar endast uppgifter . Orsaken är att det ännu inte finns fullständiga uppgifter publicerade om kommunernas och landstingens ekonomi avseende 2010. Starkt resultat för kommunsektorn även Kommunernas köp av verksamhet Hälso- och .........................................................sjukvård Tillgängligheten till hälso - och sjukvården Vården av stroke har blivit bättre och behandlingen med antibiotika har minskat Bättre styrning och kvalitet Stimulansbidragen har gett resultat Många kommuner har infört Kostnaderna för ekonomiskt bistånd 1.4Förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och Andelen inskrivna barn fortsatte att öka i förskolan och fritidshemmen........................... Sjunkande meritvärde och fortsatt stora skillnader mellan elevgrupper i Nya tillträdesregler påverkade elevernas val av kurser och behörighet till Andelen elever i fristående gymnasieskolor fortsatte att öka...................... Allt vanligare med flexibel undervisning Fortsatt ökning av antalet elever i sfi .............. Mål för den kommunala ekonomin .................................. God ekonomisk hushållning............................ Det ständiga arbetet att förbättra Kommunernas och landstingens resultat.......................... och den kommunala sektorn har klarat den finansiella krisen bra ........... Stort överskott för kommunsektorn 2010........ Det finansiella sparandet vände upp och Den kommunala fastighetsavgiften ................ Kostnadsutjämning för verksamhet för funktionshindrade samt LSS........................... Köp av verksamhet ......................................... Investeringar och avskrivningar ...................................... Kommun- och landstingsägda företag ............ 3 Hälso- och sjukvård ....................................................................... 3.1Övergripande mål för hälso- och sjukvården och Mål för arbetet inom hälso- och sjukvården och tandvården ............................. Tillgänglighet till och valfrihet inom Delaktighet och självbestämmande i Hälso- och sjukvårdens kostnader .................. Nationella mål och bestämmelser.................................... Vård och omsorg om äldre .............................................. Personal och kompetensförsörjning ................ Insatser för personer med funktionshinder....................... Måluppfyllelse och kvalitet............................. Individ- och familjeomsorg.............................................. Kostnader och prestationer.............................. 4.7Vuxna personer med missbruks- eller Kostnader och prestationer............................ Barn och ungdom........................................................... Kostnader och prestationer............................ 5 Förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg .................... Uppföljning av verksamheten ....................... Uppföljning av verksamheten ....................... Uppföljning av verksamheten ....................... Kostnader och prestationer ........................... Vuxenutbildning för utvecklingsstörda ......................... Kostnader och prestationer ........................... Svenskundervisning för invandrare............................... Kostnader och prestationer ........................... Bilaga 1 Bilaga 1 Kommungrupper.................................................. Bilaga 2 Bilaga 2 Begreppslista ....................................................... Bilaga 3 Bilaga 3 Tabellbilaga ......................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...... Utjämningsbidrag och utjämningsavgift i utjämningen för LSS-verksamhet .................................. hälso- och sjukvård (exklusive tandvård) ..................... Tandvårdens totala kostnader......................................... var beviljade insats enligt socialtjänstlagen .................. Kommunernas kostnader för vård och omsorg Antal personer med beslut om insats den 1 oktober enligt LSS ......................................................... Kommunernas kostnader för insatser till personer med Andelen unga vuxna () med Antal utskrivna från tvångsvård enligt LVM samt andel kvinnor respektive män ............................. missbruks- och beroendevård ...................................... Kommunernas kostnader för insatser till personer med missbruks- eller beroendeproblem100 Antal barn och unga () med insatser ................ Kommunernas kostnader för insatser för barn och unga .............................................................. Kommunernas kostnader för komvux ......................... Antalet elever i vuxenutbildning ............... Kommunernas kostnader för särvux............................ Antalet elever i särvux per nivå................................... Kommunernas kostnader för sfi................................... Specialdestinerade bidrag och riktade satsningar på statsbudgetens inkomstsida.................... Genomsnittslöner och kvinnors lön i procent av mäns lön 2009......................................................... Kostnader för olika verksamheter i kommuner Kommunernas köp av verksamhet som andel av kostnaderna per verksamhet .......................... Antal kommun- och landstingsägda företag ................ Utveckling av antal vårdmottagningar från vårdvalets införande till .......................... Barn- och elevantal samt andel i enskild/fristående Kostnader för förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning........................................... Resultatets andel av skatteintäkter och Diagram 2.2 Resultat före extraordinära poster och kommunsektorns finansiella sparande ........................... Andelen kommuner och landsting som redovisat positiva resultat före extraordinära poster...................... Diagram 2.4 Resultat före extraordinära poster 2010 Diagram 2.5 Resultat före extraordinära poster 2010 Soliditet 2010 per kommungrupp .................................. Diagram 2.7 Soliditet 2010 per landsting ........................................... Diagram 2.8 Statliga bidrag till kommunsektorn................................ Specialdestinerade statsbidrag 2009 per Årlig förändring av konsumtionsvolym och demografisk påverkan på konsumtionen................. Demografiskt betingad förändring av konsumtionen uppdelat på åldersgrupper....................... Antalet sysselsatta i kommunsektorn och kommunalt finansierad sysselsättning i näringslivet...... Förändring av antalet årsarbetskrafter mellan 2008 och 2009 per kommungrupp ................................. Diagram 2.17 Förändring av årsarbetskrafter per landsting Sjukfrånvaro i olika sektorer.......................................... Sjukfrånvaro för män och kvinnor anställda Köp av verksamhet som andel av kostnaderna för kommuner och landsting .......................................... Köp av verksamhet som andel av kostnaderna per kommungrupp 2009................................................. Investeringsutgifter för kommuner, landsting och bolag som ägs av kommuner och landsting .................. Resultat före extraordinära poster, Andel patienter som per telefon får kontakt eller motsvarande 2010............................... Andel patienter som väntat på besök, januarimars och septemberdecember 2010............... Andel patienter som väntat Andel patienter som väntat mindre än 30 Andel strokepatienter som vårdats på Andel av befolkningen som Patientupplevd kvalitet i primärvård ............................. Patientupplevd kvalitet i specialiserad slutenvård och öppen specialiserad vård 2010 ................................ Andelen patienter som avled efter hjärtinfarkt bland kvinnor som vårdats Andelen patienter som avled efter hjärtinfarkt bland män som vårdats på sjukhus ............. Strukturjusterad kostnad per invånare inom specialiserad somatisk vård ........................................... Kostnad per konsumerad DRG-poäng inom specialiserad somatisk vård ........................................... Diagram 3.13 Kostnad per vårdkontakt i primärvård........................... Årliga procentuell förändring av läkemedelsförmånerna samt läkemedel på rekvisition (löpande priser) ............. Kostnader per invånare för vård och omsorg om äldre, per kommungrupp................................................ Kommunernas kostnader per invånare , för insatser till personer med Kommunernas kostnader för individ- och familjeomsorg per invånare........................................... Utbetalt ekonomiskt bistånd och antal Antal barn i hushåll med ekonomiskt bistånd................ Diagram 4.6 Kostnader per invånare för ekonomiskt Fritidshemmens personaltäthet jämfört med andel inskrivna 69-åringar 2010 .......................................... Andel barn inskrivna i förskola per Meritvärde och gymnasiebehörighet per Antalet elever och nybörjare i sfi................................. 1.1.1Starkt resultat för kommunsektorn även 2010 har klarat sig bättre genom finanskrisen än många andra EU- länder. Vad gäller kommunsektorn som helhet uppgick resultatet före extraordinära poster preliminärt till 2010. Av resultatet stod kommunerna för och landstingen för . De stora överskotten 2010 var främst en följd av tillfälliga statsbidrag, en relativt svag kostnadsökning samt förbättrade skatteintäktsprognoser. Kommunsektorns resultat uppgick till av skatteintäkter och generella statsbidrag 2010. Det torde innebära att sektorn som helhet uppfyllde kommunallagens (1991:900) krav på god ekonomisk hushållning. 1.1.2Kommunernas köp av verksamhet fortsatte att öka Kommunernas och landstingens köp av verksamhet har ökat . Verksamhetsköpen 2009 skedde för kommunerna främst inom äldre- omsorgen och gymnasieskolan medan de största köpen av landstingen skedde inom den specialiserade somatiska vården och primärvården. var de största leverantörerna privata företag. 1.2.1Tillgängligheten till hälso- och sjukvården har förbättrats Tillgängligheten till hälso- och sjukvården har förbättrats , bl.a. som ett resultat av vårdgarantin och kömiljarden. Andelen personer som fick kontakt med primärvården per telefon har ökat till jämfört 2009. Av patienterna fick läkarbesök i primärvården inom vårdgarantins tidsgräns . Inom den specialiserade vården klarade 20 av 21 sjukvårdshuvudmän att ge eller fler av patienterna vård inom vårdgarantins yttre gräns för antingen besök eller behandling eller både och. Antalet vårdmottagningar har ökat sedan vårdvalet infördes. 1.2.2Vården av stroke har blivit bättre och behandlingen med antibiotika har minskat Landstingens följsamhet av de nationella riktlinjerna är god. Exempelvis har nationella riktlinjer för strokesjukvård bidragit till att andelen patienter som vårdas vid speciella strokeenheter ökat från 68 till Andelen patienter som har antibiotikabehandlats har minskat inom samtliga landsting mellan 2006 Skr. 2010/11:102 och 2009. Öppna jämförelser i hälso- och sjukvården har bidragit till ett ökat fokus på mätbara mål och indikatorer samt medicinsk kvalitet. Resultaten av nationella patientenkäter har visat att patienterna generellt sett är nöjda med vården, men också att det finns förbättringsområden, framför allt vad gäller tillgången till information och delaktighet i den egna vården. 1.3.1Bättre styrning och kvalitet Arbetet med kunskapsutveckling inom har varit framgångsrikt. De senaste årens fokus på utveckling av statistik och kvalitetsindikatorer har förbättrat förutsättningarna för kommunerna att styra och effektivisera . Det har tagits ett flertal initiativ att förbättra kvaliteten inom olika verksamhetsområden. Exempel på detta är att en allt större andel av landets kommuner använder bedömningsinstrument inom såväl missbruks- och beroendevården som vid handläggningen av insatser till barn och unga. 1.3.2Stimulansbidragen har gett resultat De riktade stimulansbidragen som utbetalats till kommunerna 2010 har bidragit till ökad kvalitet i verksamheterna. Det finns många tecken på att verksamheterna inom har utvecklats positivt. Det finns dock fortfarande brister och kvaliteten varierar mellan verksamheter och mellan kommuner. 1.3.3Många kommuner har infört valfrihetssystem hade 153 kommuner beslutat att införa valfrihetssystem enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV. Av dessa hade 68 kommuner valfrihetssystem i drift, huvuddelen inom . 1.3.4Kostnaderna för ekonomiskt bistånd ökade Utbetalningarna av ekonomiskt bistånd uppgick till , en ökning med i löpande priser jämfört med . Förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och 1.4.1Andelen inskrivna barn fortsatte att öka i förskolan och fritidshemmen Andelen barn i åldern inskrivna i förskolan har fortsatt att öka och uppgick . översteg den genomsnittliga andelen inskrivna barn i åldern i samtliga kommungrupper. Även andelen barn i åldern inskrivna i fritidshem ökade . har denna andel ökat med . Barngruppernas genomsnittliga storlek i fritidshemmen har ökat. 1.4.2Sjunkande meritvärde och fortsatt stora skillnader mellan elevgrupper i sjönk det genomsnittliga meritvärdet i 2010. Andelen behöriga till gymnasieskolans nationella program var , vilket är den lägsta andelen sedan det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet infördes /98. Skillnaden i slutbetyg mellan olika elevgrupper var fortsatt stora. Framför allt var skillnaden stor vid jämförelser baserade på föräldrarnas utbildnings- bakgrund. Det fanns också skillnader vid jämförelser mellan kön och elevers bakgrund (svensk eller utländsk), även om invandrade elevers resultat närmade sig svenska elevers resultat. 1.4.3Nya tillträdesregler påverkade elevernas val av kurser och behörighet till högskoleutbildning Inför förändringen av tillträdesreglerna till universitet och högskolor läste gymnasieeleverna i betydligt högre utsträckning än tidigare kurser som ger dem meritpoäng, t.ex. högre kurser i matematik och moderna språk. Andelen elever som läste utökat program ökade och andelen elever som läste reducerat program minskade. Mellan och minskade också andelen elever som nådde grundläggande behörighet till högskoleutbildning med 3,5 procent- enheter, vilket troligen också hänger samman med ändrade tillträdesregler. 1.4.4Andelen elever i fristående gymnasieskolor fortsatte att öka Andelen elever i fristående gymnasieskolor ökade från mellan läsåren 2009/10 och 2010/11 som elevkullarna i gymnasieskolan minskade. Allt vanligare med flexibel undervisning inom komvux Allt fler kursdeltagare i vuxenutbildning (komvux) deltog i kurser utan schemalagd undervisning, dvs. distansundervisning eller undervisning som anordnas under andra flexibla former. Andelen har ökat från 2009. Det har blivit vanligare att kursdeltagare deltar i kurser som anordnas på entreprenad av enskilda utbildningsanordnare. Av kursdeltagarna studerade hos enskilda utbildningsanordnare. Motsvarande andel 2004 var . I kommungruppen storstäder studerade i genomsnitt av kursdeltagarna 2009 hos enskilda utbildnings- anordnare. 1.4.6Fortsatt ökning av antalet elever i sfi Antalet elever i svenskundervisning för invandrare (sfi) har ökat kraftigt och uppgick till drygt 91 000 elever. Detta var en ökning med 9 100 elever jämfört med och det högsta antalet elever i sfi . Sambandet mellan studieresultat och utbild- ningsbakgrund är starkt, men varierar också mellan olika åldersgrupper och språkgrupper. Kommuner och landsting ansvarar för det mesta av vår samhällsservice, som bl.a. förskola, skola, socialtjänst, äldreomsorg samt hälso- och sjukvård. Vissa verksamheter är kommuner och landsting skyldiga att tillhandahålla enligt lag, medan andra åtaganden, såsom kultur- och fritidsverksamhet, är frivilliga och beslutas lokalt. Den kommunala självstyrelsen har en lång tradition. är självstyrelsen angiven i regeringsformen som ett instrument vid sidan av parlamentarismen för att förverkliga den svenska folkstyrelsen. innebär att det ska finnas en självständig och inom vissa ramar fri bestämmanderätt för kommuner och landsting. Kommuner och landsting har rätt att ta ut skatt för skötseln av sina uppgifter. Även beskattningsrätten är inskriven i regeringsformen och den är en del av den kommunala självstyrelsen. Utöver den kommunala beskattningsrätten hör det kommunala självstyret samman med demokrati och medborgarnas möjlighet att påverka kommunala beslut eller utkräva ansvar av sina lokala politiker. 2.1Mål för den kommunala ekonomin Det övergripande målet för den kommunala ekonomin anges i kommunallagen. Kommuner och landsting ska enligt lagen ha en god ekonomisk hushållning i sin verksamhet och i sådan verksamhet som bedrivs genom andra juridiska personer, t.ex. kommunala bolag. För verksamheten ska anges mål och riktlinjer som är av betydelse för en god ekonomisk hushållning. För ekonomin ska anges de finansiella mål som är av betydelse för en god ekonomisk hushållning. Enligt det s.k. balanskravet ska budgeten upprättas så att intäkterna överstiger kostnaderna såvida inte synnerliga skäl finns. God ekonomisk hushållning innebär att varje kommun och landsting har ett ansvar för att ha en långsiktigt hållbar ekonomi. För att kravet på en god ekonomisk hushållning ska uppnås bör resultatet för varje enskild kommun och enskilt landsting ligga på en nivå som realt sett konsoliderar ekonomin, vilket innebär en nivå där varje generation står för sina egna kostnader. Ett vanligt förekommande finansiellt mål för god ekonomisk hushållning bland kommuner och landsting är att årets resultat ska uppgå till av skatteintäkter och generella statsbidrag. , då kravet att ange finansiella mål avseende god ekonomisk hushållning infördes, har kommunsektorn redovisat en andel som i genomsnitt uppgått till . Skillnaderna har dock varit stora mellan enskilda kommuner och landsting samt mellan olika år. Som framgår av diagram 2.1 uppgick årets resultat som andel av skatteintäkter och generella statsbidrag för sektorn som helhet till 2010. Resultatets andel har varierat mellan Skr. 2010/11:102 20062010. Diagram 2.1 Resultatets andel av skatteintäkter och generella statsbidrag Årets resultat som andel av skatteintäkter och generella statsbidrag, kommunsektorn totalt Källa: , räkenskapssammandraget. Balanskravet innebär, enligt kommunallagen, att budgeten ska upprättas så att intäkterna överstiger kostnaderna. Om negativt resultat uppstår ska det minskade egna kapitalet som följer av detta återställas . Enligt kommunallagen finns det möjlighet, om synnerliga skäl föreligger, att inte reglera ett negativt resultat. Av de kommuner och landsting (26 respektive 5) som redovisade negativt resultat 2009 angav hälften (15 kommuner och 1 landsting) synnerliga skäl för att inte återställa hela eller delar av det negativa resultatet. Det var 28 kommuner och 4 landsting som angav att de hade ett ackumulerat negativt resultat som uppstått kvar att återställa om totalt . Av detta avsåg kommunerna och landstingen. 2.1.3Det ständiga arbetet att förbättra verksamheter Kommuner och landsting har jämfört sig med varandra. gjordes detta kanske främst mellan grannkommuner respektive grannlandsting men tack vare de satsningar som gjorts har detta arbete utvecklats till att inte vara regionalt begränsat. Olika jämförelseprojekt har genomförts med syfte att ge ökad kvalitet och effektivitet i de kommunala verksamheterna. projekt är öppna jämförelser som görs inom vården och omsorgen om äldre, hälso- och sjukvården, missbruks- och beroendevården samt Skr. 2010/11:102 utbildning. Dessa projekt redovisas regelbundet. Utöver dessa löpande publiceringar fanns det ett nationellt jämförelseprojekt som syftade till att via systematiserade jämförelser förbättra kvaliteten och effektiviteten i de kommunala verksamheterna. Enligt Kommuner och Landstings slutredovisning (dnr Fi2011/1272) omfattade projektet 18 landsting och närmare 200 kommuner. Landstingen har utifrån indikatorer i öppna jämförelser utvecklat förändringskoncept i syfte att genomföra konkreta förbättringar. Kommunerna har organiserat sig i 28 nätverk för att utveckla fungerande kvalitativa resultatmått inom i stort sett alla sina verksamhetsområden. 2.2Kommunernas och landstingens resultat 2.2.1Sverige och den kommunala sektorn har klarat den finansiella krisen bra Till följd av finanskrisen drabbades av ett BNP-fall på . Den ekonomiska krisen har påverkat syssel- sättningen i och därmed även det kommunala skatteunderlaget. Flera kommuner och landsting justerade budgeten och genomförde besparingar och effektiviseringar under löpande budgetår. Förutsättningarna förbättrades dock successivt , vilket innebar att prognoserna för skatteunderlaget kunde revideras upp. Generellt sett klarade kommuner och landsting bra och redovisade ett positivt resultat före extraordinära poster, . Utöver verksamhetsförändringar var det ett antal tillfälliga faktorer, totalt , som bidrog till resultatet. Bland sådana faktorer kan nämnas en premiebefrielse från För- säkring, engångsintäkter i form av att realisationsvinster, återföring av tidigare nedskrivningar av finansiella tillgångar samt en återbetalning från Kommuner och Landsting. har klarat sig bättre genom finanskrisen än många andra EU- länder. Enligt en rapport från Europarådet1 har den ekonomiska krisen satt sina spår på den lokala nivån i samtliga medlemsländer. Enligt rapporten har intäkternas ökningstakt på den lokala nivån generellt bromsats upp och kostnaderna för bl.a. social verksamhet har ökat. Osäkerheten är stor om när och hur snabbt en återhämtning kommer att ske. Vid tidigare kriser har det varit en viss fördröjning innan den värsta krisen drabbat den lokala nivån. I rapporten redovisas att man på den lokala nivån i många länder har arbetat med att minska kostnaderna men ofta kortsiktigt och ostrukturerat genom anställningsstopp, frysta och sänkta löner. 1 , 2010, The impact of the economic downturn on local government in Europe. Stort överskott för kommunsektorn 2010 Det ekonomiska resultatet för kommunsektorn som helhet har varit positivt under ett flertal år (se diagram 2.2). Enligt preliminära uppgifter uppgick resultatet före extraordinära poster för kommunsektorn som helhet till . Av resultatet stod kommunerna för och landstingen för . Jämfört med utfallet har resultatet före extraordinära poster förbättrats med . Av resultatförbättringen stod kommunerna för och landstingen för . Resultatet var främst en följd av tillfälliga statsbidrag men även av en relativt svag kostnadsökning samt att prognoserna över skatteintäkterna förbättrades . Diagram 2.2 Resultat före extraordinära poster och kommunsektorns finansiella sparande Resultat före eo poster, kommuner Resultat före eo poster, landsting Resultat före eo poster, kommunsektorn Finansiellt sparande, kommunsektorn Resultaten före extraordinära poster för kommuner och landsting 2010 är preliminära. Källor: , räkenskapssammandraget och nationalräkenskaperna. 2.2.3Det finansiella sparandet vände upp och blev positivt har beslutat att den offentliga sektorns finansiella sparande ska uppgå till av bruttonationalprodukten (BNP) i genomsnitt över en konjunkturcykel (överskottsmålet)2.