prop · GZ031d17 · 2011-09-20 00:00:00 — 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 5 Internationell samverkan........................................................... Annan freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet............................. Nedrustnings- och ickespridningsfrågor............................................. Medlemskap i internationella organisationer och EU ........................ Utrikes- och säkerhetspolitisk forskning............................................ Sverigefrämjande i utlandet .................................................................. Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet ........................................ Annan freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet............................. Nedrustnings- och ickespridningsfrågor............................................. Medlemskap i internationella organisationer och EU ........................ Utrikes- och säkerhetspolitisk forskning............................................ Sverigefrämjande i utlandet .................................................................. 1:1 Avgifter till internationella organisationer.................................... 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet.................................. 1:3 Nordiskt samarbete ........................................................................ 2.6.41:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet.................................................................. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 2.6.61:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och nedrustning ......................................................... 2.6.71:7 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () ........................................................... 1:8 Bidrag till ............................................. 1:10 Information om i utlandet ............................................... 1:11 Samarbete inom ............................................... 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan...................... Härledning av ramnivån 20122015. Ramnivå 2012 realekonomiskt fördelad. Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:1 Avgifter till internationella Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:2 Freds- och Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:3 Nordiskt samarbete.................... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet .......................... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:5 Inspektionen för Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och nedrustning .................................. Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:7 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut ()................................................. Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:8 Bidrag till Utrikespolitiska institutet (UI)....................................................................................................... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:9 ..................... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:10 Information om i Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden .............................................. Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:11 Samarbete inom 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:11 Samarbete inom besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132017 (avsnitt 2.6.11), 2.för anvisar anslagen under utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt följande uppställning: Avgifter till internationella organisationer Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik och Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Bidrag till () Information om i utlandet 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 2 Utgiftsområde 5 Internationell Utgiftsområdet omfattar frågor som gäller förhållande till och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Inom utgiftsområdet verkar två myndigheter: och . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan 1:1 Avgifter till internationella organisationer 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande 1:7 Bidrag till internationella 1:8 Bidrag till () 1:10 Information om i utlandet 2010 1:1 Bidrag till vissa internationella Totalt för utgiftsområde 5 Internationell samverkan 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20122015. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Förändring till följd av: till/från andra Tabell 2.3 Ramnivå 2012 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. Målet för utgiftsområdet Internationell samverkan är att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder. deltagande i freds- och säkerhetsfrämjande insatser finansieras inom flera utgiftsområden utgiftsområde 5 Internationell samverkan, utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap samt utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Freds- och säkerhetsfrämjande insatser ligger väl i linje med målen för de olika utgiftsområdena. I det följande redogörs för resultat av det svenska deltagandet i internationell krishantering från alla tre utgiftsområdena. Målen för engagemang i internationell krishantering framgår av den nationella strategi som lades fram (skr. 2007/08:51). I strategin framhålls bl.a. hur utrikes-, utvecklings-, säkerhetsrespektive försvarspolitik kan stödja varandra inom ramen för svenska insatser till förmån för internationella freds- och säkerhetsfrämjande insatser. Medverkan i och utveckling av freds- och säkerhetsfrämjande arbete utgör en prioriterad uppgift för en aktiv svensk utrikespolitik. Målet är att genom svensk medverkan i internationella fredsfrämjande insatser bidra till att förebygga, hantera och lösa kriser och konflikter samt att bidra till fredsbyggande. De delar av bidrag till krishanteringen som finansieras från utgiftsområde 7 vägleds framför allt av policyn för säkerhet och utveckling som belyser hur utvecklingssamarbete bedrivs till stöd för hållbar fred, säkerhet och utveckling i situationer av konflikt och postkonflikt. Genom att bidra till säkerhet undanröjs centrala hinder för fattigdomsbekämpning. Insatser för att förebygga, dämpa och lösa väpnade konflikter bidrar till att lägga en grund för viktiga mål såsom demokrati och mänskliga rättigheter. Utvecklingssamarbetet i konflikt- och postkonfliktländer vägleds av 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 framför allt /DAC:s principer för ett gott internationellt engagemang i sviktande stater och situationer. har beslutat att målet för det militära försvaret ska vara att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara och främja vår säkerhet, bland annat genom att förebygga och hantera konflikter och krig. Insatser för detta ändamål kan genomföras, förutom på vårt eget territorium, även i närområdet och utanför närområdet. För att uppfylla målen bidrar till det internationella freds- och säkerhetsfrämjande arbetet genom att delta i insatser med såväl militära förbandsbidrag och militär personal som med civila experter. är känt för att bidra med hög kompetens och personal som har en helhetssyn på säkerhet, utveckling och mänskliga rättigheter. De svenska insatserna sker inte minst mot bakgrund av att de multilaterala aktörernas efterfrågan på resurser (personal, utrustning och finansiering) för internationell krishantering är fortsatt hög. De olika verktygen för fredsfrämjande är ömsesidigt förstärkande och bör därtill ses inom ramen för ett bredare svenskt engagemang, som i många fall även inkluderar utvecklingspolitiska insatser. Utvecklingen har varit positiv i ett antal länder där EU, FN, , Nato och andra organisationer bedriver fredsfrämjande insatser och de svenska insatserna har bidragit härtill. Internationella militära krishanteringsinsatser sker i syfte att avvärja risk för en väpnad konflikt, hejda en pågående väpnad konflikt eller övervaka överenskommelser om fred och vapenstillestånd. Detta sker genom militära förbandsbidrag, men även genom insatser för säkerhetssektorreform (SSR), stöd till avväpning, demobilisering och återintegrering av stridande (s.k. DDR), militärobservatörer eller sekonderingar av personal på stabsbefattningar. Bidrag med civila experter sker till krishanteringsinsatser som till exempel kan vara inriktade på att reformera ett lands säkerhetssektor eller stödja uppbyggandet av polis och rättsstat, ge stöd till gränskontroll eller övervaka internationellt upprättade avtal. Utöver bidrag med resurser är arbetet med att utveckla och reformera den internationella strukturen för freds- och säkerhetsfrämjande insatser i första hand i EU och FN viktiga bidrag för att nå målen. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 bidragit till politikutveckling och reformarbete i såväl EU som FN och Nato. deltog med militära förbandsbidrag, militärobservatörer, stabsofficerare, poliser, personal från Domstolar, kriminalvårdare samt annan civil personal till krishanteringsinsatser ledda av EU, FN och Nato. Annan civil personal omfattar bland annat experter, politiska rådgivare och personal som arbetar med insatsstöd. bedrevs vidare förberedande verksamhet inför den nordiska stridsgruppens beredskapsperiod, vilken inleddes . Ett stort antal myndigheter har efter uppdrag i riksdags- eller regeringsbeslut ställt militära eller civila resurser till förfogande för deltagande i internationella krishanteringsinsatser för freds- och säkerhetsfrämjande. Dessa var Försvarsmakten, Polisen, , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Kriminalvården, samt . Förbrukningen av tilldelade medel för internationell krishantering var , varav gällde militära förbandsbidrag (från utgiftsområde 6), militärobservatörer och stabsofficerare (huvudsakligen från utgiftsområde 5) samt avsåg civil personal, i huvudsak poliser, kriminalvårdare samt annan civil expertis (från utgiftsområde 7). Antalet svenskar som deltagit i insatser har varierat över året. I vissa insatser tjänstgör personalen , i andra fall eller längre. fanns sammanlagt 1 159 personer utsända från för att delta i internationella krishanteringsinsatser, varav 964 deltog i militära insatser och 195 i civila. Bland de svenska civila deltagarna var en majoritet poliser. bidrag till internationella krishanteringsinsatser har koncentrerats till de länder och konflikter som är prioriterade ur ett allmänt utrikes- och biståndspolitiskt perspektiv. För de flesta insatsländerna har ett brett engagemang som i regel också omfattar ett utvecklingssamarbete på grundval av en landstrategi. bidrog till krishanteringsinsatser huvudsakligen i , , , söder om och . I syfte att presentera en bild av svenskt deltagande i internationella insatser vid ett och samma tillfälle gäller samtliga siffror nedan . Antalet utsända från som befinner sig i en viss insats kan dock, med hänsyn till resor, ledigheter, rotationer med mera, variera även under en och samma månad. leder en regional enhet för säkerhet och återuppbyggnad i Mazar-e i norra . uppgick det svenska militära bidraget till 500 personer på plats i . Sambandet mellan säkerhet och utveckling är tydligt i det pågående återuppbyggnadsarbetet i . bidrar även med civila rådgivare till den regionala enheten för säkerhet och utveckling. Ett omfattande utvecklingssamarbete bedrivs också med . Utöver detta bidrog med tio personer till EU:s polisstödsinsats, EUPOL samt med en person till . Detta innebär att samlade engagemang i uppgick till ca 500 personer. De militära, civila och återuppbyggnadsinsatser som gör ska ses som kompletterande och samverkande delar av stöd för säkerhet och utveckling i . Det svenska krishanteringsengagemanget har inriktats på stöd till demokratins framväxt samt bidragit till att skapa säkerhet och till den fortsatta utvecklingen i . En huvuduppgift för det svenska styrkebidraget har varit att stödja och utbilda de afghanska säkerhetsstyrkorna, vilket har stärkt säkerhetsstyrkornas egen förmåga. Som ett resultat av och andra länders ansträngningar tar ett allt större eget ansvar för landets säkerhet. har varit ett prioriterat område för svensk krishantering. I Kosovo deltog med såväl militära förband till KFOR som civil personal till EU:s civila rättsstatsinsats EULEX respektive . deltog totalt med 320 personer i krishanteringsinsatser i Kosovo, varav 250 personer i KFOR, 74 i EULEX samt två vid OSSE-missionen. I enlighet med prop. 2009/10:37 inleddes en utfasning av det svenska bidraget till KFOR som innebar att styrkan minskade från 250 personer till 110 personer. De svenska bidragen har medverkat både till att uppfylla målet för krishantering, det vill säga att främja fred och säkerhet inklusive stöd till säkerhets- sektorreformen, samt till de övergripande målen för svenskt utvecklingssamarbete som inkluderar både EU-närmande och ökad stabilitet. är en av de större bilaterala givarna av utvecklingsbistånd till Kosovo. På har även deltagit med fyra poliser i EU:s polisinsats EUPM samt, med en stabsofficer till den icke-exekutiva delen av EU:s militära insats i Bosnien och , samt i OSSE-missioner till Bosnien och , , samt . Den största svenska närvaron i fanns utanför , där deltog med 180 personer i EU:s övervakningsinsats genom Försvarsmakten. deltog också i insatsen med ett sjöövervakningsplan . hade ledningsansvaret för styrkehögkvarter. Insatsen har effektivt bidragit till att säkerställa de humanitära transporterna till . Fyra personer från Försvarsmakten deltog i EU:s utbildningsinsats i (EUTM) till stöd för den somaliska övergångsregeringens säkerhetsstyrkor. Inom ramen för det nordiska försvarssamarbetet stödjer uppbyggnaden av den militära komponenten av en regional snabbinsatsstyrka i ; East African Standby Force (EASF). Stödet består av uppbyggnad av markförband och maritim förmåga för kuststaterna, kurs- och övningsverksamhet samt utvecklingen av logistiksystem. I EU:s och FN:s insatser i deltog sammanlagt 24 svenskar. Dessa arbetade dels för FN:s stabiliseringsinsats MONUSCO (18 personer, varav 13 civila och fem militärer), dels för EU:s polisrespektive säkerhetssektorinsats (totalt sex personer). var initiativtagare till ett pilotprojekt för att skapa team bestående av FN-poliser och civila observatörer (varav hälften kvinnor) i östra , vilket har ökat FN-missionens möjligheter att stödja etableringen av nationell polis och andra statliga myndigheter på lokal nivå. Projektet stärkte betydligt MONUSCO:s civila närvaro på landsbygden och det faktum att samtliga team hade kvinnliga medlemmar bidrog också positivt till FN-missionens arbete mot sexuellt våld. Att bidra till fred, försoning och demokratisk samhällsstyrning är även mål för det svenska utvecklingssamarbete i . I övrigt i deltog med elva personer i 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 FN:s fredsbevarande insats i , med en person i en SSR-insats i samma land samt 13 personer (varav fem militärer) till FN:s två olika insatser i . Insatserna i handlar i hög grad om att arbeta nära mottagarländernas polis och militär. Genom till exempel rådgivning och utbildningsinsatser har insatserna bidragit till att stärka och demokratisera säkerhetssektorernas strukturer liksom till deras arbete med att hindra konflikter och bidra till fredsbyggande. bidrar till den Natoledda militära insatsen i . Insatsen syftar till att skydda civila och områden med civilbefolkning som hotas av angrepp, inklusive genom att upprätthålla en flygförbudszon över , i enlighet med 1973. Det svenska bidraget har huvudsakligen utgjorts av flygstridskrafter med stödresurser. I deltog dels i EU:s civila observatörsinsats EUMM (29 personer) och dels i EU:s gränsstödsinsats (en person). Den internationella närvaron, där svenskar utgjorde en stor del av EU:s insats, har bidragit till ökad stabilisering, normalisering och förtroendebyggande mellan , , och utbrytarregionerna och . Därutöver deltog i andra insatser i genom personal till arbete i och (totalt två personer). Det totala antalet svenskar som arbetade i var därmed 32, varav alla deltog i civila insatser. Försvarsmakten har lämnat stöd till SSR-verksamhet i , och på . I deltog med civil personal som medverkade i EU:s integrerade rättssäkerhetsinsats EU JUST (en person), EU:s polisinsats för den palestinska polisen EUPOL COPPS (sex personer) samt i en civil observatörsinsats i (10 personer). Genom EUPOL COPPS bidrar EU och till att stärka den palestinska polisen och rättsväsendet. EUPOL COPPS arbete har förstärkts och utvecklats bland annat genom rådgivning och att personer ur insatsen nu finns lokaliserade på palestinska departement och myndigheter. har insatsen en svensk chef. Genom närvaro av observatörer bidrar Presence in (TIPH) till att stärka säkerheten för palestinier i och till ökad stabilitet. Dessutom deltar sju personer som militärobservatörer i FN:s observatörsinsats 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Sammantaget deltog alltså 24 svenskar utsända till krishanteringsinsatser i . fanns ytterligare en svensk placerad vid EU:s gränsstödsinsats EUBAM i Rafah. Därutöver deltog 13 svenska militärobservatörer i insatser i varav sex i FN:s insats på gränsen mellan och , fem vid gränsinsatsen på Koreahalvön och två i FN:s insats i . En svensk arbetade i mission i . Nio svenskar deltog i insatser i /varav sju personer i FN:s insats på samt två personer i den Internationella kommissionen mot straffrihet i . har också haft en person i EU:s gränsstödsinsats i och . 2.4.2Annan freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet bidrar till freds- och säkerhetsfrämjande genom såväl politik- och idéutveckling som insatser i fält. Regeringen har bland annat givit stöd till organisationer och institutioner som verkar inom området freds- och säkerhetsfrämjande, exempelvis med dialog, medlings- och försoningsinsatser. En särskild prioritering har varit att bidra till fredsfrämjande och statsbyggande i . Insatser för att förebygga, dämpa och lösa väpnade konflikter bidrar också till att lägga en grund för andra viktiga mål såsom fattigdomsbekämpning, demokrati och mänskliga rättigheter. Det svenska stödet till utvecklingen av kriminalvårdsverksamheten i FN:s fredsbevarande operationer fortsatte . Omfattande kränkningar av de mänskliga rättigheterna är en indikator på instabilitet och förestående konflikt. insatser för att främja mänskliga rättigheter och rättstatens principer utgör därför ett viktigt bidrag också till det konfliktförebyggande arbetet, liksom i den fredsfrämjande verksamheten. Genomförandet av EU:s gemensamma riktlinjer om de mänskliga rättigheterna inom den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken utgör centrala instrument i detta arbete. har fortsatt att arbeta aktivt för jämställdhetsfrågor och genomförandet av FN:s säkerhetsrådsresolutioner (2000), 1820 (2008), 1888 (2009) och 1889 (2009) om kvinnor, fred och säkerhet som är en viktig del i det freds- och säkerhetsfrämjande arbetet. Den genomgripande reformprocess som initierades för att stärka FN:s fredsfrämjande verksamhet fortsatte . Bakgrunden var inte minst de påfrestningar som FN-systemet utsätts för i genomförandet av omfattande och komplexa fredsbevarande insatser, bl.a. i och (DRK). har fortsatt att verka för ett konstruktivt EU-bidrag till dessa reformansträngningar. Det internationella samarbetet rörande fredsoperationer har fördjupats och stärkts dels genom den metodutveckling och forskning som bedrivs på , dels genom som syftar till att utarbeta rekommendationer för att förbättra genomförandet av fredsfrämjande operationer. har tillsammans med andra myndigheter och aktörer utvecklat engagemang och bidragit till kapacitetshöjning och ökad effektivitet på det freds- och säkerhetsfrämjande området. bidrar även på olika sätt till civil-militär samverkan, bl.a. genom att ge stöd till gemensamma övningar och kurser för olika personalkategorier i internationella insatser. FN:s globala strategi mot terrorism är basen för det internationella samarbetet mot terrorism. Som ett led i att stärka FN som aktör i genomförandet av denna policy har bidragit till institutionaliseringen av Counter- Terrorism Implementation Task Force och gett stöd till dess arbetsgrupp som arbetar för att stärka respekten för mänskliga rättigheter i kampen mot terrorism, samt till UNODC:s arbete mot terrorism. Dessa bidrag för att stärka kapaciteten och rättssäkerheten i är exempel på insatser i linje med arbete mot terrorism och för stärkandet av rättsäkerhet och de mänskliga rättigheterna. Målsättningen för det svenska nedrustnings- och icke-spridningsarbetet är att massförstörelsevapen ska elimineras helt, att bidra till att förhindra spridning av massförstörelsevapen samt att reglera förekomsten av konventionella vapen. för detta ändamål är en långsam process vars resultat sällan kan bedömas år . mot spridning av massförstörelsevapen har bl.a. resulterat i fortsatta insatser för att främja nedrustning och icke-spridning, inklusive stöd för att stärka internationella konventioner och förbättra deras genomförande. Den s.k. icke-spridnings- klausulen om massförstörelsevapen i EU:s avtal med tredje land är ett värdefullt komplement. påbörjades uppföljningen av president toppmöte om kärnsäkerhet i samt den viktiga översynskonferensen för Icke-spridnings- fördraget i . Vid översynskonferensen uppnåddes en överenskommelse om handlingsplaner för nedrustning, icke-spridning och fredlig användning av kärnenergi, samt en konferens om en zon i fri från kärnvapen och andra massförstörelsevapen. Två för prioriterade frågor har varit främjandet av provstoppsavtalet och inrättandet av multilaterala garantier för tillgång till kärnbränsle. fortsatte också verka för att framsteg skulle uppnås i frågan om nedrustning av taktiska kärnvapen. Ansträngningar för att skulle återuppta sitt arbete fortsatte, i synnerhet i frågan om förhandlingar om ett avtal om förbud mot produktion av fissilt material för vapenändamål, FMCT. beslutade FN och Europeiska unionen om utökade sanktioner mot med anledning av kärntekniska program. Ett arbete har fortsatt bedrivits av gruppen , , , , , och EU samt av för att förmå att frysa all känslig kärnteknisk verksamhet och möjliggöra återupptagna förhandlingar. På liknande sätt har ansträngningar gjorts av det internationella samfundet för att förmå att avveckla sitt kärnvapenprogram.