prop · GZ031d34 · 2011-09-20 00:00:00 — Värdefull kunskap har tagits fram inom ramen för delprogrammet Vindval. bedömer i rapporten av pågående riktade insatser för att främja vindkraft att insatserna inom marknadsintroduktion av vindkraft, i många fall, bidrar med goda erfarenheter och driver marknaden framåt mot en mer kostnadseffektiv och hållbar utbyggnad av nya projekt i . Myndighetens bedömning är att detta stöd har varit ett riskavlyft och drivit marknaden framåt genom den extra utveckling och kunskapsuppbyggnad som har kunnat åstadkommas. Regeringen anser att resultaten är goda. arbete med bl.a. det nationella nätverket för vindbruk och dess noder, tillsammans med vindkraftsamordnarna och länsstyrelsernas arbete med ökade insatser av tillståndsprövningen respektive arbete med bidrag för översiktsplanering, skapar kontinuerligt förbättrade förutsättningar inom ramen för elcertifikatsystemet för en kostnadseffektiv utbyggnad av vindkraft i . Många mycket goda vindlägen återfinns i områden som har olika former av skydd, t.ex. Regeringen anser att vindkraft i vissa av dessa områden bör kunna lokaliseras under förutsättning att verksamheten inte skadar livsmiljön eller att bevarandet av arter som avses skyddas på ett betydande sätt försvåras. För att möjliggöra etablering av vindkraft i sådana områden krävs att det finns god kunskap om de arter och miljöer som skyddet avser och kunskap om vindkraftens effekter. Det pågår ett omfattande arbete om vindkraftens miljöeffekter inom ramen för projektet . Dessa studier visar att vindkraftsetableringarnas negativa effekter på miljön varit få och små. Fortsatt forskning kommer att bedrivas inom ramen för Vindval kring vindkraftens påverkan på bl.a. rennäringen. Arbetet bör dock kompletteras med riktade insatser för att för- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 bättra kunskapsunderlaget för vindkraftsetablering i skyddade områden. Möjligheter till synergier mellan biologisk mångfald och vindkraft bör också belysas ytterligare. Det finns exempel på att etablering av vindkraft kan påverka naturen positiv. Till exempel vid vindkraftsetablering till havs visar forskning att fiskar kan söka sig till kraftverken eftersom det bildas konstgjorda rev på fundamenten som kraftverken står på. Dessa rev ger både skydd och föda åt fiskarna. Regeringen har därför i regleringsbrevet för gett ett sådant uppdrag till myndigheten i samråd med och andra berörda myndigheter. Uppdraget ska redovisas . Med anledning av Försvarsmaktens beslut om s.k. stoppområden runt militära flygplatser har regeringen gett () i uppdrag (dnr N2010/8039/E) att i samråd med berörda myndigheter göra en internationell jämförelse i fråga om militär verksamhet och vindkraft. Eventuella föreslagna åtgärder ska syfta till att underlätta vindkraftutbyggnaden i som den militära verksamheten inte påverkas negativt. Stödet för installation av solceller i offentliga lokaler har tidigare bedömts ha haft en mycket god effekt och ersattes fr.o.m. av ett nytt statligt stöd för solceller som gäller för installation av alla typer av nätanslutna solcellssystem. Detta stöd syftar till att öka användningen av solcellssystem och antalet aktörer som hanterar sådana system i samt till att sänka systemkostnaderna. Den externa utvärdering låtit göra visar att den förväntade produktionen för de anläggningar som fått medel beviljade under 2009-2011 uppgår till cirka 3,3 GWh/år, vilket skulle innebära att det uppställda målet uppfylls. Systemkostnaderna har dock endast sjunkit i liten omfattning vilket bl.a. förklaras av små volymer på den svenska marknaden och att stödet även omfattar mindre system som ansluts till småhus som har jämförelsevis högre installationskostnader än större anläggningar. har fått i uppdrag att utreda frågan om nettodebitering för småskaliga anläggningar som producerar el. Uppdraget har redovisats och remissbehandlats. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 konsumentroll för utvecklad elmarknad och uthålligt energisystem (prop. 2010/11:153) gör regeringen bedömningen att det bör bli lättare för enskilda att leverera sin egenproducerade förnybara el till nätet samt att ett system med nettodebitering kan underlätta en sådan utveckling. Införandet av ett sådant system bör dock utredas närmare innan regeringen kan ta ställning i frågan. Användningen av biodrivmedel har utvecklats positivt . var mycket nära att uppnå det indikativa målet om till 2010. Vattenkraft är en mycket värdefull tillgång för produktion av förnybar el och spelar en central roll i elförsörjning och för att nå EU målet om förnybar energi till 2020. Den har dessutom viktiga egenskaper då den, till skillnad från annan elproduktion, är både lagrings- och reglerbar. Detta är mycket viktiga egenskaper, inte minst då en allt större mängd el bedöms komma från vindkraft. Det är därför viktigt att främja en god produktionskapacitet i vattenkraftverken. Målet för forskning och innovation inom energiområdet är att bygga upp sådan vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i , samt att utveckla teknik och tjänster som kan kommersialiseras genom svenskt näringsliv och därmed bidra till hållbar tillväxt och energisystemets omställning och utveckling såväl i som på andra marknader. Verksamheten indelas i sex temaområden. ska för varje temaområde formulera visioner, mål och prioriteringar avseende vetenskaplig kunskap, teknikutveckling, kommersialisering, m.m. ska säkerställa att den kunskap som behövs för energisystemets omställning och utveckling finns inom industrin, vid universitet och högskolor och den övriga offentliga sektorn samt tillse att resultat och metoder från energisystemstudier integreras i myndighetens verksamhet. ska vidare främja svenskt näringslivs utveckling och marknadsintroduktion av nya produkter och tjänster som bidrar till omställningen i och globalt, samt bidra till kommersialisering av resultat genom att stödja projekt som bedöms ha kommersiell potential såväl finansiellt som med affärsutvecklande åtgärder. I det följande redovisas resultaten av den forsknings- och innovationsverksamhet som finansieras helt eller delvis från anslaget 1:5 Energiforskning inom utgiftsområde 21 Energi. Dessa medel disponeras i huvudsak av . uppgick beviljade medel för forskning, utveckling och demonstration till totalt , jämfört med under föregående år. I budgetpropositionen aviserade regeringen en satsning på avseende framför allt demonstration och utveckling av andra generationens biodrivmedel. Efter ett utlysningsförfarande valde ut fem projekt som ansågs mer än väl uppfylla ställda krav. Fyra av dessa projekt föreslogs beviljas så stora stödbelopp att ett godkännande av Europeiska kommissionen krävdes efter statsstödsprövning. respektive beslutade kommissionen om att godkänna stöden för tre av dessa. Stödet till det fjärde projektet understeg tröskelvärdet för särskild prövning hos kommissionen och har igångsatts. Det femte ärendet anmäldes till kommissionen och prövning pågår. Nedan redovisas verksamhet och resultat inom de sex temaområdena samt för affärsutveckling och kommersialisering, energiinriktad grundforskning och internationellt forskningssamarbete. Temaområde Byggnaden som energisystem Verksamheten bidrar till en effektivare energianvändning i bebyggelsen samt till ökad användning av uppvärmningssystem baserade på förnybar energi. Insatserna inom detta område bidrar direkt till energieffektiviseringsmålen samt till minskade koldioxidutsläpp och ökad användning av förnybar energi. Beviljade medel för temaområdet uppgick till , vilket är en minskning från under föregående år. prioriterades följande uppgifter: -Energi- och resurseffektivt byggande och förvaltning inom programmet CERBOF (och resurseffektivt byggande och förvaltning). CERBOF syftar till att möjliggöra en effektiv energianvändning i det svenska byggnadsbeståndet. Fokus ligger på forskning och innovation för att möjliggöra renovering av äldre bebyggelse till en låg energianvändning. -Program Resurseffektiva Kyl- och värmepumpsystem (Effsys) som syftar till att ge förutsättningar för en effektiv energianvändning. -Studier av samverkan mellan tekniska system, it, information och beteende inom programmen Elanvändning och beteende () och Energi, it och Design (EID). -Energieffektivisering i kulturhistoriska byggnader. Forskningen inom detta område handlar främst om förnybara drivmedel och utvecklingen av energieffektivare energiomvandlingssystem och fordon, i första hand för vägtrafiken. Verksamheten bidrar direkt till uppfyllandet av EU:s bindande mål om energieffektivisering, till minskade koldioxidutsläpp, ökad användning av förnybar energi, ett minskat oljeberoende och därmed en tryggare energiförsörjning. Verksamheten bidrar till uppfyllandet av det vägledande målet om biodrivmedel 2010, samt till det bindande målet om förnybar energi i transportsektorn 2020. Verksamheten har även koppling till den långsiktiga prioriteringen om att 2030 ska ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. Beviljade medel till projekt inom temaområdet ökade till 2010, jämfört med under föregående år. Höjningen avser främst beslut om stöd till stora anläggningar för andra generationens biodrivmedel. prioriterades följande uppgifter: -Demonstration och affärsutveckling avseende andra generationens förnybara 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 drivmedel (främst etanol från skogsråvara och förgasning av biomassa). -Utveckling och kommersialisering av hybridfordon. Denna verksamhet har intensifierats ytterligare. Användning av biobränslen bidrar till flera energi- och klimatmål, inte minst målet om en ökad andel förnybar energi. Beviljade medel till projekt inom området minskade något jämfört med föregående år och uppgår till . prioriterades följande uppgifter: -Uthållig tillförsel och förädling av biobränsle: ett program som fokuserar på säker, hållbar och kostnadseffektiv tillförsel av biobränslen. Programmet rör förbättrade system för produktion av bränslen från skogs- och jordbruk, hållbarhet och miljö, användning av askor, samt förbättrade system för förädling av fasta biobränslen inklusive bränslekvalitets- och förbränningsaspekter, bioenergins systemfrågor, handel/marknad och standardiseringar. -Utveckling av effektiva kraftvärmetekniker baserade på biobränslen. Insatserna är inriktade på utvecklingen av system och material för att eftersträva höjt elutbyte Verksamheten bidrar till energieffektiviseringsmålen samt till minskade koldioxidutsläpp och ökad användning av förnybar energi. Beviljade medel till området uppgick till vilket är en ökning jämfört med föregående år då det beviljades . Ett område som prioriterats är energieffektivisering i industrins processer. har bidragit till finansieringen av en ny massalinje för tillverkning av termomekanisk pappersmassa i utanför . Den nya tekniken provas i fullskala och har elförbrukningen räknat på årsbasis minskat med 140 GWh. Verksamheten bidrar till EU:s bindande mål om förnybar energi 2020. Verksamheten kring vindkraft bidrar till planeringsramen för vindkraft på 2020. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 projekt inom temaområdet har ökat kontinuerligt och uppgick till . har följande områden prioriterats: -Utvecklingen av ett robust och mer effektivt framtida elnät med hög tillgänglighet, god elkvalitet och hög leveranssäkerhet. Nätet anpassas för en stor andel elproduktion från förnybara energikällor. Utvecklingen av så kallade smarta nät är särskilt prioriterat. -Utveckling av elproduktionstekniker från flödande energikällor. Insatserna fokuseras på utvecklingsområdena vattenkraft, vindkraft, samt inom nya omvandlingstekniker såsom vågkraftsteknik, energiutvinning från strömmar och solcellsteknik. Energisystemstudier ökar kunskapen om energisystemets funktion och förutsättningar för att bygga miljömässigt, ekonomiskt och socialt uthålliga energisystem. Det är därmed en grundförutsättning i allt arbete som syftar till att de energipolitiska målens ska uppnås. Beviljade medel till projekt inom temaområdet uppgick till , vilket är en ökning jämfört med men ungefär samma nivå som 2008. Verksamhet som prioriterats 2010 är: -Analys av energipolitiska styrmedel och deras konsekvenser och analys av energimarknadernas funktion. -Beteenderelaterad energiforskning. Arbetet med affärsutveckling och kommersialisering av ny teknik underlättar för det svenska näringslivet att kommersialisera tekniker som bidrar till att och övriga världen kan ställa om till ett hållbart energisystem. Verksamheten bidrar på så sätt i arbetet med att uppnå klimat- och energimålen. som har arbetat med villkorslån och affärsutvecklingsstöd har 44 bolag beviljats lån. Med syftet att stimulera kommersiella aktörer att bidra till företagens utveckling genomförs även informationsinsatser till investerare för att förse dem med bättre beslutsunderlag och därmed ökat intresse för investeringar inom energiområdet. har ett väl etablerat samarbete med beträffande energiinriktad grundforskning. För årliga utlysning finns en principiell överenskommelse mellan som innebär att utlysningen kompletteras med en energirelevansbilaga och att inkomna ansökningar bedöms även utifrån ett energiperspektiv. Vid utlysning inkom 113 ansökningar med energibilaga. beslutade att de 19 högst rankade projekten ska erhålla finansiering från med totalt 16,2 mnkr för perioden 20112013. har deltagit och stöttat svenskt deltagande i ett stort antal internationella forskningssamarbeten, främst inom ramen för EU, det nordiska samarbetet och IEA. I och rådets direktiv /87/EG av om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv /61/EG anges i artikel 10a.8 att avkastningen från försäljningen av 300 miljoner utsläppsrätter, NER300 (New Entrants Reserve), ska finansiera innovativa produktionsanläggningar bl.a. baserade på förnybara energikällor i . Regeringen har genom regeringsbeslut utsett som ansvarig för genomförandet. En nationell utlysning har genomförts. lämnade nio ansökningar, som inkommit i NER300-utlysningen, till Europeiska Investeringsbanken. Ansökningarna innehåller svenska demonstrationsprojekt kring bioenergi, vindkraft och smarta nät. väntar en utvärdering av Europeiska Investeringsbanken. förväntas fatta beslut om vilka projekt som blir beviljade medel tidigast . Det är möjligt att få minst ett och maximalt tre projektstöd per land. I tabell 2.6 redovisas antal beslut och beviljade stöd till forskning, utveckling och demon- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 stration fördelat på de sex temaområdena. ökade de beviljade beloppen jämfört med , som en följd av höjda anslag för denna verksamhet. Den största delen återfinns inom temaområdet transportsektorn vilket förklaras av att de förstärkta anslagen i budgetpropositionen i första hand avsåg demonstration av andra generationens biodrivmedel. Samfinansieringsgraden, dvs. andra aktörers ekonomiska bidrag till de projekt som finansieras med anslag från utgiftsområdet, ökade markant eftersom flera av de beviljade stöden avser produkter som är nära ett kommersiellt genombrott. Av tabell 2.8, som redogör för hur medlen fördelats på olika typer av aktörer, framgår att andelen medel som gått till företag har ökat . Även detta förklaras av att den höjda anslagsnivån, vilken möjliggjorde stöd till ett antal större anläggningar som har samfinansierats med företagen. Att företagens andel av beviljade medel blivit större innebär dock inte att beviljade belopp till andra typer av aktörer har blivit mindre. Tabell 2.6 Stöd till forskning, utveckling och demonstration. Antal beviljade projekt och beviljade medel fördelat på de sex temaområdena 20082010 Energisystemstudier, övrigt mm Tabell 2.7 Samfinansiering av forskning, utveckling och innovation 20082010 Tabell 2.8 Procentuell fördelning av beviljade medel mellan olika grupper av mottagare Offentliga organ/internationellt har det gjorts ett antal oberoende utvärderingar av program. Programmet Energisystem i vägfordon 2007 2010, delprogram energieffektiva vägfordon har till syfte att bidra till kompetensuppbyggnad för fordonsindustrin genom att finansiera doktorander och stärka relevanta akademiska miljöer. Utvärderingen av programmet visar att det fyller en viktig funktion för kompetensuppbyggnad inom fordonsområdet och att det fungerar särskilt bra som komplement till mer marknadsnära insatser. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Utvärderingen rekommenderar en ökad totalvolym av programmet för att täcka in ytterligare verksamhet. Förbättringspunkter som nämndes var bl.a. fler publiceringar av vetenskapliga artiklar och förkortad ledtid avseende finansieringsbeslut. Svenskt Hybridfordonscentrum (SHC) är ett nationellt forsknings- och utvecklingscentrum som initierades och finansieras till lika delar av högskola, industri och . I utvärderingen av SHC anges att forskningen är nationellt betydelsefull vad gäller relevans och vetenskaplig kvalitet. Utvärderingen ger ett 25-tal konkreta rekommendationer för den fortsatta verksamheten. Om dessa följs rekommenderas att verksamhetsomfattningen och stöd ökas. (research Opus), ett förbränningsmotortekniskt med inriktning mot överladdning och gasväxling utvärderades , Utvärderarnas rekommendation till var att stödet till skulle avslutas. stöd avslutades med anledning av utvärderingen vid utgången av 2010. och början av 2010 gjordes även på regeringens uppdrag en övergripande utvärdering av insatserna för forskning och innovation inom energiområdet. Utvärderingen låg sedan till grund för regeringens skrivelse Utvärdering av insatserna för forskning och innovation inom energiområdet (skr. 2009/10:168), där regeringen gör bedömningen att denna verksamhet motsvarar intentionerna och att den bidrar till målen om en omställning av energisystemet, ökad kompetens och kunskap samt kommersialisering och övrigt nyttiggörande av resultaten. Enligt regeringens bedömning är det dock viktigt att fortsätter arbetet med att förbättra kvaliteten i de insatser som myndigheten finansierar och verkar för att den kunskap som genereras kommuniceras och används i än högre grad. Regeringen gör i skrivelsen även bedömningen att arbetet med att sätta in insatserna i ett vidare sammanhang bör stärkas. Antal doktorander, examina m.m. I tabell 2.9 redovisas antalet finansierade doktorandprojekt och avlagda licentiat och doktorsexamina. Det totala antalet examina som myndigheten medfinansierar fortsätter att öka. Den stora ökningen av verksamma doktorander inom myndighetens finansierade projekt förväntas dessutom resultera i en mer markant ökning av avlagda licentiat- och doktorsexamina. I tabell 2.10 redovisas även fördelningen uppdelat på män och kvinnor. Tabellen visar bl.a. att antalet kvinnliga licentiater har ökat jämfört med . var totalt 519 seniora forskare verksamma inom projekt som helt eller till finansieras av . Andelen kvinnor var vilket är en minskning jämfört med föregående år då denna andel var . Tabell 2.9 Antal hel- eller delfinansierade licentiat- och doktorsexamina 20082010, fördelat på temaområde 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 2.10 Finansierade licentiater och doktorsexamina 20082010 fördelat på kvinnor respektive män, antal och procent Måluppfyllelsen för forskning och innovation inom energiområdet bedöms vara god. Antalet beslut och beviljade medel till forskning, utveckling, demonstration, affärsutveckling och kommersialisering inom energiområdet har ökat även och de oberoende granskningarna som genomförts av forskningsprogrammen visar att dessa har hög vetenskaplig kvalitet och relevans. fortsätter att fokusera och prioritera verksamheten i enlighet med propositionen Forskning och ny teknik för framtidens energisystem (prop. 2005/06:127), vilket utvärderats särskilt . Att samfinansieringen från näringslivet har ökat markant visar att den FoU som bedrivs är relevant och intressant för företagen att satsa på. är en väletablerad central aktör vad gäller affärsutveckling och såddfinansiering för nya företag inom områdena förnybar energi och energieffektivisering. Detta område förutspås vara nästa stora globala tillväxtområde. Myndighetens arbete med affärsutveckling och såddfinansiering är en viktig komponent i den innovationsstruktur som är nödvändig för att ska bibehålla och utveckla sin position som leverantör av världsledande tekniker inom området och som hemnation för näringslivet kring dessa tekniker. 2.4.8Svenska kraftnäts ekonomiska resultat säkert och miljöanpassat kraftöverföringssystem. Affärsverksamheten finansieras genom nät- och systemavgifter medan elberedskapen är anslagsfinansierad. Elberedskapsverksamheten utgör en mindre del av affärsverkets verksamhet. Vidare finansieras verksamheten rörande elcertifikatsystemet och ursprungsgarantier för el med offentligrättsliga avgifter som disponeras av . redovisade en omsättning på 2010, jämfört med 2009. Den högre omsättningen beror främst på högre intäkter som en följd av ökad överföring av el och höjda stamnätsavgifter samt ökade flaskhalsintäkter. Tabell 2.11 Verksamhetens rörelseintäkter och rörelseresultat fördelat på verksamhetsområden Svenska kraftnäts verksamhet är i huvudsak uppdelad på affärsverksamhet och elberedskapsverksamhet. Svenska kraftnäts affärsverksamhet syftar till att på ett affärsmässigt sätt förvalta, driva och utveckla ett kostnadseffektivt, drift- 1 Telekomverksamheten har utfört tjänster åt Nätverksamheten för 54 (54) , vilket redovisas som rörelseintäkt för Telekom och motsvarande andel av rörelsekostnaden för Nät. 2 Avgiftsbelagd verksamhet avser avgifter för kontoföring av elcertifikat respektive ursprungsgarantier för el samt försörjningstrygghet för naturgas. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Målen var att skulle uppnå en räntabilitet på justerat eget kapital, efter schablonmässigt avdrag för skatt, på , exklusive resultatandelar från avyttringar i intresseföretag. skulle även ha en skuldsättningsgrad på högst och kostnadseffektiviteten enligt beslutade mål vara lika hög som i jämförbara företag. Kostnadseffektivitet mäts kontinuerligt i jämförande studier med andra motsvarande företag. har en benchmarkingstudie genomförts tillsammans med de norska och finska stamnätsföretagen . Företagen befinner sig i samma fas som med kraftigt ökande investeringsvolym och stort fokus på projekthantering. I studien har kostnadsnivåer och resursåtgång jämförts. Resultaten visar att inom de flesta områden ligger mellan de jämförda företagen. Inom it-området pekar studien på att konsekvent nyttjar standardprodukter i stället för att egenutveckla system vilket leder till lägre kostnader. Vidare framgår att lyckats införa en ny projektstyrningsmodell. Exempel på förbättringsområden är riskhantering och kvalitetssäkring i anläggningsprojekt. Tabell 2.12 Översikt av de ekonomiska målen 20082011 Fördjupningar som grund för förbättringsåtgärder kommer att göras tillsammans med Statnett och Fingrid inom områdena anläggningsförvaltning, nätutveckling, it- och anläggningsprojekt. Räntabiliteten på justerat eget kapital blev jämfört . Det högre resultatet jämfört med föregående år förklaras främst av högre flaskhalsintäkter och minskade kostnader för motköp av el. Skuldsättningsgraden blev 0,31 (0,33), vilket är i överensstämmelse med målet om högst 0,55. Resultatet uppgår till vilket är högre än resultatet . Svenska kraftnäts resultat ska också ses eftersom bl.a. de hydrologiska förhållandena kan få stora genomslag under enskilda år (se vidare tabell 2.11). Regeringen beslutade att fastställa bokslutet för Affärsverkskoncernen och att affärsverkskoncernens resultat för ska disponeras så att avsätts för utdelning och skattemotsvarighet och att överskottet på balanseras i ny räkning. eget kapital, % Utfallet för elberedskapsverksamheten, som främst finansierats via anslaget 1:11 Elberedskap, uppgick till jämfört med .