prop · GZ031d34 · 2011-09-20 00:00:00 — bemannar också styrelsen för Konsumenternas elrådgivningsbyrå med en vice ordförande och en suppleant. I stort sett alla delar av det svenska samhället är beroende av en väl fungerande elförsörjning med god leveranssäkerhet. Elavbrott kan leda till omfattande störningar i viktiga samhällsfunktioner och förorsaka betydande materiella skador och ekonomiska förluster hos kunderna. Därmed minskar toleransen för avbrott och störningar i elförsörjningen i hela samhället. godkände propositionen Prioritering av samhällsviktiga elanvändare (prop. 2010/11:56, bet. 2010/11:NU15, rskr. 2010/11:230) som innebär att en ändring i ellagen träder i kraft . Den ordning med roterande frånkoppling som funnits för att hantera de ytterst sällsynta situationer som kräver avbrott eller begränsningar i elkonsumtionen för att balansen i elsystemet ska kunna upprätthållas ersätts med en ordning där el i stället styrs till samhällsviktiga prioriterade elanvändare. kommer som geografiskt områdesansvarig inom krisberedskapen svara för att sammanställa ett underlag om prioritering av ellinjer utifrån de kriterier som har fastställts i en förordning. ska sedan överlämna det underlag som har sammanställts till regionala och lokala nätkoncessionsinnehavare och . När det gäller elförsörjningen har fortsatt verksamhet bedrivits för att öka förmågan i samhällsviktig verksamhet att stå emot allvarliga störningar. Insatser har gjorts för investeringar i anläggningar, för anskaffning, drift och underhåll av strategisk beredskapsmateriel, för forskning och utveckling samt för utredningar. För att öka krishanteringsförmågan i elförsörjningen har verksamheten inriktats på att säkerställa kommunikation till viktiga anläggningar, bl.a. genom införande av kommunikationssystemet . Vidare har utbildning och övning av personal inom elförsörjningen och frivilliga försvarsorganisationer främjats. redovisade rapporten och förslag beträffande elberedskapslagen (1997:288) (dnr N2010/4868/E). I rapporten föreslås bl.a. en ändring av elberedskapslagens tillämpningsområde till att inbegripa allvarliga störningar i landets elförsörjning i fredstid och en kompletterande bestämmelse om skyldighet för elförsörjningens aktörer att medverka i en samlad risk- och sårbarhetsanalys. Rapporten har remissbehandlats och bereds i . redovisade på uppdrag av regeringen rapporten av de statliga insatserna för dammsäkerhet (dnr N2010/4863/E). bedömer att dammsäkerheten behöver utvecklas och att nuvarande system för dammsäkerhet inte motsvarar de krav på säkerhet som samhället måste ställa. Stärkta statliga insatser motiveras främst av förekomsten av dammar som i händelse av dammbrott förutom fara för många människors liv och hälsa, skulle kunna förorsaka allvarliga störningar i samhällsviktiga verksamheter. För dessa anläggningar är det särskilt angeläget att samhället har sakkunnig insyn i och kontroll av säkerheten. Rapporten har remissbehandlats. Regeringen har 2011 uppdragit åt att vidareutveckla tillsynsvägledningen avseende dammsäkerhet. Regeringen tillsatte en särskild utredare för att se över de statliga insatserna för dammsäkerhet för att bättre motsvara de krav på säkerhet som samhället måste ställa (dir. 2011:57). har Svenska kraftnäts landsomfattande elektroniska kommunikationsnät byggts ut med mellan Dannebo- Forsmark, Hamra-Ängsberg-Vittsjö, och Stackbo och Ängsberg. uppstod det vid kall väderlek störningar i vissa delar av optofibernätet i . En utredning har genomförts av feldrabbade sträckningar som bl.a. inneburit att flera fibersträckor bytts ut för att reducera risken för nya störningar. investeringar vad avser elektronisk kommunikation uppgick till . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 att förlägga ytterligare fiber i samband med den omfattande utbyggnaden av stamnätet. har till uppgift att förvalta och driva stamnätet för el i , inklusive utlandsförbindelserna, samt att vara systemansvarig myndighet enligt ellagen, vilket innebär att ansvara för den löpande momentana elbalansen och det svenska elsystemets övergripande driftsäkerhet. Svenska kraftnäts främsta mål är en hög driftsäkerhet i nätverksamheten. uppgick antalet driftstörningar i stamnätet till 224 stycken varav 10 innebar leveransavbrott. Den energi som inte levererades uppgick till 5 MWh. ökade elöverföringen på stamnätet till jämfört med 2009. Den högre överföringen beror främst på allmän konjunkturåterhämtning och den kalla vintern. har investeringarna i stamnätet uppgått till jämfört med 2009. Av investeringarna utgjorde reinvesteringarna i stamnätet 2010 jämfört med 2009. Investeringsutfallet blev lägre än vad som förutsattes i investeringsplanen vilket främst berodde på att det tagit att få ledningskoncessioner beviljade än vad som förutsatts. En ny ledning mellan Järpströmmen i och i invigdes . Därutöver har ett stort antal större ledningsprojekt för att öka överföringsförmågan i stamnätet befunnit sig i olika genomförandefaser. ansvarar för att tillse att en effektreserv hålls tillgänglig i det svenska elsystemet genom lagen (2003:436) om effektreserv. En tillräcklig effektbalans är en grundläggande förutsättning för att en säker elförsörjning ska kunna upprätthållas, även vid extrem väderlek. Den upphandlade effektreserven uppgick /2010 till 1 919 MW varav 633 MW utgjorde förbrukningsreduktion. /2011 fanns en effektreserv om 1 892 MW upphandlad varav 1 309 MW elproduktion och 583 MW elförbrukningsreduktion. Effektreserven aktiverades av både balans- och nätskäl till följd av kall väderlek i kombination med låg tillgänglighet hos kärnkraften. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 2011/2012 har en effektreserv om 1726 MW upphandlats, varav 362 MW utgör elförbrukningsreduktion. Hanteringen av effektreserven har också setts över och reglerna för aktivering av förbrukningsreduktioner har reviderats. De nya reglerna innebär att resursägarna själva kommer att få lämna bud för resursen till elspotmarknaden, i syfte att minska marknadspåverkan. Erfarenheterna från den allt mer integrerade nordiska och europeiska elmarknaden visar att såväl försörjningstryggheten som konkurrenskraften stärks genom att vår nationella marknad stegvis integreras med våra grannländer. Elpriset har varit högre jämfört med föregående år, främst till följd av den låga tillgängligheten i kärnkraften och låga fyllnadsgrader i vattenmagasinen i kombination med kall väderlek under de senaste två vintrarna. Den av upphandlade effektreserven har behövt utnyttjas av både nät- och balansskäl. Regeringen bedömer dock att det nordiska kraftsystemet på ett effektivt sätt har hanterat de två senaste vintrarnas händelser. Bl.a. har säkerställt en säker elförsörjning och erhållit tillräckligt med eltillförsel utan att behöva vidta drastiska åtgärder såsom ofrivillig bortkoppling av elförbrukning. Situationen har dock visat på behovet av fortsatt arbete med att etablera ny elproduktion, underlätta en utbyggnad av förnybara energikällor, främja effektivare elanvändning och att öka incitamenten för att minska förbrukning när kraftsystemet är som mest ansträngt. Propositionen Stärkt konsumentroll för utvecklad elmarknad och uthålligt energisystem (prop. 2010/11:153) innehåller åtgärder som syftar till att uppnå detta, bl.a. genom timmätning för fler elkonsumenter och genom att dra nytta av utvecklingen av smarta elnät. Regeringen avser att följa upp föreslagen inriktning i propositionen med lagstiftningsförslag och andra åtgärder som syftar till att stärka konsumenternas ställning på elmarknaden som det bidrar till en utveckling av elmarknaden och ett uthålligt energisystem. Regeringen bedömer att verksamheten vid har bedrivits i enlighet med de mål och de uppdrag som affärsverket ålagts. Regeringens bedömning är att kostnadseffektiviteten i är tillfredställande i förhållande till andra stamnätsoperatörer i . Regeringen konstaterar att befinner sig i en period med omfattande investeringar i stamnätet där arbete med prioritering av vilka investeringar som bör genomföras kommer att vara en viktig fråga tillsammans med en vidareutvecklad investeringsplanering. Det är angeläget att ytterligare åtgärder vidtas för att stärka stamnätets driftssäkerhet, öka överföringskapaciteten, ansluta förnybar elproduktion samt att det nordiska, baltiska och europeiska samarbetet fördjupas. kommer även arbetet med de av EU- kommissionen aviserade förslagen om åtgärder för att främja en ökad integrering av elnätsinfrastrukturen inom EU att vara en prioriterad fråga. Regeringen avser återkomma med förslag till ändringar i elberedskapslagen i syfte att i ökad omfattning inrikta och vidareutveckla elberedskapsverksamheten mot att kunna hantera allvarliga störningar i viktiga samhällsfunktioner i fredstid. Som en del i samhällets krisberedskap införs även det s.k. Styrelsystemet för att möjliggöra en prioritering av samhällsviktiga elanvändare för att bättre hantera de ytterst sällsynta situationer som kräver avbrott eller begränsningar i elkonsumtionen för att balansen i elsystemet ska kunna upprätthållas. Regeringen bedömer att det finns behov av en fördjupad översyn av de statliga insatserna för dammsäkerhet för att de bättre ska motsvara de krav på säkerhet som samhället måste ställa. I detta syfte har en särskild utredare tillsatts som ska redovisa sitt uppdrag . Målet är att energipolitiken ska utformas så att energimarknaderna ger en säker tillgång till energi värme, bränslen och drivmedel till rimliga priser. Målet för naturgasmarknadspolitiken är att vidareutveckla gasmarknaden, i linje med EU:s krav, så att en effektiv naturgasmarknad med effektiv konkurrens kan uppnås. utövar tillsyn över den svenska naturgasmarknaden. I detta ingår att övervaka att överföringen av naturgas bedrivs effektivt och i linje med EU:s krav för att främja en fungerande konkurrens. är systemansvarig myndighet på naturgasmarknaden och ansvarar för den kortsiktiga balanseringen av hela det svenska naturgassystemet. Detta innebär ett ansvar för att balansen mellan inmatning och uttag av gas upprätthålls på kort sikt, vilket uppfylls genom övervakning av trycket i transmissionsnätet och vidtagande av balanseringsåtgärder. har varit tillsynsmyndighet för en trygg naturgasförsörjning enligt rådets direktiv /67/EG av om åtgärder för att säkerställa en tryggad naturgasförsörjning och har utsetts till tillfällig behörig myndighet under och rådets förordning (EU) nr 994/2010 av om åtgärder för att trygga naturgasförsörjningen och om upphävande av direktiv /67/EG (gasförsörjningsförordningen). rapporterar sin verksamhet i enlighet med de rapporteringskrav som följer av el- och gasmarknadsdirektiven. Rapporteringen omfattar reglering, konkurrens och försörjningstrygghet. har fortsatt arbetet med att utveckla tillsynsmetoderna för naturgastariffer. Arbetet inleddes och har resulterat i två tidigare rapporter. återrapporterade ett förnyat uppdrag enligt sitt regleringsbrev , genom rapporten av gastariffer (2010:14). Den innehåller bl.a. förslag till ändringar i naturgaslagen (2005:403) vilka gör det möjligt att reglera naturgastarifferna på förhand genom en intäktsram på samma sätt som för elmarknaden. föreslår att regleringsperioden påbörjas . Lagförslagen bereds inom . har avrapporterat sin verksamhet som systemansvarig myndighet för perioden till (dnr N2010/8263/E). Av rapporten framgår att balansansvarsavtalet kontinuerligt utvärderas och förbättras. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 kraftnät leder tillsammans med de två ägarna av transmissionsnätet, och , det gemensamma , där avtalsvillkor och andra branschgemensamma frågor diskuteras. I detta samarbete deltar även den danske systemansvarige, . Ett samarbetsavtal har även upprättats mellan , och Energinet.dk. som behandlar fysisk balansering i gränspunkten och rättningsregler för handeln. För att förbättra den europeiska gasmarknadens funktion ytterligare bildades den europeiska samarbetsorganisationen för transmissionsnätsoperatörer, ENTSOG. Organisationen får en viktig uppgift i att driva det fortsatta harmoniseringsarbetet inom EU. Bland annat har den till uppgift att ta fram gemensamma nätföreskrifter i t.ex. frågor om hantering av kapacitet och balansering. Det svenska medlemskapet delas mellan och , där verket deltar i arbetsgrupperna för balansering och transparens. När det gäller försörjningstrygghet har hållit informationsmöten med berörda om vilka åtgärder som planeras vid försörjningsstörningar, vilka återfinns i dokumentet Plan för åtgärder för att säkerställa naturgasförsörjningen inom ramen för systemansvaret. Därutöver hölls en krisövning 19 med marknadens aktörer och . Ett gemensamt europeiskt regelverk för energimarknaderna antogs det tredje inremarknadspaketet för de europeiska energimarknaderna. Paketet bestod i de delar som berör naturgasmarknaden av och rådets direktiv /73/EG av om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas och om upphävande av direktiv /55, och rådets förordning (EG) nr 715/2009 av om villkor för tillträde till naturgasöverföringsnäten och om upphävande av förordning (EG) nr 1775/2005 (gasförordningen), samt och rådets förordning (EG) nr 713/2009 av om inrättande av en byrå för 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 samarbete mellan energitillsynsmyndigheter. Rättsakterna syftar till att stärka konkurrensen och den gränsöverskridande handeln samt konsumenternas ställning på el- och naturgasmarknaderna. Regeringen överlämnade sina förslag till genomförande i svensk rätt genom propositionen Tredje inremarknadspaketet för el och naturgas. har bifallit förslagen i propositionen. De viktigaste förändringarna innebär följande: En el- eller naturgasleverantör som övertar leveranserna till en kund ska få göra detta efter en anmälan till nätföretaget. Det införs nya bestämmelser om vilka uppgifter som ska finnas i ett avtal mellan ett el- eller naturgasföretag och en konsument, förbud mot att missgynna konsumenter beroende på valt betalningssätt, skälighetskrav när det gäller system för förskottsbetalning, en uttrycklig rätt att byta leverantör utan särskild kostnad, rätt till slutfaktura , krav att företagen ska ha fastställda rutiner för hantering av konsumenternas klagomål, vilken information om konsumenternas rättigheter som ska lämnas på företagens webbplatser och skyldighet att underrätta konsumenter om ändrade avtalsvillkor och prishöjningar. Det införs strängare krav på avgränsning av transmissionsverksamhet, dvs. i huvudsak den överföring av el som sker på stamnätet och den överföring av gas som sker i högtrycksledningar. Sådan verksamhet ska vara ägarmässigt åtskild, vilket betyder att den som driver stamnätet för el eller ett transmissionsnät för naturgas ska vara oberoende av leverans- och produktionsintressen. För att säkerställa att åtskillnadskraven är uppfyllda införs nya lagar om krav på certifiering av stamnätsföretag för el och transmissionsnätsoperatörer på naturgasmarknaden. Nuvarande skyldighet att upprätta en övervakningsplan med åtgärder för att förebygga diskriminerande beteende på marknaden begränsas till att avse nätföretag som ingår i samma koncern som företag som bedriver produktion eller handel. Ett nätföretag som är skyldigt att upprätta en övervakningsplan ska utse en särskild övervakningsansvarig. El- och naturgasföretag som ingår i koncerner ska när de vänder sig till kunderna eller allmänheten vara skyldiga att tydligt ange vilken sorts verksamhet de bedriver nätverksamhet eller produktion och handel. Vidare införs nya bestämmelser om tidsfrister när det gäller tillsynsmyndighetens behandling av anmälningar mot nätföretag. I naturgaslagen införs nya bestämmelser om slutna distributionssystem och tillträde till anläggningar för lagring av naturgas. Lagändringarna trädde i kraft , med undantag för bestämmelserna om leverantörsbyte, som träder i kraft . Regeringen tillsatte (dir. 2010:60) en särskild utredare med uppdraget att närmare utreda den framtida hanteringen av systemansvaret för gas m.m. I uppdraget ingick att lämna förslag till hur en överföring av dagens systemansvarsverksamhet vid till en ny aktör bör genomföras. I uppdraget ingick vidare att utreda om den svenska marknadsmodellen för naturgas behöver anpassas för att harmonisera med gällande regelverk inom EU, att förslå anpassningar för att ska uppfylla revideringar i gasförordningen och slutligen anpassningar till den nya gasförsörjningsförordningen. Utredningen lämnade i sitt betänkande, Framtida regelverk och ansvarsförhållanden på naturgasmarknaden i (SOU 2011:46) med i korthet följande analyser och förslag. Utredningen föreslår att den del av dagens systemansvarsverksamhet för gas hos som avser den kortsiktiga balanseringen av det svenska naturgassystemet (systembalansansvaret) överförs till . Överföringen bör ske efter det att har certifierats som transmissionsnätsoperatör. Nuvarande myndighetsuppgifter inom ramen för Svenska kraftnäts systemansvarsverksamhet för gas föreslås överföras till som genom delegering kan överlämna uppgifter till . Med utredningens förslag om systembalansansvar kan ytterligare transmissionsnätsoperatörer etablera sig vid sidan av . När det gäller marknadsmodellen konstaterar utredningen att den svenska marknadsmodellen kan anses uppfylla kraven enligt EU:s rättsakter och att den vid jämförelser med andra medlemsstater inom EU uppvisar tydliga likheter. Ett framtida behov av anpassning är dock en tänkbar konsekvens av det pågående harmoniseringsarbetet kring ramriktlinjer och nätföreskrifter inom EU. Bland annat på grund av att effekterna av dessa förändringar ännu inte är kända, har utredningen utformat en lösning som kan tillämpas om behov uppkommer. Utredningen konstaterar vidare att gasförordningen och gasförsörjningsförordningen är direkt tillämpliga i . Utredningen föreslår att även får ett ansvar för den svenska försörjningstryggheten för gas och att en ny lag om försörjningstrygghet för gas ersätter nuvarande bestämmelser om trygg naturgasförsörjning i naturgaslagen. Som framgått av inledningen har regeringen utsett till tillfällig behörig myndighet under gasförsörjningsförordningen. Förslagen i övrigt bereds inom . Genom de förändringar som föreslås i propositionen Det tredje inremarknadspaketet för el och naturgas (prop. 2010/11:70), och som godkänts av , kommer konkurrensen och konsumenternas ställning på naturgasmarknaderna att stärkas i linje med EU:s krav. De förslag som lagts fram i betänkandet Framtida regelverk och ansvarsförhållanden på naturgasmarknaden i kommer att ligga till grund för den fortsatta harmoniseringen med EU och ytterligare effektivisering av den svenska naturgasmarknaden. Den svenska naturgasmarknaden har endast en tillförselpunkt från och är därför känslig för yttre störningar. Det nya instrument som gasförsörjningsförordningen innebär, bedöms kunna bidra till ökat fokus på försörjningstrygghet hos marknadens aktörer och på förbättrade möjligheter till samarbete med danska behöriga myndigheter i frågor kring försörjningstrygghet. Regeringen avser att formalisera som behörig myndighet under gasförsörjningsförordningen, så att detta samarbete kan bedrivas effektivt och i enlighet med de tidplaner som följer av gasförsörjningsförordningen. När det gäller vikande tillgång på gas i ett längre perspektiv från , hanteras frågan under EU- kommissionens ledning inom ramen för det 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Av svenskt intresse är främst det arbete som bedrivs inom den Väst-baltiska arbetsgruppen som resulterat i en åtgärdsplan som antogs av . deltar i denna arbetsgrupp. Målet för värmemarknadspolitiken är att genom ökad genomlysning stimulera till konkurrens och högre effektivitet. Värmemarknaden utgörs främst av enskild bränsleeldning, elvärme av olika slag samt när- och fjärrvärme för uppvärmning av framför allt bostäder och lokaler. Insatserna inom värmemarknadsområdet har främst varit inriktade på att öka genomlysningen av värmemarknaderna. har tillsammans med regeringens uppdrag att redovisa utvecklingen på värmemarknaden med avseende på priser, konkurrensförhållanden och miljöpåverkan. Myndigheterna redovisade sin årliga uppföljningsrapport i (dnr N2011/4226/E). Resultatet av kostnadsjämförelsen i rapporten visar att uppvärmning med fjärrvärme och någon form av värmepump i genomsnitt är de billigaste uppvärmningsalternativen. Kostnadsjämförelsen visar också att det är lönsamt för småhus att konvertera till pellets, bergvärmepump, luftvattenvärmepump och fjärrvärme om man som befintligt värmesystem har direktverkande el, elpanna eller olja. Utifrån fjärrvärmelagen (2008:263) som trädde i kraft har beslutat om föreskrifter om skyldigheten för fjärrvärmeföretag att lämna uppgifter om drift- och affärsförhållanden. redovisade en rapport med de första analyserna utifrån de nya uppgifterna som samlats in (dnr N2011/4636/E). I rapporten redovisas bl.a. intäkter och kostnader för 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 fjärrvärmebranschen, prisbildning och en samlad analys av fjärrvärmebranschen. konstaterar att marginalerna för fjärrvärmebranschen som helhet i princip är oförändrade . redovisar även att fjärrvärmepriset främst bestäms av stordriftsfördelar och kostnadsrelaterade variabler samt att kraftvärmeproduktion kan verka prispressande på fjärrvärmen. kommer även att sammanställa och publicera uppgifterna på en hemsida som benämns Fjärrvärmekollen. Informationen kommer att anpassas till småhuskunder, större kunder samt andra intressenter. redovisade ett regeringsuppdrag om att lämna förslag till regler om fakturering efter faktisk förbrukning och om mätperiodens längd avseende fjärrvärme (dnr N2010/2409/E). föreslog i rapporten att det i fjärrvärmelagen skulle införas ett krav om att samtliga kunder ska få sin fjärrvärmeförbrukning avläst minst en gång och att debitering ska ske efter faktisk förbrukning. godkände propositionen Mätning, rapportering och debitering på fjärrvärmemarknaden (prop. 2010/11:73, bet. 2010/11:NU18, rskr. 2010/11:307) om att införa bestämmelser om att fjärrvärmekunders värmeförbrukning ska mätas och rapporteras och att debiteringen endast får basera sig på uppmätta mängder. Bestämmelserna träder i kraft . Bestämmelserna om att det i ett avtal om fjärrvärme ska finnas en uppgift om vad som gäller mellan parterna beträffande mätning, rapportering och debitering träder dock i kraft . Om fjärrvärmeföretag och fjärrvärmekunder inte kommer överens i frågor om avtalsvillkor för fjärrvärme finns en möjlighet att ansöka om medling hos vid . ska även medla i förhandlingar om tillträde till rörledningar i en fjärrvärmeverksamhet. redovisade sin andra årliga redogörelse för sin verksamhet (dnr N2010/6683/E). Under det andra verksamhetsåret har medlat i sammanlagt tretton ärenden varav en överenskommelse mellan parterna uppnåtts i sex Flertalet medlingsärenden har gällt prisvillkor för fjärrvärme. konstaterar att styrkeförhållandet mellan parterna i medlingsförhandlingarna i flertalet fall är mycket ojämnt då det ofta är små fjärrvärmekunder som ställs mot mer resursstarka fjärrvärmeföretag. har utifrån dessa förhållanden valt att fokusera mer på att avhjälpa kundens informationsunderläge och genomför därför en professionell granskning av sakförhållandena som är av betydelse för fjärrvärmeföretagens prissättning. experter har tagit fram en modell för granskningens struktur och innehåll om hur fjärrvärmeföretaget bestämt sina priser. Under genomförda medlingsförhandlingar har dock fjärrvärmeföretagen presenterat den information som kunderna efterfrågat och besvarat frågor om sina respektive fjärrvärmeverksamheter. Fjärrvärmekunderna har vid medlingsförhandlingarna därmed fått ökad insyn och bättre förståelse för de lokala förutsättningarna att bedriva fjärrvärmeverksamhet. Fjärrvärmeföretagen har också genom det tillämpade arbetssättet fått en ökad förståelse för kundperspektivet och vad det kräver i informationsinsatser och agerande.