prop · GZ033 · 2011-09-23 00:00:00 — Det är däremot enligt Brå mer osäkert i vilken utsträckning ut- bildningar kommer att ges även i fortsättningen, om de lokala projekten med nya verksamheter kommer att överleva samt om polisens hot- och riskbedömningar har lett till fler och bättre skyddsåtgärder. Brå konsta- terade vidare att antalet anmälningar och personuppklarade brott har ökat, men att andelen anmälningar som personuppklarats ligger kvar på ungefär samma nivå. Regeringen avser att ta initiativ till en mer långsik- tig uppföljning och analys av effekterna, med siktet inställt på en rapport . Regeringens skrivelse Handlingsplan mot prostitution och människo- handel för sexuella ändamål (skr. 2007/08:167) innehåller 36 olika åtgär- der inom fem olika insatsområden: ökat skydd och stöd till utsatta, stärkt förebyggande arbete, stärkt kvalitet och effektivitet i rättsväsendet, ökad nationell och internationell samverkan, Brå har regeringens uppdrag att följa upp genomförandet av handlings- planen och ska lämna sin slutrapport med analyser senast den 30 novem- ber 2011. Den tredje skrivelsen utgörs av Handlingsplan för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja (skr. 2009/10:229) som är en uppföljning och fördjupning av ett uppdrag till att kartlägga förekomsten av äktenskap mot en persons vilja som aviserades i handlingsplanen för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelate- rat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer. Handlingsplanen, som också bygger på resultat från andra regeringsuppdrag som rör he- dersrelaterat våld och förtryck, innehåller 15 åtgärder inom fyra områ- den: stärkt förebyggande arbete, förstärkt stöd och skydd, förbättrad samverkan mellan myndigheter, och En uppföljning av handlingsplanens långsiktiga effekter kommer att integreras i den långsiktiga uppföljningen av handlingsplanen för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39) som refereras ovan. Jämställdhetsintegrering i kommuner och i staten Jämställdhetsintegrering är den huvudsakliga strategin för att nå de jäm- ställdhetspolitiska målen, vilket utvecklas närmare i avsnitt 2 och 3. Sammantaget fördelades för att stärka arbetet med jämställdhetsintegrering i den offentliga sektorn. Sve- riges Kommuner och Landsting (SKL) har med ett bidrag från regeringen om genomfört program- met Hållbar Jämställdhet (HÅJ) för att, utifrån ett jämställdhetsperspek- tiv, stödja kvalitetssäkring av offentligfinansierade verksamheter på och landstingskommunal nivå. Syftet har varit att garantera att verksamheterna svarar mot båda könens villkor och behov samt att säkerställa att hög kvalitet och goda resultat uppnås för kvinnor och män, flickor och pojkar. Mer precist syftar programmet till att vidareutveckla ledningssystem och verktyg för verksamhets- och kvalitetsutveckling på ett sätt som beaktar ett jämställdhetsperspektiv. Målsättningen är kon- kreta och bestående förbättringar i de verksamheter som inom ramarna för programmet ges stöd för att genomföra jämställdhetsintegrering. Sammantaget har satsningen finansierat 87 utvecklingsarbeten i 46 kommuner, 13 landsting, 9 regionala förbund/ eller samverkansorgan och 3 privata företag som bedriver offentlig verksamhet. Enligt den utvärdering som presenterades av en oberoende konsult är HÅJ ett väl genomtänkt och strukturerat program som åstadkommit goda resultat . Detta beror huvudsak- ligen på att HÅJ drivits av en programledning som har arbetat systema- tiskt och strategiskt och drivit programmet framåt, samt att man inom satsningen har lyckats skapa en kritisk massa av resultat och erfaren- heter från de olika utvecklingsarbetena, vilket sammantaget är en förut- Skr. 2011/12:3 sättning för att projektinsatser ska få genomslag och skapa hållbarhet. har haft regeringens uppdrag att med ett bidrag om bygga upp ett stöd för statliga myndigheters ar- bete med jämställdhetsintegrering . Inom ramen för Program Jämi har en mängd olika insatser genomförts, som t.ex. konferenser, workshoppar, seminarier, sommarskola och en högskole- utbildning. Aktiviteterna har sammantaget involverat omkring 2000 deltagare. Jämi har också tagit fram ett antal rapporter och promemorior samt informerat om jämställdhetsintegrering via en egen hemsida på internet och den nationella kunskapsportalen samt genom en annonsbilaga i . Jämställdhet i skolan och högskolan Regeringen tillsatte 2008 Delegationen för jämställdhet i skolan (dir. 2008:75 och tilläggsdirektiv 2009:12 och 2009:126, U 2008:08) med uppgiften att lyfta fram och utveckla kunskap om jämställdhet i skolan genom att analysera könsskillnader i utbildningsresultat samt att kart- lägga områden där ny kunskap om genus och jämställdhet behövs. Dele- gationen redovisade sitt slutbetänkande Flickor, pojkar, individer om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan (SOU 2010:99) . tillsatte regeringen nen för jämställdhet i högskolan (dir. 2009:7, 200901). Delegationens uppdrag var att stödja insatser och föreslå åtgärder som främjar jäm- ställdhet i högskolan, bl.a. genom att uppmärksamma och motverka könsbundna utbildningsval. Delegationen hade också i uppdrag att upp- märksamma skillnader i studietakt, avhopp och benägenhet att avlägga examen mellan kvinnor och män, samt att fördela medel sammanlagt till insatser för jämställdhet . Delegationen avlämnade sitt slutbetänkande Svart på vitt om jämställd- het i akademin (SOU 2011:1) . Vid sidan av de båda delegationernas arbete har mel- lan 2008 och 2010 genomfört ett omfattande regeringsuppdrag som rör jämställdhet i skolan. Bland annat har insatser för att öka kunskapen om jämställdhet, könsskillnader i utbildningsresultat, könsbundna utbild- ningsval och avhopp genomförts. Insatserna har även omfattat fortbild- ning i sex- och samlevnadsundervisning för personal i grund- och gymnasieskolan i syfte att främja jämställdhet. Inom ramen för uppdraget har också genomfört insatser för att förhindra heders- relaterat våld och förtyck. En jämställd arbetsmarknad, forskning och stöd till ideella organisationer I skrivelsen En jämställd arbetsmarknad regeringens strategi för jäm- ställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet (skr. 2008/09:198) re- dovisade regeringen sina bedömningar av de viktigaste utmaningarna för jämställdhet på arbetsmarknaden och i näringslivet samt politikens in- riktning för att möta dessa. Strategin omfattar 68 åtgärder som syftar till Skr. 2011/12:3 att motverka könsuppdelningen på arbetsmarknaden, att främja jäm- ställda villkor för entreprenörskap samt att uppnå ett jämställt deltagande i arbetslivet och jämställda arbetslivsvillkor. Inriktningarna har i huvud- sak kunnat förverkligas inom ramen för generella insatser som genom- förts inom berörda politikområden. Övriga insatser inom ramen för regeringens särskilda jämställdhets- satsning har rört bl.a. forskning och kompetensutveckling (sammanlagt , bl.a. till Brå och för arbetsliv och socialvetenskap), stöd till jämställdhetsprojekt inom ideella organi- sationer () samt stöd till olika åtgärder för att uppnå målet om jämn fördelning av det obetalda arbetet (). 1.4Behov av system för uppföljning och utvärdering av jämställdhetspolitiken Regeringen har redovisat uppföljning av jämställdhetspoliti- ken på olika sätt, bl.a. i skrivelserna Jämställdhetspolitiken inför 2000- talet (skr. 1999/2000:24), Jämt och ständigt Regeringens jämställdhets- politik med handlingsplan för mandatperioden (skr. 2002/03:140) samt Redovisning av den särskilda jämställdhetssatsningen (skr. 2009/10:234). följs ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män upp i en bilaga till finansplanen. Vissa år har bilagan om ekonomisk jämställd- het haft tematiska fördjupningar, men har den haft en mer allmän inriktning. gav regeringen i uppdrag att föreslå förändringar av bilagan i syfte att utveckla den i en mer analytisk riktning. Jämställdhetsintegrering som huvudstrategi för jämställdhetspolitiken innebär att genomförande till stor del sker inom ramen för andra politik- områden, vars resultat och utveckling går att följa i respektive politikom- rådes resultatredovisningar, t.ex. i budgetpropositionen. Uppföljningar som har bäring på jämställdhetspolitikens utfall görs också i statliga myndigheter samt på landstings- och nivå. En av de mer kända publikationerna, i vilken jämställdhetens utveckling brett och översiktligt följs upp , är () sammanställning i form av fickboken om kvinnor och män Lat- hund om jämställdhet. Ett sammanhållet uppföljningssystem för jäm- ställdhetspolitiken har dock saknats. Tyngdpunkten i de uppföljningar som gjorts av politikområdet har legat på uppföljning av åtgärder snarare än på deras effekter. SCB fick mot den bakgrunden regeringens uppdrag att utveckla jämställdhetsstatistiken samt att föreslå indikatorer för jäm- ställdhetspolitiken (dnr IJ2008/962/JÄM). Uppdraget redovisades i den del som avser indikatorerna . I sin helhet ska uppdraget redovisas . Avsikten är att den utvecklade statistiken samt indikatorerna ska finnas tillgänglig på SCB:s webbplats tillsam- mans med övrig jämställdhetsstatistik. SCB:s förslag till indikatorer ligger till grund för det uppföljningssystem som bereds vidare inom . Avsikten är att presentera den första uppföljningen av jämställdhetspolitiken med utgångspunkt i indikatorerna i budgetpropo- Skr. 2011/12:3 sitionen . Målet är att uppföljningssystemet ska bidra till bedömningen av mål- uppfyllelse när det gäller jämställdhetspolitikens mål och delmål . Ett systematiskt uppföljningsarbete innebär en grundläggande förutsättning för en strategisk och långsiktig ansats. Uppfölj- ningssystemets indikatorer bör kunna bidra till ett bättre underlag för lägesbeskrivningar av de fyra delmålen och möjliggöra analyser av utvecklingslinjer och förändringstakt inom delmålens områden. Indi- katorerna förväntas också förbättra förutsättningarna för problemidenti- fiering och möjligheterna att initiera träffsäkra insatser. Genom indikato- rerna kommer dock inte svar kunna ges på frågan vad som ligger bakom utvecklingen inom ett visst område, något som kräver kompletterande kunskap och analys. Fokus för indikatorerna och uppföljningssystemet avser aggregerat utfall på nationell nivå, men uppföljningssystemet bör också kunna fungera som inspiration i arbetet med uppföljning och ut- värdering regionalt och lokalt. Regeringens bedömning: Jämställdhetsintegrering kompletterat med särskilda åtgärder kommer även i fortsättningen att vara regeringens strategi för att uppnå det jämställdhetspolitiska målet och de fyra delmål som vägleder regeringens politik: jämn fördelning av makt och inflytande, ekonomisk jämställdhet, jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet och att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Jämställdhetsintegrering, som är en internationellt etablerad strategi för att bedriva jämställdhetsarbete, är regeringens övergripande strategi för jämställdhetspolitiken (jfr prop. 1993/94:147, Jämställdhetspolitiken: Delad makt delat ansvar). ring innebär att ett jämställdhetsperspektiv införlivas i alla led av be- slutsprocessen och att de aktörer som normalt sett deltar i beslutsproces- sen har ansvar för att så sker. I regeringen innebär det att varje statsråd har ansvar för jämställdhet inom sitt respektive politikområde, och att jämställdhetsministern ansvarar för att driva på, utveckla och samordna I propositionen Makt att forma samhäl- let och sitt eget liv nya mål för jämställdhetspolitiken (prop. 2005/06:155) bekräftade regeringen att jämställdhetsintegrering är den huvudsakliga strategin för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. Regeringen slog också fast att detta inte står i motsättning till möjlighe- ten att pröva olika metoder och arbetsformer för att nå målen, och inte heller till möjligheten att göra särskilda insatser för att främja jämställd- I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1) konstaterade re- geringen att en central uppgift för är att säkra hållbar- heten i de åtgärder som med stöd av en kraftig resursförstärkning kunde genomföras under förra mandatperioden. Grundläggande i det arbetet är Skr. 2011/12:3 dels att stärka jämställdhetsintegrering som strategi så att förändrings- arbetet integreras i ordinarie strukturer och verksamheter, dels att skapa förutsättningar för att resultaten kan bli bestående. Regeringen under- strök återigen att det utöver jämställdhetsintegrering kan krävas särskilda åtgärder och tillfälliga insatser för att stimulera, utveckla och påskynda ett utvecklingsarbete i dessa avseenden samt att det inte står i motsättning till jämställdhetsintegrering som huvudstrategi. Jämställdhetsintegrering är en grundläggande princip också i utrikes- och säkerhetspolitik och internationellt arbete liksom i det svenska utvecklingssamarbetet och inom EU. Av artikel 8 fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (FEUF) framgår att unionen i all sin verksamhet ska syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och att främja jämställdhet mellan dem. Det har bl.a. kommit till uttryck i att sysselsättningsmålet i EU:s sysselsättnings- och tillväxtstrategi Europa2020 omfattar både kvinnor och män. Alla struk- turfonder ska dessutom genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Det innebär bl.a. att det ska vara en jämn könsfördelning i alla övervaknings- och styrkommittéer samt att statistiken ska visa antalet kvinnor respek- tive män som deltar i projekten. Som stöd för genomförande av jämställdhetspolitiken , och för att säkra hållbarheten i de insatser som genomfördes inom ramen för regeringens särskilda jämställdhetssatsning 20072010, har avsatt för insatser för jäm- ställdhet. I sin behandling av budgetpropositionen underströk särskilt behovet att stärka jämställdhetsintegre- ring som strategi, så att förändringsarbetet införlivas i ordinarie struktu- rer, och att skapa förutsättningar för att förändringarna blir bestående (bet. 2010/2011:AU1). För att säkerställa ett effektivt genomförande av satsningen samt för att ge verkställande myndigheter och organisationer tid för genomförandet i sina respektive verksamheter har bemyndigat regeringen att ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst . I det följande sker en redovisning av jämställdhetspolitikens inriktning under innevarande mandatperiod, med utgångspunkt i det jämställdhets- politiska målet och de fyra delmål som vägleder regeringens politik. En plattform för jämställdhetsintegrering på central, regional och lokal nivå Regeringens bedömning: Det fortsatta arbetet med jämställdhetsintegre- ring bör ske med utgångspunkt i en plattform som grund för insatser på central, regional och lokal nivå. Insatserna bör ske genom en plan för jämställdhetsintegrering i , ett utvecklingsprogram för myndigheter, stöd till jämställdhetsintegrering på regional nivå, kvalitets- säkring av utvecklingen av jämställdhetsintegrering i kommuner och landsting samt fortsatta insatser för att samla och sprida erfarenheter och kunskap om praktiskt arbete med jämställdhetsintegrering. Faktorer som bidrar till ett framgångsrikt arbete med jämställdhetsinte- grering har identifierats av flera utredningar och utvärderingar . En central framgångsfaktor är att det finns en tydlig styrning och engagemang på högsta ledningsnivå i verksamheten eller organisationen. En annan viktig förutsättning är att målsättningarna för arbetet är tydliga och väl kända i hela organisationen. Dessa lärdomar påvisas tydligt i den utvärdering som har gjorts inom ramen för programmet Hållbar Jämställdhet, där ett grundläggande kriterium för att projekt skulle till- delas medel var att ledningen varit involverad. Därtill är utbildning vik- tigt för god utveckling, både för dem som ska leda utvecklingsarbetet och för dem som ska svara för genomförandet. Ytterligare centrala faktorer för framgång i arbetet med jämställdhetsintegrering är stöd och sam- ordning. Regeringen har prövat olika modeller för hur stöd till aktörer på central, regional och lokal nivå kan organiseras och bedrivas. De särskilt sakkunniga i jämställdhet vid länsstyrelserna har inneburit ett långsiktigt stöd på regional nivå för regionala aktörers arbete med jäm- ställdhetsintegrering. Erfarenheter av olika former av centrala stöd- funktioner för statliga myndigheters arbete med jämställdhetsintegrering har vunnits genom bl.a. Program Jämi och Delegationen för jämställdhetsintegrering i staten, JämStöd. Utvärderingar visar att det finns stora behov av fortsatt stöd till offentliga aktörer både på lokal, regional och nationell nivå. Dessa stödfunktioner behöver ha god kännedom om och erfarenhet av hur utvecklingsarbete i offentlig förvaltning ska bedrivas. En förändrad styrning av myndigheterna kräver nya metoder för att arbeta med uppföljning och återapportering. Både den informella och den formella styrningen, tex. den myndighetsdialog som äger rum mellan departement och myndigheter, är viktiga instrument för att skapa förståelse om uppdragens innehåll. Med utgångspunkt i den kunskap som finns om vilka mekanismer som leder till resultat i arbetet med jämställdhetsintegrering avser regeringen att ta ett samlat strategiskt grepp om de utvecklingsbehov som har identi- fierats när det gäller arbetet med jämställdhetsintegrering på nationell, regional och lokal nivå. Dessa utgör en plattform för åtgärder som syftar till en utveckling av jämställdhetsintegrering på alla nivåer i offentlig förvaltning, eftersom alla dessa aktörer är beroende av varandras insatser. För ett effektivt arbete med jämställdhetsintegrering krävs att alla aktörer i samhällsstrukturen tar ansvar för att beakta jämställdhet i sin verksam- En annan förutsättning är att aktörernas ansvar för och roller i jäm- ställdhetsarbetet är tydliga. De utvecklingsbehov som har identifierats baseras på en analys av er- farenheter och kunskaper , bl.a. utvärderingarna av Hållbar Jämställdhet och Program Jämi samt utvärderingen av arbetet med jäm- ställdhetsintegrering inom 20042010. En utmaning i arbetet med att utveckla och stärka arbetet med jäm- ställdhetsintegrering i offentlig förvaltning är att det måste anpassas och utvecklas i takt med de förändringar av styrning, roller och organisering som sker i förvaltningen. Förutsättningarna för statlig styrning av olika centrala aktörer har t.ex. förändrats , som en följd av nya principer för myndighetsstyrningen. Detsamma gäller för den regionala nivån där ett förändrat ansvar för regionalt tillväxtarbete har haft betydelse för jämställdhetsintegrering på regional nivå. Genomförande av jämställdhetsintegrering i myndigheterna är bero- ende av hur arbetet bedrivs i . arbete med jämställdhetsintegrering delvis beroende av hur utvecklat myndigheternas arbete med jämställdhetsintegrering är. och samordning gäller samtliga myndigheter och organisationer. stödstrukturerna byggs upp är det därför viktigt med en nära samverkan mellan alla berörda aktörer för att säkerställa ett väl fungerande stöd som omfattar hela kedjan av aktörer. På så sätt skapas goda förutsättningar för informations- och erfarenhetsutbyte. För att uppnå jämställdhet måste samtliga aktörer ansvara för att verk- samheten bedrivs så att kvinnor och mäns villkor och behov beaktas och Det arbetet ska bedrivas i ordinarie strukturer och verksam- Ett hållbart utvecklingsarbete har vidare fokus på långsiktiga ef- fekter, inte enbart kortsiktiga resultat. I det följande beskrivs vilka effek- ter som förväntas på både kort och lång sikt av de åtgärder som planeras. Närmare om innehållet i plattformen Regeringens plattform för jämställdhetsintegrering ska som framgår ovan omfatta åtgärder för att stärka arbetet på nationell, regional och lokal Plattformen bör enligt regeringen innehålla en ny plan för arbetet med jämställdhetsintegrering i (20112015), ett ut- vecklingsprogram för jämställdhetsintegrering i statliga myndigheter, stöd till jämställdhetsintegrering på regional nivå, kvalitetssäkring av utvecklingen av jämställdhetsintegrering i kommuner och landsting samt fortsatta insatser för att samla och sprida erfarenheter och kunskap om praktiskt arbete med jämställdhetsintegrering. Regeringen avser att utarbeta en plan för hur arbetet med jämställdhets- integrering i ska bedrivas . Planen ska ersätta den tidigare planen som upphörde att gälla vid ut- gången av 2010. Jämställdhetsministern ansvarar för samordningen av planen, stöd till utvecklingsarbetet samt uppföljning och utvärdering av uppnådda effekter och resultat. Målet är att i alla relevanta steg i Re- geringskansliets processer synliggöra kvinnors och mäns villkor och Skr. 2011/12:3 behov så att regeringen har bästa möjliga förutsättningar för att jäm- ställdhet ska genomsyra regeringens politik. Arbetet med jämställdhets- integrering i ska även i fortsättningen omfatta samtliga beslutsprocesser och politikområden. För att vinna effektivitet i utveck- lingsarbetet bör dock särskilt angelägna beslutsprocesser identifieras, vilka ska vara i fokus för utvecklingsarbetet fram . Uppföljning av arbetet med jämställdhetsintegrering bör ske och en slutlig utvärdering bör genomföras 2015. lång sikt är att beslutsprocesser utgår från och belyses ur ett jämställdhetsperspektiv, så att jämställdhet genomsyrar hela Förväntade effekter på kort sikt är att Regerings- kansliet utvecklar arbetet med jämställdhetsintegrering inom ett antal strategiska processer och politikområden samt att erfarenheter av fram- gångsrikt utvecklingsarbete med jämställdhetsintegrering sprids vidare och bidrar till utveckling inom andra politikområden. Särskilt utvecklingsprogram för utvalda myndigheter Mot bakgrund av de erfarenheter som har vunnits i programmet Hållbar Jämställdhet planerar regeringen att genomföra ett utvecklingsprogram för statliga myndigheter. För att uppnå hållbara förändringar i myndig- heternas verksamhet krävs åtgärder i fråga om styrning, uppföljning, stöd Målsättningen är att utvalda myndigheter kommer att tjäna som goda och lärande exempel på hur jämställdhetsintegrering i statlig verksamhet kan ske på ett effektiv och hållbart sätt. effekter på lång sikt är att myndigheternas verksamhet bedrivs med ett jämställdhetsperspektiv så att kvinnors och mäns villkor och behov till- godoses, att verksamheten kommer kvinnor och män till del med samma kvalitet och omfattning oavsett kön samt att verksamheten bidrar till att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män. Förväntade effekter på kort sikt är att ett antal strategiskt utvalda myndigheter går före och utgör goda och lärande exempel på hur ett strategiskt utvecklingsarbete med jämställdhetsintegrering kan bedrivas. Jämställdhetsintegrering på regional nivå Länsstyrelserna bör även i fortsättningen vara ansvariga för att bedriva, samordna och stödja det övergripande arbetet med jämställdhetsintegre- ring på regional nivå. Aktörer med ansvar för det regionala tillväxtarbetet har en central roll i och ansvar för att integrera jämställdhet i det regio- nala tillväxtarbetet i respektive län. till aktörer på regional nivå behöver dock utvecklas. Syftet är att erbjuda stöd till främst myndigheter, men även kommuner, landsting, sam- verkansorgan och företag i privat sektor som utför offentligt finansierad service ska kunna komma i fråga. Funktionen som särskilt sakkunnig i jämställdhet vid varje länsstyrelse kommer enligt regeringens bedömning behövas också fortsättningsvis. har på uppdrag av regeringen utrett förekomsten av ett jämställdhetsperspektiv i det regionala tillväxtarbetet. som redovisade sitt uppdrag , framhöll bl.a. att jämställd- Skr. 2011/12:3 hetsarbetet i tillväxtarbetet på regional nivå har tappat fart och att an- svars- och rollfördelningen mellan och organisationer med ansvar för det regionala tillväxtarbetet behöver tydliggöras. Mot bak- grund av utredningens slutsatser kommer regeringen att utarbeta en handlingsplan med åtgärder för att stärka jämställdhetsintegreringen i det regionala tillväxtarbetet.