prop · GZ031d28 · 2011-09-20 00:00:00 — Resterande studerade på folkhögskola. En majoritet av studiemedelstagarna på grundskolenivå, , har invandrat till . De som studerar med studiemedel på grundskolenivå är äldre än studerande på andra 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 var av de studerande , medan var . Inom den kommunala vuxenutbildningen på grundskolenivå hade av de studerande studiemedel , vilket är en ökning jämfört med tidigare. uppgick antalet personer med studiemedel för studier på gymnasial nivå till cirka 114 000, vilket motsvarar en ökning med kvinnor och män. 33 400 studerande fick studiemedel med den högre bidragsnivån, vilket är en ökning med cirka 4 900 personer jämfört med . Andelen studerande med den högre bidragsnivån har ökat jämfört med , från till av stödtagarna. tog studielån, vilket är en marginell ökning jämfört med . Diagram 3.5 Antal studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå med studiemedel, fördelat på folkhögskolor och komvux, 20082010 Av dem som studerade med studiemedel på gymnasial nivå läste inom vuxenutbildning. En majoritet av de studerande är , medan är eller äldre och är eller äldre. Åldersfördelningen har varit förhållandevis oförändrad . Totalt sett hade av de studerande inom den kommunala vuxenutbildningen på gymnasial nivå studiemedel , vilket är en ökning jämfört med tidigare. Studerande som läser en yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux) har till och med utgången av 2010 kunnat få studie- medel med den högre bidragsnivån, antingen enligt de ordinarie bestämmelserna för sådant studiemedel eller enligt bestämmelserna om en tillfällig satsning på yrkesvux för arbetslösa. CSN har först prövat den studerandes rätt till högre bidrag enligt ordinarie bestämmelser och i andra hand enligt de tillfälliga bestämmelserna. beviljades det högre bidraget till cirka 4 000 personer som studerade på en yrkesvuxutbildning och som hade en treårig gymnasieutbildning eller motsvarande, dvs. i den särskilda kvotgruppen för yrkesvux. Det är en ökning med cirka 2 400 studerande jämfört med . Utöver detta bedömer CSN att cirka 6 200 personer som studerade på en yrkesvuxutbildning fick det ordinarie högre bidraget . Av de studerande inom yrkesvux fick 9 100 generellt bidrag, vilket i de flesta fall berodde på att de var . kan det högre bidraget lämnas till vissa arbetslösa ungdomar i åldern för vissa studier på grundskole- eller gymnasial nivå eller folkhögskola. har 807 ungdomar fått utbetalning av det högre bidraget. Av dessa var det 419 som även fick grundlån och 81 personer fick tilläggsbidrag för barn. Ett fåtal studerande beviljades även merkostnadslån. Satsningen har fungerat utjämnande ur ett jämställdhetsperspektiv då fler män än kvinnor fått det högre bidraget. fick kvinnor och män det högre bidraget. var det närmare 23 900 utländska medborgare som fick studiemedel för studier på grundskolenivå eller gymnasial nivå, vilket är en ökning med 3 700 personer jämfört med . Den totala utgiften för studiebidrag till vuxna studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med . Bidrag vid viss föräldrautbildning i teckenspråk (TUFF-ersättning) fick 174 föräldrar TUFF-ersättning, varav kvinnor och män. Detta är en minskning med 3 personer jämfört med året innan. Totalt utbetalades i bidrag till deltagare . 3.5.3Studerande på eftergymnasial nivå i Det studiestöd som lämnas till studerande på eftergymnasial nivå i är studiemedel. Till högskolestuderande med synskada eller annat läshandikapp ges även möjlighet att låna studielitteratur. studerade cirka 333 400 personer på eftergymnasial nivå i med studiemedel, vilket var fler än det tidigare . Av dessa var kvinnor och män. ökade antalet studerande . Det innebär att ökningstakten avtog jämfört med då antalet studiemedelstagare ökade . Diagram 3.6 Antal studerande på eftergymnasial nivå med studiemedel, 20082010 De allra flesta studiemedelstagare på eftergymnasial nivå , , studerade vid universitet eller högskola. var registrerade som studerande vid yrkeshögskoleutbildning eller kvalificerad yrkesutbildning. Resterande andel studerade inom mindre skolformer som t.ex. kompletterande utbildningar. Den antalsmässigt största ökningen av studerande skedde inom högskolan. Andelsmässigt ökade de studerande inom högskolan ungefär lika mycket som inom den kvalificerade yrkesutbildningen och . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Diagram 3.7 Antal studerande på eftergymnasial nivå med studiemedel, uppdelat på skolform, 20082010 KY- och YH-utbildning 1) Högskola/univ. 1) Yrkeshögskoleutbildning . Av de studerande på eftergymnasial nivå var och eller äldre. Andelen studerande under har ökat . Personer som studerar på eftergymnasial nivå kan som regel endast få studiemedel med den generella bidragsnivån. Fram till har dock studiemedel med den högre bidragsnivån kunnat lämnas till studerande vid eftergymnasiala utbildningar som leder fram till specialpedagogexamen, specialpedagogisk påbyggnadsexamen eller en motsvarande äldre examen. Cirka 500 studerande fick det högre bidraget för sådana studier. Den totala utgiften för det högre studiebidraget till studerande på eftergymnasial nivå uppgick till . var det totalt cirka 7 100 utländska medborgare som uppbar studiemedel för studier på eftergymnasial nivå, vilket är en minskning med jämfört med . Den totala utgiften för studiebidrag till studerande på eftergymnasial nivå uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med tidigare år.1 Av studiemedelstagarna på eftergymnasial nivå hade studielån . 1 Beloppet inkluderar statlig ålderspensionsavgift och tilläggsbidrag för studerande med barn. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Benägenheten att ta studielån är densamma för både kvinnor och män. Diagram 3.8 Antal studerande på eftergymnasial nivå med fick drygt 17 600 personer tilläggslån för studier på eftergymnasial nivå i , vilket är en minskning jämfört med . Av dessa var kvinnor och män. Utbetalt belopp var . Diagram 3.9 Antal studerande på eftergymnasial nivå med tilläggslån, 20082010 Antalet stödtagare med merkostnadslån för t.ex. undervisningsavgifter, dubbel bosättning eller resor mellan hemorten och studieorten för studier i minskade 2010 . hade cirka 4 950 personer merkostnadslån för studier på eftergymnasial nivå i , viket är en minskning med jämfört med . Diagram 3.10 Antal studerande på eftergymnasial nivå med merkostnadslån, 20082010 Studielitteratur till vissa högskolestuderande Högskolestuderande med synskada eller annat läshandikapp kan få låna studielitteratur genom Talboks- och . fick cirka 1 400 personer låna studielitteratur på detta sätt, varav kvinnor och män. Antalet personer som fick låna studielitteratur minskade med jämfört med föregående år. Den genomsnittliga kostnaden per studerande var , en ökning med . Den totala utgiften för produktion av studielitteratur till vissa högskolestuderande uppgick till 2010. Det huvudsakliga stödet till studerande utomlands är studiemedel. Till unga studerande kan i vissa fall studiehjälp lämnas. Studerande under kan i vissa fall få studiehjälp för gymnasiestudier utomlands, vilket cirka 1 000 unga studerande fick . Antalet har ökat något . Av dessa fick 230 personer inackorderingstillägg och ett fåtal personer fick extra tillägg eller ersättning för dagliga resor. var det 250 utländska medborgare som uppbar studiehjälp för studier utomlands. Den totala utgiften för studiehjälp för studier utomlands uppgick till 2010, vilket är i nivå med föregående år. Studiemedel kan lämnas för gymnasiala och eftergymnasiala studier utomlands. Rätten till studiemedel för studier på gymnasial nivå utomlands är dock mycket begränsad. Förutom ordinarie bidrag och lån kan även merkostnadslån för bl.a. undervisningsavgifter och resor lämnas. fick 550 personer, varav kvinnor och män studiemedel för gymnasiala studier utomlands. Antalet utlandsstuderande i eftergymnasial utbildning uppgick till drygt 30 000 studerande under 19982002. Därefter minskade antalet och noteringen 2008 på 27 600 studerande var den lägsta . Den nedåtgående trenden bröts dock fick cirka 30 300 personer, varav kvinnor och män, studiemedel för eftergymnasiala studier utomlands. Detta är en ökning med jämfört med föregående år. av samtliga studerande med studiemedel på eftergymnasial nivå studerade således utomlands . Diagram 3.11 Antal studerande på gymnasial och eftergymnasial nivå utomlands med studiemedel, 20082010 Av det totala antalet studerande utomlands med studiemedel läste på eftergymnasial nivå och på gymnasial nivå. Av de studerande på eftergymnasial nivå utgjorde gruppen fritt utresande studenter (dvs. studerande som på eget initiativ studerar utomlands utan stöd av något avtal mellan lärosäten, tidigare kallade free mover-studenter) den största andelen med cirka 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Gruppen studerande inom ramen för utbytesprogram utgjorde och gruppen som läste en icke akademisk språkkurs utgjorde . Både antalet fritt utresande och antalet studerande inom ramen för utbytesprogram ökade med lite . Antalet språkstuderande minskade dock och har halverats sedan studiestödsreformen . De fritt utresande är den grupp som har ökat mest. En särskild grupp som har ökat stadigt är antalet läkarstuderande utomlands. Antalet har mer än fyrdubblats då antalet läkarstuderande utomlands var cirka 760 personer. uppgick antalet till cirka 3 180 personer. av de utlandsstuderande på eftergymnasial nivå studerade inom . av dessa studerande läste i ett nordiskt land, inom övriga EU-länder och i ett annat europeiskt land. Ingen större förändring har skett av den geografiska spridningen . Diagram 3.12 Studerande utomlands med studiemedel, fördelade efter världsdel, 2010 Den andel som studerar i ett annat EU-land har varit relativt oförändrad . Andelen studerande med studiemedel i , och har ökat . Den andel av studiemedelstagarna som studerar i och har dock minskat. Det är fortfarande endast ett litet antal som väljer att studera i och . De länder som tar emot flest svenska studerande är , , , och . Antalet studiemedelstagare i har fördubblats och har tagit en plats bland de tio största länderna på bekostnad av . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Det är främst yngre studiemedelstagare som väljer utlandsstudier. Av de utlandsstuderande på eftergymnasial nivå var under och eller äldre. Få utlandsstuderande har barn. var det av de studerande utomlands som fick tilläggsbidrag för barn. Könsfördelningen bland utlandsstuderande är i princip samma som vid eftergymnasiala studier i , dvs. betydligt fler kvinnor än män. I flera länder är det nästan dubbelt så många kvinnor som män som studerar. Undantaget är där männen är mer än dubbelt så många som kvinnorna av de svenska studerande. var det totalt cirka 480 utländska medborgare som fick studiemedel för studier utomlands, vilket är en ökning med jämfört . Utlandsstuderande är den grupp som oftast tar merkostnadslån. Andelen utlandsstuderande med studielån som tog merkostnadslån var . Merkostnadslån till utlandsstuderande kan lämnas för resor, försäkring och undervisningsavgifter. Cirka 12 400 studerande fick lån till undervisningsavgifter medan lån till resor lämnades till cirka 7 200 studerande och lån till försäkring lämnades till cirka 6 300 studerande. Utbetalt belopp för merkostnadslån till utlandsstuderande (oavsett nivå) uppgick till knappt 453 miljoner studiebidrag vid studier utomlands var , vilket är en ökning med jämfört med . Regeringen tillsatte en särskild utredare i syfte att se över hur systemet för studiemedel vid studier utomlands kan förenklas, förbättras och effektiviseras för att öka den internationella rörligheten bland studerande (dir. 2009:124, dir. 2010:59 och dir. 2010:110). Utredningen antog namnet Utredningen om ett rättvisare och enklare studiemedelssystem för utlandsstudier i en globaliserad värld. 2 Beloppet inkluderar statlig ålderspensionsavgift och tilläggsbidrag. delbetänkandet Förbättrad återbetalning av studieskulder (SOU 2010:54) till regeringen. Slutbetänkandet Studiemedel för gränslös kunskap (SOU 2011:26) överlämnades till regeringen . Slutbetänkandet remissbehandlas och ska därefter beredas i . Utredningen gav CSN i uppdrag att genomföra en enkätundersökning om bland annat orsakerna till utlandsstudier, utlandsstudiernas värde och studiemedlen för utlandsstuderande. När de gäller orsaker till utlandsstudier visade undersökningen att de tre vanligaste orsakerna till utlandsstudier är att den studerande vill byta miljö och testa något nytt, förbättra sina språkkunskaper eller genom studierna vill förbättra sina möjligheter på arbetsmarknaden. I fråga om utlandsstudiernas värde har utlandsstuderande en positiv uppfattning om kvaliteten på den utbildning som de läste utomlands. För en majoritet av dem som studerar utomlands har studierna också positiva effekter. Studiemedlen har också en något starkare rekryterande effekt när det gäller utlandsstudier jämfört med studier i . Av de utlandsstuderande anger att de inte eller troligen inte skulle ha studerat utomlands om de inte hade kunnat få studiemedel. Vidare anser två tredjedelar av de utlandsstuderande att utlandsstudierna har gjort deras situation på arbetsmarknaden bättre eller mycket bättre. Utredningen gav även () i uppdrag att studera om det finns inkomstskillnader mellan högskoleexaminerade som har utlandsstuderat och högskoleexaminerade som inte har gjort det. Resultaten visar att oavsett vilket studieland som individerna bedrivit utlandsstudier i finns signifikant positiva inkomstskillnader jämfört med gruppen individer som inte varit utomlands, om allt annat är lika. Inkomsteffekten av utlandsstudier är dock olika stor beroende på vilken typ av utlandsstudier som bedrivits, var de skett i världen och hur länge de pågått. Utredningen anger även att det inte är säkert att det är utlandsstudierna i sig som orsakar de högre inkomsterna. Det kan exempelvis tänkas att drivna och företagsamma studerande i större utsträckning väljer utlandsstudier och att dessa personer i kraft av sin företagsamhet hade haft högre inkomst även om de inte studerat utomlands. CSN har ökat sin kunskap om de studerandes ekonomiska och sociala situation. När CSN undersöker hur mycket studiemedlen räcker till används flera olika metoder, bl.a. genomför CSN en större enkätundersökning. För att mäta studiemedlens allmänna köpkraft görs dessutom en jämförelse med konsumentprisindex. Senast en enkätundersökning gjordes var , Studerandes ekonomiska och sociala situation. Undersökningen visade att en femtedel av studiemedelstagarna ansåg att studiemedlen helt täckte deras levnadsomkostnader och tyckte att studiemedlen täckte av levnadsomkostnaderna. Andelen studerande som upplevde att studiemedlen helt täckte deras levnadsomkostnader hade ökat något . Vid enkätundersökningens genomförande hade dock inte den beslutade höjningen av studiemedlen trätt i kraft. Studiemedlens allmänna köpkraft var 2010 högre än någonsin sedan det moderna studiemedelssystemet infördes vid en jämförelse med konsumentprisindex (KPI). Den höga köpkraften kan framför allt förklaras med de höjningar av studiemedlen som har gjorts . har även beslutat om ytterligare en höjning av studiemedlens totalbelopp med per studiemånad . Detta kommer ytterligare stärka studiemedlens köpkraft. För att följa den allmänna prisutvecklingen i samhället är också studiemedlens olika beloppsnivåer kopplade till prisbasbeloppet. För att få en klarare bild av hur de studerandes ekonomiska situation ser ut genomförde CSN en undersökning i syfte att kartlägga vilka utgifter de högskolestuderande i praktiken har, Studerandes utgifter. En kartläggning av högskolestuderandes månadsutgifter. Den kanske viktigaste observationen som gjordes i undersökningen var att utgifterna varierar väldigt mycket mellan olika grupper av studerande. Detta beror på att hela studerandegruppen är heterogen. Skiljelinjer går dels mellan äldre och yngre, dels mellan studerande med barn och studerande utan barn. Äldre studerande har avsevärt högre levnadsomkostnader än yngre studerande och studerande med barn har mycket högre månadsutgifter än studerande utan barn. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Boendet är den enskilt största utgiften för samtliga studerandegrupper. Boendets andel av utgifterna varierar mellan beroende på studerandegrupp. Den näst största utgiften efter boendet är för livsmedel, förutom för den grupp där de studerande bor med sina föräldrar. För att underlätta för personer med barn att studera kan tilläggsbidrag lämnas. Bidraget lämnas som ett differentierat stöd beroende på antal barn. fick cirka 81 400 studerande med studiemedel tilläggsbidrag, vilket är en ökning med drygt 1 400 personer jämfört med . Diagram 3.13 Antal studerande med tilläggsbidrag, 2008 2010 Utbetalt belopp uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Av det totala antalet kvinnor som hade studiemedel fick tilläggsbidrag, medan motsvarande andel för männen var . Andelen studerande med studiemedel på grundskolenivå och gymnasial nivå som fick tilläggsbidrag var , medan andelen på eftergymnasial nivå var . Av dem som studerade med det högre bidraget fick tilläggsbidrag. Motsvarande andel för dem som studerade med det generella bidraget var . Skillnaderna i andelen med tilläggsbidrag kan främst förklaras av att det skiljer i ålder mellan de olika grupperna och att äldre studerande oftare har barn. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 3.5.7Lånebenägenhet och den enskildes som även har tilläggslån och merkostnadslån Antalet studerande som tog studielån i förhållande till antalet studerande med studiebidrag, dvs. lånebenägenheten, har minskat kontinuerligt sedan studiestödsreformen . var minskningen dock marginell. Lånebenägenheten för samtliga utbildningsnivåer var jämfört 2009. Det var bara bland studerande på eftergymnasial nivå som lånebenägenheten minskade. Bland studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå samt bland utlandsstuderande har lånebenägenheten i stället ökat något . Det stora antalet studerande på eftergymnasial nivå i innebär dock att lånebenägenheten totalt sett har minskat. Lånebenägenheten varierade inte enbart mellan studerande på olika studienivåer utan även mellan olika åldersgrupper. De yngsta och de äldsta studiemedelstagarna var de som i minst omfattning valde att ta studielån. För ungdomar i åldrarna uppgick lånebenägenheten till . Mest lånade studerande i åldrarna , där tog lån. En bidragande orsak till att lånebenägenheten har minskat är att andelen yngre studerande i högskolan har ökat. Diagram 3.14 Studerandes lånebenägenhet i olika Lånebenägenheten vid studier på grundskolenivå var . Motsvarande andel för de som läser på gymnasial nivå var . Antalet studerande med studielån Lånebenägenheten vid studier på eftergymnasial nivå i minskade marginellt jämfört med föregående år och uppgick till . Andelen studerande med studielån på eftergymnasial nivå som även tog merkostnadslån var , vilket är en minskning jämfört . Även andelen studerande med tilläggslån var lägre än föregående år. I genomsnitt tog av de studerande med studielån tilläggslån . Diagram 3.15 Studerandes lånebenägenhet i olika Utlandsstuderande är mer benägna att ta lån än de som studerar i . var andelen utlandsstuderande som hade studielån , vilket är oförändrat jämfört med föregående år. Bland studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå var lånebenägenheten lägre för kvinnor än för män. Inom den eftergymnasiala nivån fanns ingen sådan skillnad. Utbildning ger avkastning både för den enskilde och för samhället i stort. Kostnaderna för utbildning ska därför delas mellan den enskilde och samhället. Studiemedlen består således av en bidragsdel och en frivillig lånedel där lånet ska avse den investering som den enskilde gör. Ett sätt att mäta skuldsättningen är att titta på hur stor skuld de studerande har vid återbetalningens början, dvs. direkt efter studierna. Skuldsättningen skiljer sig mycket mellan studerande på olika nivåer. Diagram 3.16 Genomsnittlig skuld på annuitetslån för nya återbetalningsskyldiga 2011, fördelat på studienivå och kön De studerande på eftergymnasial nivå i har en genomsnittlig skuld vid återbetalningens början på . Bortser man från lån tagna vid utlandsstudier är den genomsnittliga skulden . De som helt eller delvis studerade utomlands hade en genomsnittlig skuld på . Utlandsstuderande är mer benägna att ta studielån än de som studerar i . Av samtliga låntagare som blev återbetalningsskyldiga hade en skuld som var lägre än . Av låntagarna hade mindre än en procent en skuld på eller mer. Skuldsättningen har minskat för samtliga nivåer jämfört med de som blev återbetalningsskyldiga . Undantaget är dock studier på grundskolenivå. 3.5.8Låntagare och den totala studieskulden Det totala antalet låntagare i de tre återbetalningssystemen uppgick till drygt 1,4 miljoner vid utgången av 2010. Cirka 160 000 personer hade lån i båda de två senaste återbetalningssystemen och cirka 3 400 personer hade lån i alla tre återbetalningssystemen. Antalet låntagare fortsatte att öka . Ökningen jämfört med var cirka 14 500 personer. Återbetalningen av studielån ökade . Jämfört med 2009 betalades det in mer till CSN. Totalt betalades inklusive räntor och avgifter in. Av dessa var extra inbetalningar, dvs. sådana inbetalningar som låntagarna har betalat utöver 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Trenden att inbetalningarna överstiger nyutlåningen fortsätter eftersom nyutlåningen var . Att inbetalningarna överstiger utbetalningarna kan ge sken av att lånesystemet är i balans, men så är inte fallet med anledning av att anvisar ett anslag för räntor på CSN:s lån hos . Belastningen på detta anslag var . Den totala studieskulden vad avser studielån ökade . Ökningen beror på att antalet personer med annuitetslån stiger , vilket ger effekter på den totala studieskulden. Av den totala studieskulden på 2010 bedömer CSN att , eller , utgörs av osäkra fordringar som riskerar att skrivas av. Den osäkra fordran har minskat med jämfört med . Av den totala utestående fordran på vad gäller återkrav av studiestöd bedömer CSN att ett belopp på är osäkert. Diagram 3.17 Osäkra fordringar fördelat på lånetyp och återkrav 20082010 Lånetypen studielån, dvs. lån som tagits , står med för den största osäkerheten. Risken för framtida avskrivningar är störst inom detta lånesystem, av den fordran bedöms vara osäker. De beräknade osäkra fordringarna har minskat med . Beräkningen av osäkerheten i CSN:s lånefordringar görs utifrån tre värderingsprinciper: reservation utifrån de personer som 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 missköter sina betalningar, reservation utifrån de trygghetsregler som finns vid återbetalning och reservation utifrån framtida förluster på grund av dödsfall. Jämfört med föregående år har CSN inte gjort några förändringar i beräkningsmodellen. De osäkra fordringar som beror på personer som missköter sina betalningar uppgick till , vilket är en ökning med . Andelen osäkra fordringar till följd av att låntagaren missköter sin återbetalning var för personer med adress utomlands. Bland personer utan aktuell adress var andelen misskötta lån . härledas till de trygghetsregler som finns uppgick till , vilket är en minskning med . De osäkra fordringar som avser beräknade framtida dödsfall uppgick till , vilket är en minskning med . Räntan har också påverkan vad gäller de osäkra fordringarna. Räntan beräknas numera som ett genomsnitt av de senaste sex årens ränta. Genomsnittsräntan är , en minskning jämfört med . Denna ränteförändring minskar det osäkra beloppet med . Antalet personer som CSN saknade adresser till uppgick vid slutet av 2010 till cirka 16 000. Detta är en minskning med cirka 2 200 personer jämfört med vid ingången av 2010. Den totala utestående fordran för dessa låntagare uppgick /2011 till . Nuvarande lånesystem, det s.k. annuitetslånet, har varit i drift . CSN har gjort en större uppföljning av annuitetslånet. I rapporten för studier efter studiestödsreformen redovisar CSN slutsatser om lånet.