prop · GZ0345 · 2011-12-06 00:00:00 — I paragrafen regleras förhållandet mellan lagens bestämmelser om personuppgiftsbehandling och myndigheternas registerförfattningar. Första och andra styckena är oförändrade. I tredje stycket, som är nytt, anges att kustbevakningsdatalagen gäller för behandling av personuppgifter vid internationellt polisiärt samarbete, om inte annat följer av lagen om internationellt polisiärt samarbete eller förordning som meddelats i anslutning till den. Motsvarande bestämmelse finns i 1 kap. 2 § tredje stycket kustbevakningsdatalagen. Sammanfattning av betänkandet personuppgiftsbehandling (SOU 2006:18) Några allmänna utgångspunkter för uppdraget Vi har haft i uppdrag att göra en översyn av regleringen av behandlingen av personuppgifter i verksamhet, som regleras i förordningen (2003:188) om behandling av personuppgifter inom . Syftet med vårt uppdrag har varit att kartlägga behandlingen av personuppgifter och analysera behovet av särskilda bestämmelser samt lämna förslag till reglering i lag. Vår utgångspunkt har varit att verksamhet ska kunna bedrivas effektivt med rationellt datorstöd som nödvändig respekt visas för enskildas personliga integritet. En viktig förutsättning för vårt arbete har varit att ska ges möjligheter att lösa sina uppgifter och uppnå de mål som regeringen har ställt upp för myndighetens arbete. Andra viktiga utgångspunkter har varit att den personliga integriteten ska värnas samt att de förslag till nya regler som vi lämnar ska vara enkla, tydliga och anpassade till den tekniska utvecklingen. Vår målsättning har varit att skapa bestämmelser som är anpassade till personuppgiftslagens (1998:204) rättsliga ramar, vilka utgör den grundläggande regleringen av skyddet för den personliga integriteten. Som särskild förutsättning för uppdraget har gällt att vi ska beakta intresset av att regleringen av behandlingen av personuppgifter inom brottsbekämpande verksamhet blir enhetlig. trädde den nya lagen (2005:787) om behandling av uppgifter i brottsbekämpande verksamhet i kraft. Denna lagstiftning har följaktligen utgjort förebild för våra författningsförslag, särskilt vad gäller regleringen av behandlingen av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet. Övergripande principer för ny lagstiftning Utvecklingen visar att lagstiftning som reglerar användningen av datorstöd måste vara teknikneutral och flexibel för att inte hindra den effektivisering som kontinuerligt pågår. är det mycket viktigt att det i lagstiftningen tas hänsyn till enskildas personliga integritet. Inom hanteras stora mängder information som ofta kan vara av känslig natur för de berörda personerna, särskilt i den brottsbekämpande verksamheten. I takt med att datorstödet byggs ut och stora uppgiftsmängder görs enkelt sökbara, ökar riskerna för att enskilda ska drabbas av oacceptabla intrång i den personliga sfären. Det är med andra ord viktigt att inte hamna i en situation där den tekniska utvecklingen styr den rättsliga regleringen eller där den sistnämnda onödigt hämmar effektiviseringen. Det måste vara möjligt att i stor omfattning använda sig av digital teknik, utan att det innebär att integritetsskyddet blir eftersatt. För att garantera såväl integritetsskyddet som möjligheterna till fortlö- pande effektivisering av verksamheten, är det enligt vår mening nödvän- digt med en lagstiftning som tar sikte på principiellt viktiga frågor, men som så långt som möjligt undviker detaljreglering. Vi föreslår därför att de grundläggande principerna för behandling av personuppgifter i Kust- bevakningens verksamhet ska regleras särskilt i lag, medan komplette- rande bestämmelser ska meddelas av regeringen eller den myndighet som Lagstiftningens systematik och tillämpningsområde m.m. Vi föreslår att den gällande förordningen (2003:188) om behand- ling av personuppgifter inom ska upphöra att gälla och ersättas med en lag om behandling av uppgifter i Lagen ska utgå från personuppgiftslagens tillämpningsom- råde, begrepp och terminologi. I lagen ska anges de undantag, precise- ringar och förtydliganden i förhållande till personuppgiftslagen som är Vi föreslår att den nya lagen ska delas in i tre kapitel. I det första ka- pitlet finns bestämmelser som gäller vid all behandling av uppgifter som omfattas av lagens tillämpningsområde, dvs. samhet med sjöövervakning och räddningstjänst samt samordning av sjöövervakning och förmedling av sjöinformation. lämpningsområde faller endast behandling av personuppgifter i samband med interna och administrativa åtgärder. Bestämmelserna i det andra kapitlet gäller endast vid behandling av uppgifter i brottsbekämpande verksamhet och i ärenden om vattenföroreningsavgift. Bestämmelserna i det tredje kapitlet gäller vid behandling av uppgifter i samordning av sjöövervakning och förmedling av sjö- Lagen tillämpas vid behandling av uppgifter som är helt eller delvis Grundläggande bestämmelser, t.ex. när det gäller ändamå- len med och ansvaret för behandlingen, är tillämpliga även vid behand- ling av uppgifter om juridiska personer. Lagen ska gälla i stället för personuppgiftslagen, vars bestämmelser ska tillämpas på behandling av personuppgifter hos endast när det anges särskilt. ska vara personuppgiftsansvarig för den behandling som myndigheten utför eller som det åligger att utföra. En myndighet som har direktåtkomst till uppgifter som behandlas enligt den föreslagna lagstiftningen har ansvaret för att åtkomsten till uppgifter begränsas till vad var och en behöver för att kunna fullgöra sina arbets- Behandling för skilda och uttryckliga ändamål behandling av personuppgifter ska styras av särskilt angivna och tydliga ändamål, vilka ska framgå av lag. I sin verksamhet med sjöövervakning anser vi att ska få behandla uppgifter för de primära ändamålen polisiär övervakning, kontroll och tillsyn samt brottsbekämpande verksamhet och ärenden om vattenföroreningsavgift. Med polisiär övervakning avses här uteslutande behandling av uppgifter i sådan verksamhet som syftar till att förebygga brott och störningar av ordningen i sjötrafiken m.m. och inte till någon del brottsbekämpande verksamhet. Enligt vår mening bör i den brottsbekämpande verksamheten få behandla uppgifter för två olika primära ändamål, nämligen när det behövs för att förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet eller för att utreda eller beivra visst brott. I begreppet brottslig verksamhet ligger att det inte är fråga om att klara upp ett konkret brott, utan i stället att avslöja om viss brottslighet har förekommit, pågår eller kan förutses. Ändamålet förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet omfattar alltså främst det som normalt kallas underrättelseverksamhet, dvs. arbete med inhämtning, bearbetning och analys av information för att komma åt brottslig verksamhet när det inte finns konkreta misstankar om att ett brott redan har begåtts. Ändamålet utreda eller beivra visst brott omfattar i första hand arbete inom ramen för en förundersökning, t.ex. spaning och förhör. Ändamålet omfattar emellertid även annat utredande eller beivrande av ett konkret brott samt åtgärder som vidtas i syfte att samla in underlag för beslut om förundersökning ska inledas eller inte. Som primärt ändamål anges vidare att får behandla uppgifter som behövs för myndighetens räddningstjänst, i vilken ingår miljöräddningstjänst, sjöräddning och annan räddningstjänst samt hantering av krissituationer. Slutligen anges som särskilt ändamål att ska få behandla uppgifter om det behövs för att samordna civila behov av sjöövervakning och förmedla civil sjöinformation till berörda myndigheter. Verksamheten innebär att sjörelaterad information lämnas från flera olika myndigheter till som samordnar, bearbetar och lagrar den insamlade informationen. Resultatet av informationsbearbetning ska sedan på ett effektivt sätt förmedlas ut till de myndigheter som är i behov av sjörelaterad information, i första hand genom att dessa myndigheter ges direktåtkomst till uppgifterna hos . Behandling av känsliga personuppgifter m.m. Uppgifter om en person ska inte få behandlas enbart på grund av vad som är känt om personens ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackförening, hälsa eller sexualliv (känsliga personuppgifter). Om uppgifter behandlas på annan grund får de emellertid kompletteras med känsliga personuppgifter, när det är absolut nödvändigt för syftet med behandlingen. Känsliga personuppgifter får dessutom behandlas om de förekommer i en handling som kommit in till i ett ärende. Enligt vår mening ska det inte vara möjligt att använda känsliga personuppgifter som sökbegrepp vid eftersökande av information inom ramen för verksamhet. Denna regel bör gälla generellt i verksamheten, oavsett för vilket ändamål uppgifterna behandlas. ter som beskriver en persons utseende bör dock få användas som sökbe- Det gäller signalementsuppgifter om t.ex. kroppsbyggnad, hår- och hudfärg, klädsel och fysiska kännetecken. en persons utseende ska emellertid alltid utformas på ett objektivt sätt med respekt för människovärdet. Utlämnande på medium för automatiserad behandling För att inte möjligheterna att utnyttja datorteknik vid myndigheter ska inskränkas på ett orimligt sätt, får det enligt vår mening inte sättas upp onödiga hinder mot att e-post utnyttjas som ett sätt för att vidarebefordra information till andra svenska myndigheter och utbyta information på elektronisk väg. Med hänsyn till de integritetsrisker som kan följa med utlämnande på medium för automatiserad behandling av personuppgifter från myndigheters register och databaser bör däremot ett sådant utlämnande till utländska myndigheter och organisationer samt enskilda vara förenat med vissa begränsningar. Vi anser emellertid att utlämnande av enstaka uppgifter och handlingar på medium för automatiserad behandling, t.ex. i ett e-postmeddelande, bör kunna få ske när ett utlämnande av uppgifterna är tillåtet i övrigt. Det bör också vara förbehållet regeringen att meddela föreskrifter om när ett mer omfattande utlämnande av uppgifter på medium för automatiserad behandling är tillåtet. Det väsentliga i sammanhanget är att utlämnande, till andra än svenska myndigheter, av elektroniskt lagrade uppgifter och handlingar i verksamhet får förekomma i begränsad omfattning, men att mer omfattande utlämnande får ske endast enligt regeringens närmare föreskrifter. Vi föreslår således att till annan än svensk myndighet ska endast enstaka uppgifter eller handlingar lämnas ut på medium för automatiserad behandling, och att regeringen meddelar föreskrifter om att utlämnande på sådant medium får ske även i andra fall. Att tillåta direktåtkomst för myndigheter till information i andra myndigheters dataregister m.m. har länge ansetts särskilt integritetskänsligt. Vi delar i och för sig den uppfattningen men anser att det finns starka skäl för sådan åtkomst. Exempelvis bör effektiviteten i det brottsbekämpande arbetet inte bli mer än nödvändigt lidande av att de brottsbekämpande uppgifterna i av olika skäl är uppdelade mellan ett flertal myndigheter. har vidare ett särskilt uppdrag att samordna de civila behoven av sjöövervakning och förmedla sjöinformation till andra myndigheter, vilket förutsätter att berörda myndigheter har direktåtkomst till uppgifter hos . Vi föreslår därför att det av lag bör framgå att de brottsbekämpande myndigheterna, , , och polismyndigheterna, och , genom direktåtkomst bör kunna få tillgång till uppgifter som behandlar i sin brottsbekämpande verksamhet och i ärenden om vatten- Vi föreslår vidare att regeringen ska meddela närmare föreskrifter om vilka myndigheter som får ha direktåtkomst till uppgifter som behandlas för något av de andra i lagen särskilt angivna ändamålen, nämligen poli- siär övervakning, kontroll, tillsyn och räddningstjänst samt samordning av sjöövervakning och förmedling av sjöinformation. Av integritetsskäl bör det av lagstiftningen framgå att åtkomst till upp- gifter som lämnas ut genom direktåtkomst endast ska medges den som behöver uppgifterna för att fullgöra sina arbetsuppgifter. melse ska gälla även vid andra myndigheters behandling av uppgifter som med stöd av lagen lämnats ut genom direktåtkomst. Personuppgifter som behandlas i verksamhet för de särskilda ändamålen polisiär övervakning, kontroll, tillsyn och rädd- ningstjänst samt samordning av sjöövervakning och förmedling av sjöin- formation ska bevaras och gallras enligt reglerna i personuppgiftslagen och arkivlagen (1990:782). Uppgifter som behandlas för ändamålen brottsbekämpande verksamhet och ärenden om vattenföroreningsavgift ska enligt vår mening av integri- tetsskäl gallras beroende på för vilka ändamål upp- För sådana uppgifter föreslår vi därför särskilda gall- Regeringen eller ska få meddela föreskrifter om att uppgif- ter som behandlas automatiserat ska gallras eller Personuppgiftslagens bestämmelser om information som ska lämnas självmant till den registrerade när uppgifter samlas in från denne själv och om information som ska lämnas efter ansökan av den registrerade, ska i huvudsak tillämpas vid behandling av personuppgifter i Kustbevak- Även personuppgiftslagens bestämmelser om rättelse av personuppgif- ter ska tillämpas vid behandling av personuppgifter i Detsamma gäller bestämmelserna i personuppgiftslagen om beslut om rättelse och om information som ska lämnas efter begäran av en registrerad ska kunna överklagas hos Prövningstillstånd ska krävas vid överkla- gande till kammarrätt. Behandling av uppgifter i brottsbekämpande Enligt våra författningsförslag ska utöver de allmänna bestämmelserna i 1 kap., som gäller vid all behandling av uppgifter enligt lagen, vissa särskilda bestämmelser gälla när uppgifter behandlas i Bestämmelserna, som framgår av lagens 2 kap., överensstämmer i princip med motsvarande regler i lagen (2005:787) om behandling av uppgifter i brottsbekämpande Förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet Om det behövs för att förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet får uppgifter om en person behandlas endast om det finns grundad anledning anta att personen har utövat eller kan komma att utöva allvarlig brottslig verksamhet eller brottslig verksamhet som sker systematiskt. Med allvarlig brottslig verksamhet avses verksamhet som kan antas in- nefatta brott för vilket är föreskrivet fängelse eller däröver, vilket innebär att fängelse ska ingå i straffskalan för det aktuella brottet. Med uppgifter om brottslig verksamhet som sker systematiskt avses uppgifter om personer som misstänks vara delaktiga i en organiserad brottslig verksamhet, utan att brottsligheten i det enskilda fallet kan kate- goriseras som allvarlig. Det kan t.ex. röra sig om en person som för in en mindre mängd cigaretter, vilka hade fått införas om de var avsedda för Personen i fråga gör dock så frekventa resor att den totala mängden infört gods ger anledning att anta att det inte är för privat bruk utan för återförsäljning, s.k. myrtrafik, som införseln sker. För att kunna bedriva en effektiv brottsbekämpande verksamhet måste det enligt vår mening även finnas viss möjlighet att behandla information som inte avser den misstänkte personen själv, men som ändå har kopp- ling till den misstänkta brottsliga verksamheten. I ett ärende som rör viss preciserad allvarlig brottslig verksamhet eller brottslig verksamhet som sker systematiskt får därför uppgifter om personer som kan antas ha samband med verksamheten behandlas. Dock får endast de personer som arbetar med ärendet ges direkt tillgång till uppgifterna. Om uppgifterna inte direkt kan hänföras till en person får därutöver även behandlas uppgifter som avser transportmedel, varor eller hjälpme- del som kan antas ha samband med allvarlig brottslig verksamhet eller brottslig verksamhet som sker systematiskt. Utreda eller beivra brott m.m. ska i sin verksamhet få behandla uppgifter om personer som förekommer i ett ärende om utredning eller beivrande av ett visst brott, oavsett skälet till att de förekommer i ärendet och oavsett om de är misstänkta eller inte. Av integritetsskyddsskäl bör dock endast de personer som arbetar med ärendet om utredande eller beivrande av visst brott få ha direkt tillgång Regeringen bör få meddela föreskrifter om att flera får ha tillgång till vissa särskilda kategorier av uppgifter, t.ex. uppgifter om beslag, påföljd eller andra uppgifter som har anknytning till en brottsut- För att säkerställa integritetsskyddet vid behandlingen av uppgifter och handlingar i förundersökningar och andra ärenden avseende brottsutred- ningar, ska uppgifter om en fysisk person som inte själv är misstänkt för brott förses med upplysning om att sådan misstanke saknas. om en person som kan antas ha samband med brottslig verksamhet ska förses med upplysning om uppgiftslämnarens trovärdighet och uppgifter- nas riktighet i sak. Uppgifter och handlingar som får göras gemensamt tillgängliga i den Hos myndigheter behandlas personuppgifter med datorstöd på i huvudsak två principiellt och tekniskt skilda sätt. För det första används persondatorer på så sätt att endast ett fåtal personer kan ta del av inform- ationen, t.ex. enskilda tjänstemän som upprättar promemorior och be- slutsunderlag m.m. samt skickar och tar emot e-post. För det andra an- vänds i stor utsträckning allmänt åtkomliga datorregister i form av ge- mensamma system med information som behövs i myndighetens verk- Som framgått tidigare är det vår mening att båda dessa former av behandling i princip ska omfattas av samma reglering. men av behandling anser vi emellertid i ett avseende bör omgärdas av särskilda skyddsregler, eftersom integritetsriskerna ökar när stora mäng- der information behandlas för gemensam användning. Även i tidigare lagstiftningsarbeten när det gäller reglering av behand- ling av personuppgifter i offentlig verksamhet har en uppdelning tilläm- pats mellan sådan behandling som avser uppgifter som är gemensamt tillgängliga i verksamheten och sådan behandling där uppgifterna endast är tillgängliga för en enskild eller en begränsad grupp av tjänstemän. Behandling av uppgifter som är gemensamt tillgängliga i verksamheten har i dessa sammanhang samlats under det rättsliga begreppet databas, eftersom databas ansetts rent språkligt ha en mer naturlig anknytning till automatiserade sammanställningar i allmänhet och begreppet inte tek- niskt avgränsar hur en samling uppgifter är uppbyggd eller organiserad. Enligt vår mening är emellertid begreppet databas svårförståeligt och har en sådan teknisk anknytning att det inte bör användas. väsentliga i sammanhanget inte är på vilket sätt uppgifter tekniskt lagras, utan är den faktiskt åsyftade tillgängligheten, anser vi att den form av behandling som ska särskiljas är sådan där fler än ett fåtal har tillgång till Enligt vår mening bör därför avgörande för behovet av sär- reglering vara att uppgifterna är gemensamt tillgängliga i verksamheten. Avsikten härmed är att undanröja risken för sammanblandning med det tekniska begreppet databas och att understryka att den rättsliga reglering- en endast tar sikte på den faktiska tillgängligheten till uppgifterna i verk- Vi föreslår mot bakgrund härav att i brottsbekäm- pande verksamhet ska endast handlingar som i tryckfrihetsförordningens mening kommit in till eller upprättats av i ett ärende samt vissa särskilt angivna kategorier av uppgifter få göras gemensamt Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer med- delar närmare föreskrifter om vilka uppgifter som får behandlas. Detta innebär att andra uppgifter och handlingar än de som särskilt anges i författningsförslaget inte får spridas till olika tjänstemän och verksamheter inom myndigheten eller genom direktåtkomst till andra Innan en handling som en enskild tjänsteman arbetar med görs gemensamt tillgänglig måste det således noggrant övervägas vilka uppgifter som finns och får finnas i dokumentet. inte att arbetsmaterial sprids till enskilda tjänstemän eller en begränsad arbetsgrupp inom på papper eller t.ex. via e-post. Vi föreslår att i brottsbekämpande verksamhet ska namn, personnummer och samordningsnummer få användas som sökbe- grepp endast om uppgifterna avser en person som är misstänkt för visst brott eller för brottslig verksamhet. Sökning får dock ske avseende annan person än den misstänkte, om sökningen sker inom ramen för ett visst ärende eller en viss handling. Vid sökning efter en handling som kommit in eller upprättats i ett ärende får endast uppgifter som enligt sekretesslagens bestämmelser ska anges i ett diarium användas som sökbegrepp. Behandling av uppgifter för samordning av sjöövervakning och särskilda databas för ändamålet att samordna civila behov av sjöövervakning och förmedla civil sjöinformation ska enligt vår mening utgöra ett rent informationsspridningssystem för förmedling av sjörelaterade uppgifter och inte ett register med underrättelseinformation med avseende på brottslig verksamhet. För att säkerställa att sådana för den enskilde känsliga uppgifter inte behandlas i detta sammanhang före- slår vi därför att uppgifter om att en person har begått ett visst brott och uppgifter om att en person utövar eller kan komma att utöva brottslig verksamhet inte ska få göras gemensamt tillgängliga när de behandlas för Eftersom det inte visats föreligga något särskilt behov av att kunna be- handla känsliga personuppgifter när det gäller ändamålet att samordna civil sjöövervakning och förmedla civil sjöinformation ska inte heller uppgifter som avslöjar en persons ras eller etniska ursprung, politiska åsikter, religiösa eller filosofiska övertygelse, medlemskap i fackföre- ning, hälsa eller sexualliv få göras gemensamt tillgängliga. Med hänsyn till behovet av informationsutbyte och den vikt som rege- ringen lägger vid att de samverkande myndigheterna ska kunna leverera viktig information till föreslår vi vidare att en bestäm- melse om uppgiftsskyldighet för berörda myndigheter ska införas i för- Av denna bestämmelse bör framgå att berörda myndigheter, och polismyndigheterna, , Tull- verket, , , meteorologiska och hydrologiska institut, samt geologiska undersök- ningar ska lämna den information som myndigheten behöver för att kunna fullgöra den samordning av civil sjöövervakning och förmedling av civil sjöinformation som föreskrivs. heten har emellertid inte någon sekretessbrytande verkan, varför hänsyn alltid måste tas till frågan om sekretess innan uppgifter lämnas till Kust- Vi föreslår för det första att det i sekretesslagen (1980:100) ska införas bestämmelser så att det på samma sätt som för övriga brottsbekämpande myndigheter gäller sekretess med omvänt skaderekvisit i brottsbekämpande verksamhet, såväl med hänsyn till intresset att förebygga och beivra brott som skyddet för enskilds förhållanden av både personlig och ekonomisk natur. Vidare gäller att vissa uppgifter som finns hos främst , och och som omfattas av sekretess till skydd för enskildas affärs- eller driftförhållanden i någon av dessa myndigheters verksamhet, med dagens regler i många fall kommer att förlora sitt sekretesskydd när uppgifterna registreras och behandlas i system för samordning av sjöövervakning och förmedling av sjöinformation. På samma sätt riskerar uppgifter i sjömansregistret att förlora sitt sekretesskydd om de överförs till . Det finns med hänsyn härtill stor risk för att berörda myndigheter inte kommer att lämna ut uppgifter som är nödvändiga för samordning av sjöövervakning och förmedling av sjöinformation. Vi föreslår därför för det andra att en ny bestämmelse om sekretess för uppgift om enskilds affärs- och driftförhållande samt för uppgift ur sjömansregistret bör införas i sekretesslagen. Sekretessen ska enligt vårt förslag gälla i register som förs av i dess verksamhet med samordning av civil sjöövervakning och förmedling av civil sjöinformation. Lagförslag i betänkandet (SOU 2006:18) Förslag till lag om behandling av uppgifter i verksamhet 1 kap. Allmänna bestämmelser Lagens tillämpningsområde m.m.