prop · GZ031d27 · 2011-09-20 00:00:00 — tar det för en person som är berättigad till arbetslöshetsförsäkring att kvalificera sig för jobb- och utvecklingsgarantin. för oförsäkrade är 18 månader. Regeringen avser att genomföra ändringar som innebär att även oförsäkrade får tillgång till garantin . Det är viktigt med en ändamålsenlig och effektiv kontroll inom garantierna. som regelverket ska följas, bör administrationen vara effektiv. Regeringen kommer därför att göra en översyn så att bestämmelserna om återinträde och återkallande av anvisningar i jobb- och utvecklingsgarantin respektive jobbgarantin för ungdomar blir enhetliga. Sedan sysselsättningsfasen, fas tre, i jobb- och utvecklingsgarantin infördes , har regeringen kontinuerligt följt utvecklingen och gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att kontrollera verksamheten. Behov av förbättringar och förändringar av systemet har identifierats av regeringen och även uppmärksammats av (bet. 20110/11:AU11, rskr. 2010/11:287). Regeringen har vidtagit vissa förändringar. infördes en möjlighet för Arbetsförmedlingen att använda arbetsmarknadsutbildning för deltagare som är sysselsatta i den tredje fasen inom jobb- och utvecklingsgarantin. För att höja kvaliteten i insatsen och öka möjligheterna att lämna denna för arbete eller utbildning bör flera åtgärder vidtas. Regeringen föreslår därför att resurser tillförs för att öka handläggartätheten i fas tre. möjligheten för deltagare i fas tre att påbörja arbetsmarknadsutbildning som infördes förlängas . Det är viktigt att det särskilda anställningsstödet även når personer i fas tre med mycket långa arbetslöshetsperioder. Regeringen föreslår därför att den allmänna förstärkningen av stödet kompletteras med en ytterligare höjning av det ekonomiska stödet för handledning för vissa personer i fas tre. Det särskilda anställningsstödet kan då fungera som en brygga från fas tre till arbete utan stöd och till nystartsjobb och lönebidrag för dem som behöver fortsatt stöd . Eftersom en funktionsnedsättning ökar risken för långa inskrivningstider på Arbetsförmedlingen, kan en förstärkning av det särskilda anställningsstödet vara särskilt betydelsefullt för denna grupp. Arbetsförmedlingen har genomfört en omfattande granskning av jobb- och utvecklingsgarantins sysselsättningsfas. Det är viktigt att Arbetsförmedlingen fortsätter med kontrollarbetet av anordnare för att insatsen inte missbrukas av oseriösa arbetsgivare. Det ekonomiska stödet till anordnare i fas tre kommer att analyseras av Arbetsförmedlingen. Regeringen följer noga Arbetsförmedlingens arbete. kan varje sysselsättningsperiod i fas tre pågå i högst . Regeringen vill betona vikten av att Arbetsförmedlingen vid beslut om placering gör en väl avvägd bedömning om lämplig längd på sysselsättningsperioden grundad på individens behov och risken för inlåsning. Genom det förstärkta arbetsmarknadspaketet tillförs Arbetsförmedlingen betydande medel för att öka antalet förmedlare. Detta ger förutsättningar för att förbättra stödet även till ungdomar. Stödet till deltagarna i jobbgarantin för ungdomar är, liksom en hög aktivitetsnivå och god kvalitet i insatserna, viktigt för att deltagarna så snabbt som möjligt ska få ett arbete eller påbörja en utbildning inom det reguljära utbildningssystemet. Mot bakgrund av risken för att arbetsmarknadsutvecklingen blir betydligt svagare, föreslår regeringen en satsning på fler platser inom den yrkesinriktade gymnasiala vuxenutbildningen (yrkesvux) och (se 16 avsnitt 3.5.2. Ungdomar som saknar fullständig gymnasieutbildning har en särskilt utsatt position på arbetsmarknaden. Att slutföra grund- och gymnasieskolan är viktigt för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden och det är därför angeläget att ungdomar som saknar gymnasieutbildning återupptar sina studier. Den tidigare satsningen på det högre studiebidraget inom studiemedlen för deltagare i jobbgarantin för ungdomar och i jobb- och utvecklingsgarantin som inte slutfört sin gymnasieutbildning bör därför förlängas. genomförs också en studiemotiverande satsning inom folkhögskolorna för ungdomar som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan. Även den satsningen kommer att förlängas . Folkhögskolesatsningen ska även fortsättningsvis vara tillgänglig för målgruppen i arbetslöshet. 3.5.2Insatser för att förhindra långtidsarbetslöshet Insatser tidigt i arbetslösheten Erfarenheten visar att det finns positiva effekter i form av ökad sysselsättning när förmedlingsinsatser kombineras med kontroll av den arbetslöses arbetssökande. För att undvika långa arbetslöshetstider är det nödvändigt att verka för att de arbetslösa söker arbete aktivt. Förmedlingsinsatserna och uppföljningen är en förutsättning för att Arbetsförmedlingen ska kunna säkerställa individens stödbehov och arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring. Det personliga mötet mellan arbetssökande och arbetsförmedlaren blir därför viktigt. Arbetsförmedlaren har en avgörande roll för att bedöma vilka arbetslösa som löper hög risk att fastna i arbetslöshet och därför behöver tidiga insatser. Individanpassat stöd i form av framför allt förstärkta förmedlingsinsatser, men även programinsatser i begränsad utsträckning, bör kunna ges tidigt i arbetslösheten till personer som riskerar att fastna i långvarigt utanförskap. Regeringen bedömer att det kommer att vara en begränsad grupp som tar del av dessa insatser. På grund av att arbetsmarknadsutvecklingen nu kan komma att försvagas och risken för att antalet långtidsarbetslösa ökar , föreslår regeringen förstärkningar av de arbets- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 marknadspolitiska insatser som kan ges tidigt i en arbetslöshetsperiod. Resurserna till arbetsmarknadsutbildning och arbetspraktik som kan ske i form av praktisk kompetensutveckling bör därför ökas med motsvarande 1 150 respektive 4 300 årsplatser. Regeringen anser att det individuellt anpassade stödet måste utvecklas inom Arbetsförmedlingen. Profilering kan vara ett viktigt stöd vid bedömning av de arbetssökandes jobbchanser och de insatser som är lämpliga för att undvika långtidsarbetslöshet. Handlingsplanen är ett viktigt stöd i arbetet för att undvika långa tider i arbetslöshet. Den behöver följas upp och uppdateras regelbundet eftersom den arbetslöses situation kan förändras till följd av i arbetslöshet eller Arbetsförmedlingens insatser. Arbetssökande som bedöms stå långt ifrån arbetsmarknaden bör få tätare och mer fördjupat förmedlingsstöd tidigt i sökprocessen, vilket bör framgå av handlingsplanen. Handlingsplanen utgör också en viktig utgångspunkt vid bedömningen av om den arbetslöse är aktivt arbetssökande och dess roll bör stärkas. Det är viktigt att det tydligt framgår av handlingsplanen vilken inriktning den arbetssökande ska ha för att lösa sin arbetslöshetssituation. Sammantaget bör handlingsplanernas kvalitet öka. För personer som inte bedöms riskera långvarig arbetslöshet bör dock en förenklad handlingsplan kunna räcka . Arbetsförmedlingen har aktivt sökt förbättra sin kontrollfunktion, men det finns fortfarande indikationer på att kontrollen av att arbetssökande står till arbetsmarknadens förfogande inte fungerar ändamålsenligt. En god uppföljning av arbetssökandet är en förutsättning för att förbättra kontrollfunktionen. Handlingsplanen bör kompletteras med en aktivitetsrapport som införs som uppföljningsåtgärderna i arbetslöshetsförsäkringen förändras. I aktivitetsrapporten ska den sökande redogöra för vilka åtgärder han eller hon vidtagit för att ta sig ur arbetslösheten. Det är den enskilde som ska visa sin aktivitet. Den enskilde ska aktivt försöka ta sig ur arbetslösheten från dag ett. När några månader har gått utan att personen har fått jobb blir uppföljningen av arbetssökandet av ännu större vikt. Det personliga mötet mellan arbetssökande och arbetsförmedlare är viktigt ur både ett stöd- och ett kontrollperspektiv. Täta möten utgör ett viktigt stöd för den enskilde, men också ett grundläggande steg för förbättrad uppföljning. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Enligt besökte en arbetssökande Arbetsförmedlingen i genomsnitt en gång , antingen i samband med ett möte med en förmedlare eller för att söka arbete på egen hand. Regeringen bedömer att antalet möten mellan arbetsförmedlare och arbetssökande bör öka. Regeringen föreslår att anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader tillförs totalt för förstärkt förmedlingsstöd och ökad uppföljning och att anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser förstärks med under för tidiga programinsatser. Regeringen bedömer även att medel för den strukturella satsningen kommer att behöva tillföras 20132015. Det finns indikationer på att uppföljningsåtgärderna i arbetslöshetsförsäkringen uppfattas som komplicerade och trubbiga. Det gör att regelverket blir svåröverskådligt och arbetet med kontrollfunktionen mindre effektivt. Regelverket bör därför ses över så att det blir tydligare, mer enhetligt och genom fler men mildare uppföljningsåtgärder på ett bättre sätt understödjer Arbetsförmedlingens förmedlingsinsatser och villkoren i arbetslöshetsförsäkringen. Forskningen visar att mildare åtgärder används av förmedlaren i högre utsträckning. Det är viktigt att det är tydligt att den enskilde ska visa sin aktivitet. Syftet med översynen är att öka försäkringens transparens, legitimitet och rättsäkerhet samt att förstärka den enskildes sökaktivitet. Den arbetsmarknadspolitiska verksamheten ska utföras effektivt. Effektiviteten beror på ett flertal olika faktorer, bl.a. att de insatser som erbjuds är ändamålsenligt utformade. Som den huvudsakliga myndigheten inom det arbetsmarknadspolitiska området, är det av stor vikt att Arbetsförmedlingen använder befintliga resurser på ett effektivt sätt. De förslag som presenteras i budgetpropositionen kan få konsekvenser för ärendehanteringen vid Arbetsförmedlingen. Myndigheten har getts möjlighet att i en databas hantera vissa s.k. känsliga och ömtåliga personuppgifter utan samtycke från den enskilde. Sådana personuppgifter får dock endast behandlas i databaser där behö- righeten kan begränsas tekniskt till de personer som behöver uppgifterna. I Arbetsförmedlingens nuvarande ärendehanteringssystem går det inte att göra de tekniska begränsningar av tillgången till personuppgifter som krävs för att garantera ett fullgott integritetsskydd vid hanteringen av personuppgifterna. Ett nytt modernare ärendehanteringssystem måste därför utvecklas och förändrade rutiner och metoder införas. Regeringen har i regleringsbrevet gett myndigheten i uppdrag att utveckla och införa ett nytt ärendehanteringssystem. Införandet av de nya uppföljningsåtgärderna förutsätter att det nya ärendehanteringssystemet är på plats. För att systemet ska kunna införas föreslås att anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader tillförs 2012 och 2013. I sin årsredovisning konstaterar att en viktig del av att förbättra kostnadseffektiviteten är att kunna lägga så stor del som möjligt av tillgängliga personalresurser på kundmöten genom att effektivisera stöd och ledning. I syfte att få ett bättre underlag för hur förvaltningsresurserna används och en förbättrad uppföljning, avser regeringen att ge en extern aktör i uppdrag att analysera Arbetsförmedlingens resursanvändning. 3.5.3Insatser för sjukskrivnas återgång till arbete Den reformerade sjukförsäkringen innebär en ambitionshöjning när det gäller att tidigt ta till vara människors förmåga till arbete och uppmärksamma individers behov av omställning. Det ställer höga krav på att samspelet mellan Arbetsförmedlingen och fungerar väl. För att stödja individens återgång till arbete erbjuder myndigheterna rehabiliteringsinsatser inom ramen för myndigheternas samverkan. Regeringen bedömer att myndigheternas samlade stöd till den enskilde behöver förstärkas för att skapa fler vägar tillbaka till arbetsmarknaden och för att tillvarata människors förmåga till arbete. Myndigheterna ska tillsammans, på ett tidigare stadium och mer systematiskt än , klargöra individens förutsättningar för arbete och behov av insatser. Det gäller både tidigt i sjukfallen i anslutning till tidsgränserna och senare för de sjukfall som blir längre än . har samverkan mellan och den finansiella samordningen som bedrivs av samordningsförbund inom rehabiliteringsområdet finansierats via de s.k. samverkansmedlen som utgör av sjukpenninganslaget. De tilldelade resurserna har därmed fluktuerat som en konsekvens av sjukpenningkostnadernas utveckling. Denna osäkerhet har gjort det svårt att etablera en kontinuitet och långsiktighet i samverkansaktiviteterna. För att skapa bättre transparens och en längre planeringshorisont för verksamheten, föreslår regeringen att kopplingen till sjukpenninganslaget slopas. Medel för samverkan mellan sjukskrivningsprocessens aktörer bör i stället tilldelas via ett eget anslag 1:7 Bidrag för sjukskrivningsprocessen (se vidare utg.omr. 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp). Regeringens bedömning är att ytterligare förstärkningar bör göras för att bättre kunna leva upp till den ökade ambitionen om förstärkta rehabiliteringsinsatser. föreslås därför att avsätts. Det är en förstärkning med jämfört med . Regeringen anser att det är viktigt att Arbetsförmedlingen och ges långsiktiga planeringsförutsättningar i sitt arbete. Det bör prövas om dessa medel ska utgöra delar av myndigheternas ordinarie verksamhet. beräknas kostnaderna för samverkan mellan myndigheterna uppgå till , till och till . Regeringen anser att samordningsförbunden är viktiga aktörer inom rehabiliteringsområdet och att det är viktigt att planeringsförutsättningarna för dessa stärks. har regeringen genom uppdrag i Arbetsförmedlingens och regleringsbrev pekat på samordningsförbundens verksamhet när det gäller ungdomar som uppbär aktivitetsersättning. föreslår därför regeringen att avsätts för samordningsförbundens verksamhet, vilket är en ökning med jämfört med . Utgifterna för åren 20132015 beräknas till respektive år. Kunskaperna om hur tidiga och aktiva rehabiliteringsinsatser påverkar sjukfallslängderna i den sjukskrivnes möjligheter att utveckla arbetsförmåga är emellertid otillräckliga. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 grund, anser regeringen att rehabiliteringssatsningen i samverkan ska genomföras på ett sådant sätt att verksamhetens effekter kan utvärderas vetenskapligt. Regeringen har ekonomiska vårproposition aviserat medel för ytterligare platser inom arbetsmarknadspolitiken för personer som lämnar sjukförsäkringen. Många som lämnar sjukförsäkringen har en särskilt svag förankring på arbetsmarknaden och det är inte ovanligt att de har någon typ av funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Därför avser regeringen att vidta åtgärder som skapar fler möjligheter för dem som lämnar sjukförsäkringen och har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga som gör att de har svårt att konkurrera på den vanliga arbetsmarknaden. Satsningen innefattar dels lönebidragsanställningar i kultursektorn (Kulturarvslyftet) 2012 till 2014, dels tidsbegränsade anställningar i . Målgruppen för satsningarna är personer som har lämnat sjukförsäkringen, deltagit i arbetslivsintroduktion och som bedöms stå mycket långt ifrån arbetsmarknaden. Kulturarvslyftet innebär att medel avsätts för lönebidrag till personer i målgruppen som arbetar med kunskapsuppbyggnad, vård och tillgängliggörande av kulturarv samt för bidrag avseende ersättning för handledarstöd till dem som får dessa lönebidragsanställningar. finns en liknande verksamhet i liten skala inom Kultur- arvs-IT. får i uppdrag att administrera satsningen. Regeringen bedömer att 1 200 platser kommer att kunna anordnas inom ramen för satsningen Kulturarvslyftet samt 2 000 platser . bör ges möjlighet att erbjuda tillfälliga anställningar till personer i målgruppen. bör få ett ekonomiskt stöd till anordnare för dessa anställningar. Anställningarna i bör föregås av en utbildnings- och vägledningsfas och övergår sedan i en anställning med möjlighet till förlängning. Regeringen bedömer att det inom ramen för denna satsning kommer att kunna anordnas 1 000 platser samt 500 platser . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 3.5.4Satsningar för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Regeringen anser att det är synnerligen viktigt att personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga får det stöd de behöver för att kunna finna, få och behålla ett arbete. För att förbättra förutsättningarna för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga att få ett arbete behöver en rad åtgärder vidtas inom flera områden (se även utg.omr. Det handlar dels om att säkerställa att de arbetsmarknadspolitiska insatserna fungerar effektivt och ändamålsenligt och att arbetssökande med funktionsnedsättning får det förmedlingsstöd de behöver, dels om ökad information och kunskap hos såväl arbetsförmedlare som arbetsgivare samt att i dialog med dessa skapa fler vägar till arbete för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Regeringen har vidtagit flera åtgärder på området under denna och föregående mandatperiod. Ytterligare resurser för anställningar med lönebidrag och anställningar vid har tillförts Arbetsförmedlingen. Ytterligare förvaltningsmedel har dessutom tillförts Arbetsförmedlingen för att säkra kvaliteten i stödet till personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Arbetsförmedlingen har fått i uppdrag att genomföra en informationskampanj för att uppmärksamma arbetsgivare om vilka insatser som finns för anställning av personer med funktionsnedsättning. Informationskampanjen ska bl.a. bidra till att skapa kunskap och trygghet om sådant som kan upplevas som främmande. I det avseendet är syftet även att förändra eventuella negativa attityder till att anställa personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Vidare har regeringen och fört samtal med arbetsmarknadens parter om hur regeringen och parterna tillsammans kan förbättra möjligheterna för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga att komma in på arbetsmarknaden. kommer regeringen att fortsätta samtalen med arbetsmarknadens parter och även med funktionshindersorganisationer. Regeringen har tillsatt en särskild utredare som ska se över insatserna för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Utredaren ska lämna ett samlat förslag till hur dessa insatser bör utformas för att på ett effektivt sätt bidra till att personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga i ökad utsträckning kan få och behålla ett arbete (Dir. 2011:59). Utredaren ska även ta ställning till ett antal frågor som rör . Uppdraget omfattar att föreslå såväl förändringar av nuvarande insatser, som eventuella nya insatser. Utredaren ska bl.a. genomföra särskilda samtal med ledande företrädare för det privata näringslivet i syfte att identifiera vad företagen kan göra för att bereda fler personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga möjlighet till arbete eller praktik och ta fram idéer till hur enskilda företag och det offentliga bättre kan samverka i detta avseende. Uppdraget ska redovisas . Etableringsreformen har inneburit ett utvidgat uppdrag för Arbetsförmedlingen. Förutom uppdraget att samordna insatser från olika aktörer har Arbetsförmedlingen utvecklat arbetsformer och rutiner för helt nya uppdrag, som att anvisa till bosättning, erbjuda lots enligt ett valfrihetssystem och besluta om den ersättning som staten lämnar till den nyanlända. gjorda erfarenheter visar att berörda myndigheter genom nära samverkan på ett konstruktivt sätt försökt hitta lösningar på olika problem som uppdagats under reformens första månader. Regeringens bedömning är att även om verksamheten förefaller ha kommit igång bra, är det även fortsättningsvis nödvändigt att noga uppmärksamma eventuella problem för att förhindra att etableringsprocessen drar ut . För att reformens olika delar ska fungera optimalt tillsammans, krävs också att tid och kraft läggs på att hålla hög kvalitet i de samverkansformer som finns mellan berörda aktörer. Regeringen anser att Arbetsförmedlingen har en central roll i detta arbete. För att öka drivkrafterna tillarbete föreslår regeringen att en nyanländ som har ett arbete inom etableringsplanen ska få behålla etableringsersättningen (se utg. omr. 13, avsnitt 3.5). 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99. bet 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition 2Motsvarar 6 732 267 tkr prisnivå. 3Motsvarar 6 579 312 tkr prisnivå. 4Motsvarar 6 189 540 tkr prisnivå. Ändamålet för anslaget är Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader och viss medfinansiering som svarar mot utbetalningar från anslaget 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 20072013. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tjänsteexporten finansieras av SIDA och EU. Verksamheten sker i enlighet med inriktningen för det svenska biståndet och EU:s prioriterade områden. Insatserna består i att utveckla styrning, organisation, tjänster och metoder på arbetsförmedlingar inklusive arbetslivsinriktad rehabilitering. Anslagssparandet uppgick till 2010. Inbromsningen i svensk ekonomi innebär att återhämtningen på arbetsmarknaden stannar av. Långtidsarbetslösheten är fortfarande hög och regeringen 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 bedömer att arbetslösheten kommer öka något 2012 och ligga kvar på samma nivå 2013. Först bedöms sysselsättningen öka, som arbetslösheten sjunker till 2015. Av denna anledning är det angeläget att förstärka stödet såväl till långtidsarbetslösa som till dem som riskerar långtidsarbetslöshet samt öka uppföljningen av arbetssökande. För att genomföra detta krävs en ökad förmedlartäthet på arbetsförmedlingarna. Regeringen bedömer att det finns behov av att förstärka Arbetsförmedlingen. Anslaget ökas därför med 2012, 2013, 2014 och 2015. Det är viktigt att resurserna används effektivt och att prestationer kan redovisas på ett tillfredställande sätt. Arbetsförmedlingens ärendehanteringssystem behöver utvecklas för att klara de krav som ställs. Regeringen har i regleringsbrevet gett myndigheten i uppdrag att utveckla och införa ett nytt ärendehanteringssystem. För att systemet ska kunna införas ökas anslaget med 2012 och 2013. Därutöver minskas anslaget med 2012 i enlighet med vad som aviserats i tidigare budgetpropositioner. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på 7 . Tabell 3.12 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader Förändring till följd av: 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 3.6.21:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Ändamålen för anslaget är bidrag till arbetslöshetsersättning, aktivitetsstöd och utvecklingsersättning för deltagare i arbetsmarknadspolitiska program, bidrag till arbetslöshetskassor samt statliga ålderspensionsavgifter. Utgifterna påverkas främst av antalet arbetslösa med arbetslöshetsersättning, omfattningen av programmen och ersättningsnivåerna. Aktivitetsstöd och utvecklingsersättning får även användas för viss nationell medfinansiering som svarar mot utbetalningar från anslaget 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2013. Av medlen under anslaget får högst användas för utgifter enligt ändamålet för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser.