prop · GZ031d30 · 2011-09-20 00:00:00 — 2008/09:195, bet. 2009/10:KrU3, rskr. 2009/10:61) har medelstilldelningen till programföretagen räknats upp i förhållande till 2011 och tilldelningen till SR därutöver höjts särskilt med även . En förutsättning för uppräkningen av medelstilldelningen ska enligt beslut vara att antalet radio- och tv-avgiftsbetalare inte minskar i någon större omfattning. Regeringen bedömer att den förutsättningen kommer att vara uppfylld . Enligt beslut ska fördelningsnyckeln till SR, till SVT och till UR, utöver den särskilda tilldelningen till SR, användas . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Särskild tilldelning för att göra program ur arkiven tillgängliga Tilldelningen till SR, SVT och UR inkluderar en särskild tilldelning på 8, 60 respektive i syfte att öka företagens tillgängliggörande av program ur arkiven. Att göra programmen tillgängliga är förenat med kostnader bl.a. för distribution och upphovsrättsersättningar. Distributionskonto för finansiering av kostnader för tv-distribution Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om lån i för att täcka underskott på distributionskontot för tv-distribution intill ett belopp av . Till distributionskontot överförs från rundradiokontot . Från distributionskontot anvisas för distributionskostnader till och till . Skälen för regeringens förslag: beslutade att införa ett särskilt distributionskonto för finansiering av kostnader för tv-distribution (prop. 2000/01:94, bet. 2000/01:KrU8, rskr. 2000/01:268). Bakgrunden var att distributionskostnaderna för televisionen i allmänhetens tjänst skulle bli höga på grund av att distributionen förväntades ske parallellt med både äldre analog och ny digital sändningsteknik. Till distributionskontot förs medel från rundradiokontot som motsvarar kostnaderna för SVT:s och UR:s tidigare analoga distribution. Från distributionskontot har det förts medel till programföretagen som motsvarar kostnaderna för tv-distribution via både analoga och digitala marksändningar för SVT och UR. Det successivt ökande underskottet på distributionskontot som har uppkommit under uppbyggnadsskedet har täckts genom lån i . Återbetalningen av skulden inleddes då övergången från analog till digital tv var helt genomförd. Betalningarna från rundradiokontot till distributionskontot ska fortsätta till dess att underskottet är återbetalt. plan som tidigare redovisats ska detta ske . Tabell 14.20 Distributionskontots utveckling 20082010 samt prognos för 20112012 1 För beräkning av räntekostnaden för 20112012 har räntesatsen använts. Tabell 14.20 redovisar distributionskontots utveckling samt en prognos för utvecklingen 20112012. Utfallet ligger väl i linje med den bedömning av kontots utveckling som gjordes i samband med att kontot inrättades. Skulden uppgick vid utgången av 2010 till . Regeringen föreslår att förs från rundradiokontot till distributionskontot . Vidare föreslås att SVT anvisas och UR från distributionskontot . Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att besluta om lån i för att finansiera underskottet på distributionskontot . Regeringen bedömer att det föreslagna beloppet om ger ett låneutrymme som täcker en eventuell högre räntenivå än , vilket är den räntesats som används vid bedömningar av utvecklingen på kontot. Nivån på radio- och tv-avgiften Regeringens bedömning: Det finns inget behov av att höja radio- och tv-avgiften . Bakgrund: I propositionen Utveckling för oberoende och kvalitet Radio och TV i allmän- hetens tjänst 20102013 (prop. 2008/09:195, s. 56) gjorde regeringen bedömningen att det inte fanns något behov av att höja radio- och tvavgiften . Regeringen angav i propositionen sin avsikt att återkomma när det gäller avgiftens nivå . Skälen för regeringens bedömning: Det finns ett betydande överskott på rundradiokontot, vilket har ett samband med en positiv utveckling när det gäller antalet inbetalda radio- och tv-avgifter. Ett undantag är dock 2010, då antalet inbetalningar minskade med . Minskningen kan sannolikt kopplas till de nya reglerna om avgiftsskyldighet för bl.a. företag och myndigheter i lagen (1989:41) om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst (prop. 2008/09:195, bet. 2009/10:KrU3, rskr. 2009/10:61). Enligt prognoser och antaganden från Radiotjänst i kommer antalet inbetalda avgifter att öka under 20112013. Regeringen bedömer att det finns utrymme på rundradiokontot för den uppräkning av medelstilldelningen som följer av beslut inför tillståndsperioden och förslagen i denna proposition. Radio- och tv-avgiften behöver därför inte höjas . Ändring i lagen (1989:41) om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst Regeringens förslag: Lagen om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst ändras på så sätt att det i 1 § uttryckligen hänvisas även till 11 kap. 1 § första stycket radio- och tv-lagen som reglerar tillstånd att sända ljudradioprogram. Den föreslagna lagändringen ska träda i kraft . Ärendet och dess beredning: Inom har en promemoria med förslag till ändring i lagen (1989:41) om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst (radio- och tv-avgiftslagen) utarbetats (Ku2011/1003/RS). Promemorian har remitterats. Den föreslagna ändringen är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att något yttrande från Lagrådet inte har inhämtats. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har haft något att invända mot förslaget. Bakgrund: Radio- och tv-verksamhet i allmänhetens tjänst, dvs. sådan verksamhet som bedrivs av SR, SVT och UR och verksamhet som är direkt anknuten till den, finansieras med en radio- och tv-avgift. Närmare bestämmelser om finansieringen finns i radio- och tv-avgiftslagen. Förutsättningar för nämnda finansiering är enligt 1 § dels att sändningstillstånd enligt 4 kap. 3 § radio- och tv-lagen (2010:696) har meddelats den som bedriver sändningsverksamheten, dels att tillståndet innehåller ett förbud mot att sända reklam. I samband med införandet av en ny radio- och tv-lag beslutades (prop. 2009/10:115, bet. 2009/10:KU25, rskr. 2009/10:331) att dåvarande hänvisning i 1 § radio- och tv-avgiftslagen till radio- och TV-lagen (1996:844) skulle ändras till att avse motsvarande paragraf i den nya radio- och tv-lagen. Ändringen trädde i kraft . I 1 § radio- och tv-avgiftslagen fanns tidigare en hänvisning till den då gällande 2 kap. 2 § första och andra styckena radio- och TV-lagen. Nämnda paragraf i radio- och TV-lagen omfattade tillstånd att sända såväl tv som ljudradio. I den nuvarande 1 § radio- och tv-avgiftslagen finns emellertid en hänvisning endast till radio- och tv-lagens bestämmelse om tillstånd att sända tv och sökbar text-tv (4 kap. 3 §). Skälen för regeringens förslag: Den ändring i 1 § radio- och tv-avgiftslagen som trädde i kraft gjordes med anledning av den nya radio- och tv-lagen som trädde i kraft . Avsikten var att hänvisningen, utan någon ändring i sak, skulle avse motsvarande paragrafer i den nya lagen. Hänvisningen kom dock att endast avse bestämmelsen i 4 kap. 3 § radio- och tv-lagen om tillstånd att sända tv och sökbar text-tv. Rätteligen borde hänvisningen även ha avsett bestämmelsen i 11 kap. 1 § första stycket radio- och tv-lagen om tillstånd att sända ljudradioprogram. Regeringen föreslår därför att 1 § radio- och tv-avgiftslagen ska ändras på så sätt att det uttryckligen görs en hänvisning även till 11 kap. 1 § första stycket radio- och tv-lagen om tillstånd att sända ljudradioprogram. Därutöver bör några smärre redaktionella ändringar göras i paragrafen. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Den föreslagna lagändringen bör träda i kraft . Ändringen kräver inte någon övergångsbestämmelse. Förslaget bedöms inte medföra några ekonomiska konsekvenser. Det bedöms vidare inte ha någon betydelse för små och medelstora företag eller ha någon påverkan på miljön. Inte heller i övrigt bedöms förslaget ha någon påverkan på den kommunala självstyrelsen, det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Hur vissa ledamöter i programföretagens styrelser ska utses Regeringens förslag: beslut med anledning av prop. 1992/93:236 om ägande av den avgiftsfinansierade radio- och TV- verksamheten (bet. 1992/93:KrU28, rskr. 1992/93:377) om att den verkställande direktören i respektive programföretag är självskriven ledamot i företagets styrelse ska inte längre gälla. Ärendet och dess beredning: Inom har en promemoria utarbetats med förslag om hur vissa ledamöter i programföretagens styrelser ska utses (Ku2011/1004/RS). Promemorian har remitterats. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har haft något att invända mot förslaget. Bakgrund: De tre programföretagen har i egenskap av aktiebolag var sin bolagsordning som stadgar att bolagen ska bedriva rundradioverksamhet och därmed förenlig verksamhet. Bolagsordningarna innehåller också bestämmelser om bl.a. aktiekapital, styrelsens sammansättning och arbetssätt, revisorer och bolagsstämma. Ändring i bolagsordningarna kräver regeringens godkännande. Enligt en bestämmelse i programföretagens bolagsordningar är verkställande direktören i respektive företag ledamot i programföretagets styrelse. Bakgrunden till nämnda bestämmelse i programföretagens bolagsordningar är ett förslag från regeringen i propositionen om ägande av den avgiftsfinansierade radio- och TV- verksamheten (prop. 1992/93:236) avseende riktlinjer för utseende av ledamöter i programföretagens styrelser. Av förslaget följer bl.a. att verkställande direktören är självskriven ledamot i respektive programföretags styrelse (prop. 1992/93:236 s. 16). beslutade i enlighet med förslaget (bet. 1992/93:KrU28, rskr. 1992/93:377). I samband med att programföretagen skulle anmäla beslut om ändringar i sina bolagsordningar för registrering hos påpekade företrädare för verket att bestämmelsen om att den verkställande direktören är självskriven ledamot i styrelsen inte är förenlig med aktiebolagslagen (2005:551), eftersom styrelsen ska utses av bolagsstämman. SR, SVT och UR har i skrivelser , respektive ansökt om regeringens godkännande av nya lydelser av bolagsordningarna (dnr Ku2011/599, 624, 645/MFI) bl.a. enligt följande. ska, förutom arbetstagarledamöter och suppleanter som kan ha utsetts enligt lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda, bestå av nio styrelseledamöter. Bolagsstämman utser ordföranden och åtta andra styrelseledamöter. Ordföranden och övriga valda styrelseledamöter utses för tiden intill utgången av nästa årsstämma. Skälen för regeringens förslag: Aktiebolagslagen gäller alla aktiebolag, om inte annat föreskrivs (1 kap. 2 § andra stycket aktiebolagslagen). Enligt 8 kap. 8 § aktiebolagslagen ska styrelsen utses av bolagsstämman. Av paragrafen följer vidare att styrelsen eller en styrelseledamot inte får ges rätten att utse styrelseledamöter. Även i den tidigare aktiebolagslagen (1975:1385) fanns en paragraf med motsvarande innehåll. När det gäller förbudet för styrelsen eller en styrelseledamot att utse styrelseledamöter anges i promemorian att förbudet i och för sig inte hindrar styrelsen från att utse en verkställande direktör, när denne enligt bolagsordningen också ska vara styrelseledamot i bolaget. Men utnämningen kan i så fall ske endast under villkor att vederbörande av bolagsstämman utses till styrelseledamot. Det kan mot denna bakgrund ifrågasättas om beslut, med anledning av prop. 1992/93:236 om att den verkställande direktören för respektive programföretag är självskriven ledamot i företagets styrelse, är förenligt med aktiebolagslagen. Det bör därför inte anges i bolagsordningen för respektive programföretag att den verkställande direktören ska vara självskriven som ledamot i företagets styrelse. För att möjliggöra en ändring av bolagsordningarna på denna punkt föreslår regeringen att nämnda beslut av inte längre ska gälla. Det finns förstås inte något som hindrar att respektive programföretags verkställande direktör även fortsättningsvis ingår i företagets styrelse, om bolagsstämman väljer henne eller honom. Under förutsättning att fattar beslut i enlighet med detta förslag avser regeringen att ta upp respektive programföretags ansökan om godkännande av ny lydelse av bolagsordningen till prövning. Förslaget bedöms inte medföra några ekonomiska konsekvenser. Det bedöms vidare inte ha någon betydelse för små och medelstora företag eller ha någon påverkan på miljön. Inte heller i övrigt bedöms förslaget ha någon påverkan på den kommunala självstyrelsen, det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Spegla förhållanden i hela landet Regeringens förslag: Villkoret att den andel av allmänproduktionen i SR:s och SVT:s rikssändningar som produceras utanför ska uppgå till avskaffas. Regeringens bedömning: För att säkerställa insyn i hur bolagen uppfyller uppdraget att spegla förhållanden i hela landet bör det i anslagsvillkoren ställas högre och tydligare krav på SR:s och SVT:s redovisning av uppdraget. Ärendet och dess beredning: Regeringen gav Myndigheten för radio och tv i uppdrag att utvärdera effektiviteten av villkoret att andelen av den allmänproduktion i SR:s och SVT:s rikssändningar som produceras utanför ska uppgå till , det s.k. 55-procentsvillkoret, med avseende på programföretagens uppgift att spegla förhållanden i hela landet (dnr Ku2010/1979/MFI). 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Myndighetens utvärdering inkom till (dnr Ku2011/489/MFI). Enligt myndighetens bedömning kan effektiviteten av 55-procents- villkoret ifrågasättas. Om villkoret tas bort skulle det enligt myndigheten tydliggöras att det är resultatet av bolagens produktion och deras decentraliserade organisationer som är avgörande för om bolagen uppfyller kravet på en spegling av hela landet. En sådan ordning ställer höga krav på resultatredovisningen och de metoder som bolagen har för att mäta, följa upp och utvärdera resultaten. Myndighetens utvärdering har remissbehandlats. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Ku2011/489/MFI). Bedömningen i utvärderingen överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som har lämnat synpunkter på utvärderingen, däribland Statskontoret, , Film&TV-Producenterna och programföretagen själva, delar bedömningen att 55- procentsvillkoret kan ifrågasättas av de skäl som anförts. En minoritet, däribland TCO, och , menar att 55-procentsvillkoret fyller ett självständigt syfte att främja produktion utanför eller bör kvarstå av sysselsättningspolitiska skäl. Bedömningen att högre krav måste ställas på bolagens public service-redovisningar delas av samtliga instanser som yttrat sig i denna del, förutom SR, SVT och UR. Bakgrund: beslutade att de villkor som gällde för , SVT och UR under den dåvarande tillståndsperioden 20072009 i huvudsak skulle gälla även under nästa period, dvs. 20102013 (prop. 2008/09:195, bet. 2009/10:KrU3, rskr. 2009/10:61). I sändningstillstånden för och anges att programutbudet ska spegla förhållanden i hela landet. Enligt anslagsvillkoren för och ska programbolagen dessutom ha en decentraliserad organisation som skapar goda förutsättningar för självständigt beslutsfattande på regional och lokal nivå. Den lokala och regionala organisationen ska ges tillräckliga resurser för att effektivt kunna spegla respektive områdes särprägel och egenart. Enligt ännu ett villkor i anslagsvillkoren ska den andel av allmänproduktionen i företagens 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 rikssändningar som produceras utanför uppgå till . Regeringen bedömde i propositionen Utveckling för oberoende och kvalitet Radio och tv i allmänhetens tjänst 20102013 (prop. 2008/09:195) att 55-procentsvillkoret bör kvarstå tills vidare. delade regeringen utredningens bedömning att 55-procentsvillkoret är problematiskt, bl.a. av det skälet att bestämmelsen inte i sig bidrar till att SR och SVT i högre utsträckning speglar hela landet i sina program. Regeringen avsåg därför att på nytt utvärdera villkorets effektivitet . Skälen för regeringens förslag och bedömning: En central del av uppdraget för radio och tv i allmänhetens tjänst är att möta skiftande förutsättningar och tillgodose olika intressen hos hela befolkningen samt att spegla förhållanden i hela landet. Detta handlar om en geografisk spegling av landets olika regioner, liksom att de människor som bor i olika delar av landet är olika, t.ex. avseende etnisk och kulturell bakgrund, kön och ålder. Programföretagen ska således beakta dessa och andra aspekter när det gäller uppdraget att spegla hela landet. Kommittén om radio och tv i allmänhetens tjänst (dir. 2011:51) ska bl.a. överväga om programföretagens uppdrag att spegla hela landet bör förtydligas avseende t.ex. geografisk spridning och det faktum att människorna i är olika. I övervägandet ska betydelsen av lokal och regional närvaro för möjligheten att spegla mångfalden i olika delar av landet tas i beaktande. Regeringen delar den bedömning Myndigheten för radio och tv gör, att det kan ifrågasättas om 55-procentsvillkoret effektivt bidrar till att kravet på att spegla hela landet uppfylls. Vilken typ av program som produceras och hur den regionala och lokala särarten lyfts fram torde ha större betydelse för speglingen än att en viss procentsats uppnås. Det finns också en risk att ett alltför ensidigt fokus på 55- procentsvillkoret medför att vissa av de aspekter på förhållanden i hela landet som nämns i det föregående får mindre uppmärksamhet. Flera av de instanser som menar att 55- procentsvillkoret bör finnas kvar har påtalat syftet att främja produktionsmiljöer utanför . Det har dock visat sig att villkoret inte heller i det avseendet i sig garanterar att ändamålet uppfylls, då en produktion kan be- drivas på flera orter eller ha beställare på en ort men genomföras på en annan. Både med hänsyn till uppdraget att spegla hela landet och till främjandet av produktionsmiljöer i landet torde det ha större betydelse att bibehålla kravet i anslagsvillkoren på att programbolagen ska ha en decentraliserad organisation som skapar goda förutsättningar för självständigt beslutsfattande på regional och lokal nivå, samt att den lokala och regionala organisationen ges tillräckliga resurser. Regeringen anser mot denna bakgrund att 55-procentsvillkoret bör avskaffas. Regeringen delar i huvudsak bedömningen Myndigheten för radio och tv gör, att ett avskaffande av 55-procentsvillkoret tydliggör att det är resultatet av bolagens produktion och deras decentraliserade organisationer som är avgörande för om bolagen uppfyller kravet på spegling av hela landet. Regeringen instämmer vidare i bedömningen att det vid ett avskaffande av 55-procentsvillkoret bör ställas högre krav på SR:s och SVT:s redovisning av uppdraget att spegla förhållanden i hela landet och de metoder som bolagen har för att mäta, följa upp och utvärdera resultaten. För att säkerställa insyn i hur bolagen uppfyller speglingsuppdraget bör en dialog inledas med de berörda programföretagen kring hur högre och tydligare krav på redovisningen av uppdraget bör komma till uttryck i programföretagens anslagsvillkor. En utgångspunkt för regeringen är att det regionala och lokala perspektivet säkerställs i redovisningen av speglingsuppdraget. Ett borttagande av 55-procentsvillkoret innebär alltså inte att kravet på regional och lokal närvaro och spegling av förhållanden i hela landet försvagas. Regeringen avser att noga följa utvecklingen framöver. Förslaget bedöms inte medföra några ekonomiska konsekvenser. Det bedöms vidare inte ha någon betydelse för små och medelstora företag eller ha någon påverkan på miljön. Inte heller i övrigt bedöms förslaget ha någon påverkan på den kommunala självstyrelsen, det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Ungdomspolitiken omfattar frågor om ungdomars levnadsvillkor. Vidare ingår stöd till nationell och internationell ungdomsverksamhet. Arbetet med ungdomspolitiken är sektorsövergripande och omfattar alla de beslut och åtgärder som påverkar villkoren för ungdomar. Ungdomspolitikens målgrupp är ungdomar mellan . Arbetet med ungdomspolitiken förutsätter insatser på såväl nationell, regional som lokal och internationell nivå. Till området hör myndigheten . Tabell 15.1 Utgiftsutveckling Ungdomspolitik, utgiftsområde 17 12:2 Bidrag till nationell och internationell 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 De övergripande mål som gäller för ungdomspolitiken är att -alla ungdomar ska ha verklig tillgång till välfärd, och -alla ungdomar ska ha verklig tillgång till inflytande. Analys, samordning och redovisning av ungdomars levnadsvillkor ska ske inom fem huvudområden, vilka är 4.inflytande och representation, och 5.kultur och fritid. Målen samt de fem huvudområdena beslutades i samband med budgetpropositionen (prop. 2007/08:1, utg.omr. 17, bet. 2007/08:KrU7, rskr. 2007/08:58). De övergripande mål som gäller för ungdomspolitiken är att alla ungdomar ska ha verklig tillgång till välfärd och till inflytande. Utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor följs upp . Uppföljning sker dels av ett antal indikatorer som ger en samlad bild av utvecklingen, dels genom tematiska analyser som ger en fördjupad bild av utvecklingen inom något utvalt område. Med jämna mellanrum genomförs även attityd- och värderingsstudier bland unga samt utvärderingar av ungdomspolitiken. I detta avsnitt ges en översiktlig beskrivning av utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor inom ungdomspolitikens fem huvudområden. Den senaste uppföljningen av indikatorer på ungdomsområdet presenteras i 2011 En beskrivning av ungdomars villkor (2011:3). redovisade vidare en tematisk analys; Fokus 10En analys av ungas inflytande (2010:10). Andelen grundskoleelever som uppnådde behörighet till gymnasieskolans nationella program uppgick vilket är den lägsta andelen sedan det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet infördes . uppgick grundskoleelevernas genomsnittliga meritvärde till 209, vilket var en poäng lägre jämfört med . Flickornas meritvärde uppgick genomsnittligt till 220 och pojkarnas meritvärde till 198. Skillnaderna mellan olika elevgruppers slutbetyg var i likhet stora. Påverkansfaktorer är framförallt föräldrarnas utbildningsbakgrund, men även kön och utländsk bakgrund. Den sistnämnda faktorn har främst påverkan om eleven invandrat ålder. Andelen utrikes födda elever som har kommit till efter att de har fyllt har ökat . Nästan alla elever som går ut , , påbörjar gymnasiestudier antingen på ett nationellt, specialutformat eller individuellt program. Denna andel har legat i det närmaste . Av de elever som var nybörjare i gymnasieskolan hade slutfört gymnasieskolan och fått slutbetyg . Av nybörjarna i gymnasieskolan hade av kvinnorna med utländsk bakgrund fått slutbetyg jämfört av kvinnorna med svensk bakgrund. Vidare hade av männen med utländsk bakgrund och av männen med svensk bakgrund fått slutbetyg. Den genomsnittliga betygspoängen för samtliga elever som fick slutbetyg /10 uppgick till 14,0 poäng, vilket är i stort sett samma nivå som . För kvinnliga studerande uppgick den genomsnittliga betygspoängen till 14,7 poäng och för manliga studerande 13,3 poäng. Bland elever med slutbetyg från gymnasieskolan uppnådde /10 totalt grundläggande behörighet till universitets- och högskolestudier. Andelen kvinnor som uppnådde denna grundläggande behörighet var högre än för män.