prop · GZ031 · 2011-09-20 00:00:00 — Inom gymnasieskolan föreslår regeringen åt- gärder för att höja kvaliteten på yrkesprogram- men på gymnasiet genom att stärka det arbets- platsförlagda lärandet, förbättra handledarut- bildningen för dem som tar hand om eleverna samt genom att förstärka yrkeslärarnas fortbild- ning. Även Skolinspektionens tillsyn av det ar- betsplatsförlagda lärandet föreslås stärkas. Vidare föreslår regeringen att en satsning genomförs tillsammans med teknikbranschen för att möj- liggöra för studenter från vissa gymnasieprogram att praktisera på ett teknikföretag. Regeringen ökar stödet för entreprenörsskap i skolan. Regeringen föreslår också reformer riktade mot universitet och högskolor i syfte att höja kvaliteten och genomströmningen i högskolan. Bland reformerna som föreslås ingår en omför- delning av högskoleplatser till hälso- och sjuk- vårds- samt ingenjörsutbildningar och en kvali- tetssatsning inom humaniora och samhällsveten- skap. Slutligen är det viktigt att möjligheterna till uppföljning och utvärdering av utbildningssy- stemet förbättras, inte minst mot bakgrund av den stora mängd reformer som beslutats . Regeringen avser därför utvidga det nuvarande utbildningsuppdraget i instruk- tionen för till att även omfatta utvärderingar av bl.a. effekterna på elevers resultat. Reformer för minskat beroende av ekonomiskt bistånd m.m. Ofta lönar det sig för dåligt eller inte alls för per- soner med ekonomiskt bistånd att ta ett arbete eller öka sin arbetstid. I syfte att minska margi- naleffekterna vid arbete föreslår regeringen att det genomförs en förändring av bestämningen av nivån för ekonomiskt bistånd där endast en del av arbetsinkomsten medräknas. De exakta for- merna för förändringen ska analyseras närmare och förändringen föreslås träda i kraft . Utgiftseffekten bedöms bli 2013 och . Nyanlända invandrare är en grupp som har stora svårigheter att komma in på arbetsmarkna- den. Regeringen avser därför att tillse att nyan- lända som påbörjat en etableringsplan får bibe- hålla hela sin etableringsersättning i samband med förvärvsarbete. Syftet är att öka incitamen- ten för nyanlända att arbeta under etableringsti- den. Hållbar tillväxt i alla delar av Globaliseringen och den demografiska utveck- lingen utgör utmaningar för alla delar av , men graden av utmaning skiljer sig åt mellan olika regioner. Enligt regeringen måste det fin- nas förutsättningar för hållbar tillväxt i alla delar av . Regeringen föreslår därför ett antal åtgärder som syftar till att förbättra förutsätt- ningarna för att driva företag samt arbeta och bo i lands- och glesbygd. Sammantaget innebär de föreslagna åtgärderna att utgifterna ökar med 2012 och 2013. är utgiftseffekten 315 respektive 65 miljo- ner kronor. Exempel på åtgärder är fortsatt stöd till IT- infrastrukturutbyggnad och kanalisation, för- stärkt utveckling av landsbygdsturismen, insatser för att förbättra gruvindustrins möjligheter till investeringar, satsningar på förnybar energi samt förstärkt regionalt kulturstöd. Det finns indikationer som tyder på att den ändring av strandskyddsreglerna som trädde ikraft och 2010, med syfte att bland annat underlätta för viss byggnation i strandnära lägen, inte har fyllt sitt syfte, har tillämpats olika över landet och har lett till oavsedda effekter. Reger- ingen avser att ge och Naturvårdsver- ket i uppdrag att göra en översyn av utfall och tillämpning av det nya regelverket och vid behov föreslå förändringar. Förslaget innebär även en informations- och kompetensinsats vad gäller strandskyddsreglerna, kompletterat med ett pla- neringsstöd till landsbygdskommuner. Regeringen föreslår också att garantireglerna för ändras för att under- lätta nyproduktion av hus på landsbygden. 1.8.3Åtgärder för att välfärden ska komma alla till del Regeringen har genomfört åtgärder inom sjuk- vården och omsorgen som lett till betydande re- sultat i form av ökad tillgänglighet, en förbättrad tandvård och ökad patientsäkerhet. Regeringen föreslår i denna proposition åtgärder som vårdar och utvecklar redan genomförda reformer inom vissa av dessa områden. Utgångspunkten för de åtgärder som föreslås är att nyttan av föränd- ringarna ska tillfalla både patienter och brukare i form av förbättrad kvalitet och effektivitet samt skattebetalarna i form av ökad effektivitet. Sammantaget föreslås åtgärder på ca 390 mil- joner kronor 20122014 och ca 290 miljo- ner kronor som innefattar: -en satsning på kvalitetsregister inom hälso- och sjukvården, -en satsning för att stärka skyddet inom den sociala barn- och ungdomsvården som in- nebär att får bättre förutsätt- ningar för att följa och stödja barn och ungdomar som är föremål för mer ingri- pande insatser inom , t.ex. vård i familjehem eller på institutioner. Bland annat föreslås att varje placerat barn ska ha en ansvarig socialsekreterare, -en satsning på att utveckla ett nationellt sä- kerhetsprogram för barn och unga i sam- hällsvård och att stärka uppföljningen av den sociala barn- och ungdomsvården på nationell nivå, 33 Kanalisation innebär nedläggning av rör för bredband i samband med t.ex. utbyggnad av vattennät och vägar. -en tillfällig resursförstärkning för att stärka patientens ställning och förbättra tillgäng- ligheten till sjukvården, bl.a. genom ett sär- skilt stimulansbidrag till landstingen för att på frivillig väg införa lagen (2008:962) om valfrihetssystem i öppen specialiserad vård, samt -en satsning på fortsatt arbete med att mot- verka hemlöshet. Utöver dessa åtgärder föreslås också en justering av högkostnadsskydden för besök inom den öppna hälso- och sjukvården och för läkemedel där de ökade avgiftsintäkterna beräknas uppgå till ca 2012 och till ca . Dessa medel föreslås tillfalla landstingen och därmed bidra till att stärka hälso- och sjukvården. Regeringen har sett över regelverket för sjukför- säkringen och aviserade ekonomiska vårproposition ett antal justeringar som syftar till att säkerställa att sjukförsäkringsreformen ska fungera som avsett. I denna proposition fö- reslår regeringen bl.a. att en regel införs som gör det möjligt för att bevilja sjukpenning på fortsättningsnivån för fler än , om det på grund av den försäkrades sjuk- dom skulle framstå som oskäligt att inte göra så. Vidare föreslås att personer som lämnar den tidsbegränsade sjukersättningen, och som saknar eller har en låg sjukpenningrundande inkomst, ska kunna beviljas sjuk- eller rehabiliteringspen- ning i särskilda fall samt ett boendetillägg, om deras arbetsförmåga är fortsatt nedsatt till följd av sjukdom. Dessa personer får därmed en er- sättning som ligger i nivå med vad de tidigare hade med tidsbegränsad sjukersättning och bo- stadstillägg för personer med aktivitets- och sjukersättning. Boendetillägget ska också kunna betalas ut i arbetslivsintroduktion. Vidare föreslås ökade resurser för tidiga och in- dividuella rehabiliteringsinsatser samt för åtgär- der inom arbetsmarknadspolitiken för personer med funktionsnedsättning. Utgångspunkten är att sjukförsäkringen ska ge ekonomisk trygghet vid sjukdom, som det ska finnas tydliga incitament att arbeta och ökade möjligheter att ta sig tillbaka till sys- selsättning, bl.a. via aktiv rehabilitering. nen och de föreslagna justeringarna har utgått från att bevara tydliga tidsgränser för en succes- sivt vidgad prövning av arbetsförmågan. Det ska finnas en bortre gräns för den förlängda sjuk- penningen och för att beviljas sjukersättning ska det finnas en stadigvarande nedsatt arbetsför- måga. Ersättningsprofilen inom sjukförsäkringen ska vidare vara utformad så att den successivt ökar incitamenten att övergå till arbete. Regeringen anser det viktigt att tiden i sjuk- försäkringen används så aktivt som möjligt och att insatserna är anpassade till behoven hos den sjuke. , hälso- och sjukvården och Arbetsförmedlingen ska ha en aktiv samver- kan. Det faktum att många unga uppbär aktivitets- ersättning är ett kvarstående problem inom sjukförsäkringen. En långsiktig och strukturellt riktig reform av aktivitetsersättningen kräver vi- dare analys och utredning och regeringen är därmed inte beredd att föreslås ett avskaf- fande av aktivitetsersättningen. Regeringen före- slår dock i denna proposition att personer som fyller , och som därmed lämnar aktivitetser- sättningen, ska erbjudas att med aktivitetsstöd delta i arbetslivsintroduktion. Även reglerna för sjukpenning och rehabiliteringspenning i sär- skilda fall samt för boendetillägg ska gälla denna grupp. Sammanlagt innebär åtgärderna inom sjukför- säkringen att utgifterna ökar med 2012, 2013, 2014 och 0,8 miljarder kro- nor 2015. I syfte att stärka enskildas ekonomiska förut- sättningar och hålla samman samhället föreslås vissa riktade insatser för ekonomiskt utsatta. Det är viktigt att insatserna på ett effektivt sätt för- stärker inkomsterna för ekonomiskt utsatta som incitamenten till arbete inte för- svagas i alltför stor utsträckning. Regeringen fö- reslår därför att bostadsbidraget förstärks för så- väl unga utan barn som för barnfamiljer. För unga utan barn höjs den procentuella ersätt- ningen för bostadskostnaden. För barnfamiljer sker förstärkningen genom en sänkning av den nedre gräns för bostadskostnader vid vilken bi- drag betalas ut. höjs det särskilda bi- draget för hemmavarande barn i bostadsbidraget, vilket aviserades i budgetpropositionen . Förstärkningar av bostadsbidraget har god träff- säkerhet för att reducera den ekonomiska ut- sattheten som de kan minska margi- naleffekterna genom att färre individer blir bero- ende av ekonomiskt bistånd, där marginaleffek- terna är högre. Sammantaget innebär de före- slagna åtgärderna att utgifterna ökar med . Regeringen har i flera steg sänkt skatten för pen- sionärer. Skattesänkningarna har gett betydande tillskott till pensionärer, inte minst till dem med låga pensioner. Regeringen vill ytterligare för- bättra ekonomin för de ålderspensionärer som har lägst ekonomisk standard. Regeringen före- slår därför att bostadstillägget till pensionärer höjs med och att gränsen för skälig levnadsnivå inom förmånerna särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd höjs med motsvarande belopp. Genom en sådan höj- ning får de pensionärer som har de lägsta in- komsterna den största relativa förbättringen av sin disponibla inkomst. Utgiftseffekten av för- slaget är . Överenskommelsen mellan regeringen och Mil- jöpartiet de gröna om ett gemensamt ansvarsta- gande för den samlade asyl- och migrationspoli- tiken innebär att ska ha en human asyl- politik och vara en för dem som flyr un- dan förföljelse och förtryck. Regeringens och gemensamma mål är därför att säkerställa en human, rättssäker och ordnad migrationspolitik. Asylrätten ska värnas. Särskild hänsyn ska tas till barns bästa. Inom ramen för den reglerade invandringen ska rörligheten över gränserna, såsom arbets- kraftsinvandring, underlättas. Migrationens ut- vecklingseffekter ska tillvaratas bättre och det internationella och europeiska samarbetet ska fördjupas. Regeringen föreslår att medel för överens- kommelsen avsätts i denna proposition med en halvårseffekt om 2012 och . Skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet De insatser som ideella föreningar, organisatio- ner, samfund och andra aktörer i den ideella sektorn gör är viktiga för samhället. Som ett led i att stärka den ideella sektorn vill regeringen sti- mulera privatpersoners donationer genom infö- randet av en skattereduktion för penninggåvor till ideell verksamhet. Skattereduktionen föreslås träda i kraft . Erfarenheterna från finanskrisen som inleddes visar att det finns ett behov av att stärka den finansiella stabiliteten i . Den fort- satta oron på finansmarknaderna understryker detta behov. Centrala delar i detta arbete är en förstärkt och förbättrad tillsyn, striktare regel- verk och ett väl fungerande samarbete mellan be- rörda myndigheter över landsgränserna. För att förbättra förutsättningarna för ett väl fungerande finansiellt system föreslår regeringen att Fi- nansinspektionen tillförs ökade resurser för till- syn, regelgivning, internationellt arbete och sta- tistik. Resurserna föreslås ökas successivt , 2013 och 2014. uppgår resursförstärkningen till , vilket innebär en ökning av myndighetens förvaltningsanslag med i för- hållande till nivå. Utöver detta tillförs för avgifter till på området. Dessa avgifter belastar myndighetens för- valtningsanslag. Det innebär således ett samlat tillskott på till i förhållande till nivå. tar ut avgifter för den verksamhet som är anslagsfinansierad, med un- dantag för verksamheten som avser samordning av tillsyn för penningtvätt. ska bekämpa hoten mot klimatet och vår miljö. I regeringens förslag ingår bl.a. åtgärder för att minska utsläppen från bilar, åtgärder för att anpassa samhället till effekterna av ett föränd- rat klimat och satsningar på havsmiljön. Regeringens sammanhållna energi- och kli- matpolitik innebär kraftfulla utsläppsminsk- ningar av växthusgaser och en väg ut ur beroende av fossila bränslen. Åtgärder för energieffektivi- sering är en viktig del i regeringens klimatpolitik. En effektivare användning av energi bidrar till minskad belastning på klimatet och miljön och till en tryggare energiförsörjning. Regeringen an- ser därför att existerande program inom energi- effektiviseringsområdet bör förlängas . Programmen omfattar bl.a. stöd till energi- och klimatrådgivning, teknikupp- handling och marknadsintroduktion av energi- effektiv teknik och marknadskontroll. Vidare fö- reslås en satsning på energiforskning genom ökade resurser för kommersialisering, utveckling och för demonstrationsanläggningar. bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. Bilköpare bör stimuleras att teknikneutralt välja de bästa miljö- alternativen. Tekniken utvecklas nu snabbt och det finns ett behov att underlätta introduktionen av nya lösningar. Regeringen avser från den 1 ja- nuari 2012 därför att införa en ny supermiljö- bilspremie om per bil till inköp av de bilar som släpper ut allra minst koldioxid. Målgruppen för bidraget föreslås omfatta privat- personer, bilpooler, offentlig sektor samt före- tag, inkluderande taxibolag och biluthyrningsfö- retag. Den utvidgade målgruppen ska prövas ut- ifrån . Nedsatt förmånsvärde för vissa miljöbilar För att driva fram den senaste och bästa tekni- ken vad gäller miljöfordon förlängs den tidsbe- gränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar med för bilar som är utrustade med teknik för drift med elekt- ricitet som tillförs genom laddning från yttre energikälla eller med annan gas än gasol. Höjd beloppsgräns för avdrag för resor Av förenklings- och administrativa skäl föreslås en höjning av den beloppsgräns över vilken ut- gifter för inställelseresor samt för resor mellan bostaden och arbets- respektive utbildningsplat- sen får dras av. Beloppsgränsen föreslås höjas från till fr.o.m. . Höjt schablonavdrag vid andrahandsuthyrning av bostäder Förbättrade villkor för andrahandsuthyrning av bostäder kan stimulera utbudet på andrahands- marknaden. Regeringen föreslår därför en höj- ning av schablonavdraget vid upplåtelse av den egna bostaden från till . Ändringen föreslås träda i kraft . Regeringen föreslår dessutom en förlängning av lättnadsreglerna för oäkta bostadsrättsföreningar. Höjd skatt på tobak Som en delfinansiering av reformerna på skatte- området föreslås en höjning av tobaksskatterna fr.o.m. , bl.a. en höjning av skatten på cigaretter med och av skatten på snus med . Skattehöj- ningarna bedöms ha en positiv effekt på folkhäl- san. Regeringens reformambitioner för mandatperio- den, som presenterades i budgetpropositionen , genomförs när det uppstår ett varaktigt reformutrymme, det ekonomiska läget tillåter och under förutsättning att viktiga reformer inom prioriterade välfärdsområden kan säkras. Jobbskatteavdrag, statlig inkomstskatt och särskild skatt för utomlands bosatta Jobbskatteavdraget är ett verkningsfullt medel i regeringens arbete för ett minskat utanförskap, en varaktigt ökad sysselsättning och för att göra det mer attraktivt med företagande. En ytterli- gare förstärkning av avdraget ökar antalet arbe- tade timmar genom såväl ytterligare sänkta trösklar för inträde på arbetsmarknaden som fler arbetade timmar för dem som redan finns på ar- betsmarknaden. Antalet löntagare som betalar statlig inkomstskatt på sina förvärvsinkomster bör minska. Detta skulle minska marginaleffek- terna, göra det mer lönsamt med utbildning och uppmuntra entreprenörskap. En förstärkning av jobbskatteavdraget förutsätter ett relativt stort reformutrymme. En förändring av jobbskatteav- draget bör av förenklingsskäl och av administra- tiva skäl kombineras med en sänkning av den särskilda skatten för svenskar som är bosatta ut- omlands. Pensionärer är ingen enhetlig grupp. Somliga har god ekonomi och god hälsa, medan andra har små marginaler och behöver en trygg omsorg för att få vardagen att fungera. Regeringens politik syftar till att människor ska känna att är ett bra och tryggt land att åldras i. Som ett led i denna politik har regeringen sänkt skatten för personer som vid beskattningsårets ingång har fyllt . Det finns ca 1,7 miljoner personer i Sve- rige som är eller äldre. beräknas antalet öka till närmare 2 mil- joner. Medellivslängden har stigit med mellan . Det finns därmed allt fler pensionärer högre upp i åldrarna, varav en stor del är ensamstående. Kvinnor lever i genomsnitt längre än män och utgör därmed en större andel av ålderspensionärerna högre upp i åldrarna. Den genomsnittliga åldern för uttag av ålders- pension är och har i princip inte ändrats, trots den stigande medellivslängden. fick drygt hälften av alla ålderspensionärer ga- rantipension till viss del. Av dem som be- viljas ålderspension får garanti- pension till någon del. De ekonomiska villkoren för pensionärer ser olika ut beroende på ålder och tidigare arbetsmarknadsanknytning. Sam- mantaget understiger den genomsnittliga dispo- nibla inkomsten för pensionärer den genom- snittliga disponibla inkomsten för personer som vid beskattningsårets ingång inte har fyllt . Regeringen avser att eller 2014 återkomma med förslag om sänkt skatt för pen- sionärer under förutsättning att det råder balans i de offentliga finanserna. Det förebyggande arbetet med att skapa ett mer väl fungerande finansiellt system är centralt för regeringen. En allvarlig kris i det finansiella sy- stemet får stora negativa efterverkningar för hushåll och företag. Vidare visar de historiska erfarenheterna att de offentligfinansiella kostna- derna av att hantera en uppkommen finansiell kris kan vara mycket stora. En finansiell kris övergår ofta till en skuldkris. Ett stabilt finansi- ellt system utgör därför en förutsättning för en Regeringen avser därför att fortsätta stärka förutsättningarna för att upprätthålla finansiell stabilitet i . Medlemsantalet i arbetslöshetskassorna har minskat och fler på arbetsmarknaden står utan inkomstrelaterat skydd vid arbetslöshet. Ut- gångspunkten för en modern välfärdsstat bör vara att alla med fast förankring på arbetsmark- naden ska vara berättigade till inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning. I syfte att stärka männi- skors trygghet och stabiliteten på arbetsmarkna- den bör en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring införas. Regeringen har tillsatt den parlamentariska kommittén om hållbara för- säkringar vid sjukdom och arbetslöshet för att se över hur sjuk- och arbetslöshetsförsäkringarna långsiktigt kan förbättras för att bli samman- hållna, balanserade och hållbara, samt bidra till långsiktigt högre sysselsättning (dir. 2010:48). Regeringen vill införa en allmän obligatorisk in- komstförsäkring vid arbetslöshet. När utredningen lämnat sitt förslag kommer regeringen att ta ställning till när och hur en ob- ligatorisk arbetslöshetsförsäkring kan införas. Reformer inom arbetslöshetsförsäkringen ska även fortsättningsvis syfta till att förbättra ar- betsmarknadens funktionssätt och motverka en varaktigt hög arbetslöshet. Arbetslöshetsförsäk- ringen behöver ett effektivare kontroll- och sanktionssystem för att stärka drivkrafterna för arbetslösa att söka jobb. är ett land som har en tradition av öp- penhet mot omvärlden. Nya influenser har ge- nom alla tider berikat kulturellt, ekono- miskt och kunskapsmässigt. finns det stora brister i systemen för invandrares etable- ring i samhället. Dessa återspeglas i hög arbets- löshet och sociala problem i storstädernas för- orter. De visar sig också i bristande skolresultat och diskriminering på arbetsmarknaden. Reger- ingen har genomfört flera reformer för att för- bättra integrationen. Som ett led i arbetet med att förbättra integ- rationen på arbetsmarknaden har regeringen till- satt en utredning som ska se över möjligheten att införa ett system med skattelättnader för fö- retag i stadsdelar med utbrett utanförskap, s.k. nystartszoner (dir. 2011:04). Målsättningen är att skapa jobb och öka sysselsättningen i områ- den där bl.a. sysselsättningsgraden avsevärt un- derstiger det nationella genomsnittet. En annan målsättning är att det ska startas fler företag och att företag ska ges bättre förutsättningar att växa. Detta medför även s.k. grannskapseffekter av både ekonomisk och social art, som ytterligare bidrar till åtgärdens positiva effekter för samhäl- let. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Den svenska modellen utgör en god grund för en väl fungerande arbetsmarknad. Regeringen anser att grunderna för arbetsrätten bör bestå även framöver. Vissa grupper som t.ex. unga kan dock, till följd av utformningen av vissa delar av arbetsrätten, möta svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Det finns därför skäl att genomföra mindre justeringar av gällande regler för att minska dessa problem. Regeringen vill introducera två särskilda anställningsformer för lärlingar som ska underlätta ungas inträde på ar- betsmarknaden. Frågan om en ny anställnings- form för den som går en gymnasial lärlingsut- bildning bereds inom . Vad gäller lärlingsprovanställningar kommer regeringen att tillkalla en särskild utre- dare. Därutöver har regeringen för avsikt att ge en särskild utredare i uppdrag att se över reglerna om tvister i samband med uppsägning och lämna förslag på hur kostnaderna för arbetsgivare vid tvister om uppsägning kan begränsas. Syftet med dessa regeländringar ska vara att främja nyan- ställningar. kommer att ges i uppdrag att inrätta en informationstjänst om rå- dande regler om arbetsrätt och kollektivavtal. I syfte att höja åldern för utträde från arbetsli- vet vill regeringen undersöka möjligheterna till att höja åldern för rätten att kvarstå i anställning från 67 till . Frågan utreds i översynen av pensionsrelaterade åldergränser som ska lämna sitt slutbetänkande (dir. 2011:34). Regeringen har som fortsatt ambition att för- bättra företagsklimatet och villkoren för företa- gande, investeringar och sysselsättning. Som ett led i detta arbete har regeringen till- satt en kommitté som ska se över företagsbe- skattningen, (dir 2011:1). Kommittén ska bl.a. undersöka olika möjligheter att minska beskattningen av riskka- pital i bolagssektorn och att göra villkoren mer lika för finansiering med eget kapital och med lån. Skattereglerna ska utformas så att invester- ingar och sysselsättning gynnas. I uppdraget in- går också att ta fram förslag som breddar bolags- skattebasen för att bl.a. möjliggöra en sänkning av bolagsskattesatsen. Vidare ska kommittén undersöka möjligheterna att införa skatteincita- ment för forskning och utveckling. Kommittén ska även se över reglerna om koncernbidrag och underprisöverlåtelser samt analysera om det bör införas en källskatt på räntebetalningar. Uppdra- get ska slutredovisas men ska kommittén lämna två delbetänkanden. ska kommittén lämna förslag på skattein- citament för att stimulera tillgången på riskvilligt kapital och ska kom- mittén redovisa frågan om skatteincitament för forskning och utveckling.