prop · GZ031d31 · 2011-09-20 00:00:00 — Möten har hållits med företrädare för bygg- och planfrågor för att diskutera det framtida forskningsbehovet inom dessa områden. Sammantaget kan konstateras att det har genomförts och initierats ett flertal arbeten i syfte att ytterligare förbättra kvaliteten i byggandet. En effektivare och mer konkurrensutsatt bygg- och byggmaterialindustri är en viktig förutsättning för att produktions- och boendekostnaderna ska bli rimliga. En förbättrad plan- och bygglagstiftning, med en förenklad planprocess och ett effektivare överklagandeförfarande kommer att bidra till att 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 byggprojekt kan slutföras snabbare. För att öka konkurrensen inom byggbranschen har regeringen uppdragit åt Kammarkollegiet att se över hur upphandlingsförfarandet i byggsektorn kan stödjas så att framförallt fler små och medelstora företag kan lämna anbud. Myndigheten har utifrån detta tagit fram ett antal vägledningar som kan stödja denna process och därmed också bidra till en ökad konkurrens inom byggsektorn. 4.5.10Analys och slutsatser Lantmäteriverksamhet Ett arbete har påbörjats i syfte att vända kostnadsutvecklingen, både totalt sett för förrättningsverksamheten och i handläggningen av det enskilda ärendet. Lantmäteriets bedömning är att kostnaderna kommer att minska framöver och att priset för sakägarna kommer att kunna sänkas något . har också ett projekt initierats för att förtydliga styrningen av förrättningsprocessen och göra handläggningen mer enhetlig över landet. Detta arbete beräknas bl.a. annat att ge en jämnare kvalitet, lägre och mer enhetliga kostnader samt en högre rättssäkerhet. Användning av geografisk information och fastighetsinformation har utvecklats och är inte begränsat till enbart professionella användare. Kartan har till exempel fått nya användare och användningsområden med hjälp av , och Googles tjänster på internet samt genom GPS:ens spridning. Infrastrukturen för Lantmäteriets GPS- positioneringstjänst (SWEPOS Nätverks-RTK- tjänst) har byggts ut så att hela nu täcks av tjänsten, vilket bidragit till att antalet professionella användare ökat. Användningen av geografisk information och fastighetsinformation går alltmer mot att informationen integreras i kundanpassade lösningar som även innehåller annan information än Lantmäteriets. Inom många områden kommer Lantmäteriets information om läge, adress och ägare även i fortsättningen att vara grundläggande. E-tjänster med Lantmäteriets information samt leveranser av information efterfrågas också alltmer till stor del beroende på ökad användning av geodata på internet och i GPS-utrustningar. ökar standardisering och samverkan mellan myndig- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 heter och organisationer, vilket ger utrymme för att utveckla nya samverkanstjänster. Den pågående samverkan inom geodataområdet innebär stora förändringar och berör många aktörer. Medverkande myndigheter har tillsammans skapat en grund för en infrastruktur som gör geodata tillgängliga för samhället. Exempelvis innebär samverkan att medverkande myndigheter för en fast årsavgift får full tillgång till varandras geodata på ett enklare sätt . De flesta myndigheter som har ett informationsansvar enligt EU- direktivet Inspire har redan anslutit sig. Därutöver har de första kommunerna valt att ansluta sig för att få tillgång till motsvarande information. Projektet som har lett fram till denna samverkan ska ses som en föregångare inom e-förvaltningen. I projektet har deltagit en lång rad myndigheter samt företrädare för kommuner och marknadsaktörer. Samverkansmodellen mellan myndigheter och med kommunerna har tagits fram på frivillig basis och har rönt stort intresse som framtida modell även för andra informationsområden än geodata. Genom att Lantmäteriet har utsetts till utvecklingsmyndighet inom e-förvaltnings- området med ansvar för utveckling m.m. inom verksamhetsområdet geografisk information och fastighetsinformation har förutsättningarna för att driva processen framåt ytterligare stärkts. De utvecklingsansvariga myndigheterna ska särskilt utgå från människors och företags vardagssituationer när de planerar sina kommande e- tjänster, men också ansvara för samordning mellan de myndigheter som berörs av respektive utvecklingsområde. Ansvaret innebär bl.a. att leda samverkan och utveckling inom det utpekade intressent- och målgruppsområdet samt att tillhandahålla bastjänster för informationsförsörjning. Den genomförda bolagiseringen av Lantmäteriets uppdragsverksamhet i division Metria har positiva effekter för verksamheten, både när det handlar om Lantmäteriets myndighetsuppgifter och verksamheten i bolaget. Bolagiseringen leder till att förtroendet för Lantmäteriet som sådant och dess myndighetsuppgifter ökar. Uppdragsverksamheten har länge ifrågasatts och omvärlden har i vissa fall haft svårt att skilja på vad som är myndighetsutövning och vad som görs inom uppdragsverksamheten. Metrias verksamhet får också i bolagsform bättre förutsättningar att utvecklas på ett positivt sätt, då de begränsningar som funnits av verksamhetens bedrivande inte längre hindrar ett konkurrenskraftigt agerande. Bolagiseringen innebär bl.a. att förutsättningarna för konkurrensneutralitet på marknaden ökar. Med en bättre fungerande marknad ökar kraven på utveckling av effektivitet och produktivitet i verksamheten. En fungerande konkurrens leder till ett effektivare resursutnyttjande vilket kommer samhället till del i form av lägre priser och/eller högre kvalitet. Vid planering och samhällsbyggnad ska en hållbar utveckling i alla avseenden vara grund för verksamheten. På grund av det alltför låga bostadsbyggandet som har lett till bostadsbrist måste dock takten i planläggandet öka för att bostadsbyggandet ska stimuleras. Förbättrade möjligheter måste skapas för ekonomisk utveckling, social välfärd, miljöhänsyn och miljöförbättringar med ett värnande av rättsäkerhet och medborgarinflytande. Regeringens arbete med att förbättra och förenkla regelverket för samhällsbyggnad har lett till att en ny enklare plan- och bygglag har tagits fram. Den nya lagen syftar till att genom tydligare regler lägga grunden för en ökad förutsägbarhet för enskilda och företag samt ökade förutsättningar för lika behandling. En förutsättning för att olika intressenter ska kunna bygga och tillhandahålla såväl bostäder och lokaler som infrastrukturanläggningar är att reglerna för plan- och byggprocessen är enkla, tydliga och väl fungerande. Behovet av förenkling och effektivisering har varit en återkommande fråga i olika utredningar om plan- och bygglagstiftningen . I linje med detta bereder ett förslag om att ta bort den obligatoriska byggfelsförsäkringen. Olika krav på tekniska egenskaper såsom tillgänglighet och energi i samband med nyproduktion av bostäder är ett hinder för ett standardiserat och industriellt bostadsbyggande. Regeringen avser att ge en utredare i uppdrag att bl.a. kartlägga kommunernas tillämpning av bestämmelserna om tekniska egenskapskrav i , plan- och byggförordningen samt byggregler. ska även analysera effekterna av tillämpningen samt föreslå de förändringar som behövs i syfte att underlätta byggandet. Vidare ska utredningen se över frågan om byggherreansvar. Regeringen avser även att göra en översyn av genomförandebestämmelser gällande detaljplaner för att möjliggöra en effektivare plangenomförandeprocess. Syftet med översynerna är att underlätta och stimulera bostadsbyggande. Under den förra mandatperioden infördes den nya upplåtelseformen ägarlägenheter i nyproduktion. För att underlätta för eget ägande av bostäder i bl.a. utsatta miljonprogramsområden arbetar regeringen för att införa lagstiftning som tillåter att ägarlägenheter också bildas av befintliga hyres- eller bostadsrättsfastigheter. Forskningsfrågorna inom plan-, bygg-, och bostadsområdet behöver utvecklas och stärkas. Det gäller att tydliggöra kunskapsutveckling inom många olika delar av detta område i samhället. Det gäller även de myndigheter som verkar inom området och som behöver bli tydligare med att ta till vara kunskapsutvecklingen inom området. En tydligare samverkan mellan lokala och regionala myndigheter, forskning, utbildning och praktik är viktig för att hela samhället ska kunna tillgodogöra sig kunskapsutvecklingen. Nyttiggörandet av forskning är också en viktig tillväxtfrämjande åtgärd. Regeringen bedömer att kunskapsunderlagen och analyserna på bostadsområdet behöver förbättras och kommer därför att lämna ett gemensamt uppdrag till och () att utreda konsekvenserna av en eventuell sammanslagning av myndigheterna samt hur en förstärkt analysfunktion ska kunna erhållas på den ombildade myndigheten utan att tillföra ökade resurser. Hållbara livsmiljöer förutsätter utveckling av både stad och landsbygd. Regeringen verkar för att tätorter och gles- och landsbygder ska ses som sammanlänkade regioner med ömsesidiga beroendeförhållanden. En stor del av samhällsutvecklingen avgörs på lokal nivå, och det är därför viktigt med ett väl fungerande ramverk och att statens aktörer har ett bra samarbete med de kommunala aktörerna i dessa frågor. Ett väl fungerande system för fysisk planering och tillståndsgivning är en viktig förutsättning för ett hållbart samhällsbyggande. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 den lokala nivåns roll i den kommunala översiktsplanen är viktig. Vidare anser regeringen att den mer strategiska inriktningen av kommunernas översiktsplaner kan bidra till en ökad samordning av tillväxtarbetet lokalt och regionalt. Politiken måste kunna hantera och främja ett samspel mellan landsbygder, tätorter och städer, samt mellan offentlig sektor, näringsliv och det civila samhället. Fysisk planering är ett viktigt verktyg för att skapa en trygg miljö i städer och tätorter. Olika miljöer kan genom sin utformning bidra till känslor av otrygghet och rädsla för brott vilket begränsar människors och i synnerhet flickors och kvinnors möjligheter till ett gott liv. Det är angeläget att dessa frågor integreras med övriga frågor gällande samhällsplanering och bebyggelseutveckling och med flera aktörer. Regeringen har gett ett fortsatt uppdrag att utvärdera, sammanställa och sprida erfarenheterna från arbetet med att stärka tryggheten i stads- och tätortsmiljöer ur ett jämställdhetsperspektiv. Landsbygdens möjligheter till utveckling och tillväxt ska förbättras. Det ska även i mindre tätorter finnas förutsättningar att utveckla attraktiva boendemiljöer och verksamheter. Det är ett viktigt mål för regeringen att åstadkomma ett mer ändamålsenligt strandskydd, som beaktar behovet av utveckling i hela , särskilt i många landsbygder, som ett långsiktigt skydd av strändernas natur- och friluftsvärden inte äventyras. Trycket på ytterligare byggnation är stort i områden som redan har exploaterats i hög grad. är bebyggelsetrycket lågt och tillgången till orörda stränder ofta god i kommuner som har problem med avfolkning. De nya strandskyddsbestämmelserna som har trätt i kraft syftade bl.a. till att stödja utveckling av landsbygden genom att strandnära bebyggelse blir möjlig i särskilt utpekade områden i översiktsplanen. De nya strandskyddsreglerna innebär att det lokala och regionala inflytandet över strandskyddet har ökat. Kommunerna har fått huvudansvaret för att pröva frågor om upphävande av och dispens från strandskyddet. roll har stärkts genom de nya bestämmelserna om att ska bevaka strandskyddets intressen vid och överpröva kommunala beslut om upphävanden och dispenser. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Kommunala insatser när det gäller planering är en grundförutsättning för en attraktiv boendemiljö och vad det innebär i form av bl.a. tillgång till strandnära lägen i landsbygdsområden. Brister i tillämpningen av strandskyddsreglerna har förekommit och var också en av anledningarna till att regeringen valde att göra förändringar i reglerna. Det finns indikationer som tyder på att den ändring av strandskyddsreglerna som trädde ikraft och 2010, med syfte att bland annat underlätta för viss byggnation i strandnära lägen, inte har fyllt sitt syfte, har tillämpats olika över landet och har lett till oavsedda effekter. Medel avsätts för att underlätta för attraktivt boende på landsbygden. En översyn av utfall och tillämpning av det nya regelverket ska göras. Regeringen avser att ge och i uppdrag att göra en översyn av utfall och tillämpning av det nya regelverket och vid behov föreslå förändringar. Förslaget innebär även en informations- och kompetensinsats vad gäller strandskyddsreglerna, kompletterat med ett planeringsstöd till landsbygdskommuner. För att underlätta ny- och ombyggnad av bostäder i landsbygden har regeringen för avsikt att ge BKN i uppdrag att etablera en rådgivningsfunktion, där enskilda och företag som avser att bygga bostäder, utöver egnahem för eget boende, kan få hjälp att skapa en finansieringslösning som kan inkludera flera parter. Vid uppbyggnaden ska erfarenheterna från företagsrådgivning användas. För att öka möjligheterna att finansiera ny- och ombyggnad av bostäder i landsbygden avser regeringen att vidga BKN:s möjligheter att ställa ut garantier, med fullgoda säkerheter, utöver marknadsvärdet. Instansordningen för ärenden enligt har blivit tydligare genom den nya lagstiftningen. Till skillnad från tidigare då regeringen överprövade vissa ärenden och de allmänna förvaltningsdomstolarna andra ärenden, innebär den nya instansordningen en mer sammanhållen och med miljömålen mer samordnad process. Handläggning och domstolsprövning förenklas och effektiviserats genom att målen nu koncentreras till de fem nya mark- och miljödomstolarna. Till de nya domstolarna förs de mål som enligt tidigare ordning handlades i miljödomstol, huvuddelen av målen enligt samt huvuddelen av målen som handlades i fastighetsdomstol. Genom den nya ordningen ska överprövning av planer och bygglov bli snabbare och därigenom effektiviseras hela samhällsbyggnadsprocessen. Regeringens målsättning är att förbättra bostadsmarknaden så att så många som möjligt ska kunna få en bra bostad till en rimlig kostnad. För att fler ska vilja investera i, äga och förvalta bostäder, krävs långsiktigt goda och förutsägbara villkor för att bygga och förvalta bostadsfastigheter. Genom en fungerande bostadsmarknad utan snedvridande subventioner ställs hushållens behov automatiskt i fokus av marknadens aktörer. Det innebär också att upprustningar och renoveringar som genomförs är kostnadseffektiva och samhällsekonomiskt hållbara. Stöd till boendet ska ske genom att stödja hushållen, t.ex. genom bostadsbidrag snarare än genom stöd till hela bygg- eller fastighetsbranschen. har vi i bostadsbrist i många städer. Det har sin grund i att det byggts allt för få nya bostäder i . Många hushåll är därför hänvisade till att köpa bostäder som under 2000- talet har stigit kraftigt i pris. tillämpas de nya reglerna för kommunala bostadsbolag och hyressättning. Regeringen bedömer att en korrekt tillämpning av de nya reglerna kommer att stimulera utbudet av hyresrätter på lång sikt. Bostadsmarknadens parter har dock ett stort ansvar för att så sker. Det är viktigt att alla bruksvärdesfaktorer får ett korrekt genomslag på hyrorna. Regeringen kommer därför att följa konsekvenserna av den nya lagstiftningen på bostadsmarknaden. planeras på svenskt initiativ ett nordiskt tjänstemannamöte att genomföras i syfte att få till stånd ett utökat samarbete inom byggområdet. Syftet med mötet är att analysera förekomsten av handelshinder inom byggområdet samt i vilken utsträckning dessa skulle kunna undvikas. Mötet avser även att påbörja arbetet med att förankra en process som bidrar till att framtida EU-regler och standarder på byggområdet genomförs på ett, så långt det är möjligt, likvärdigt sätt i . I detta sammanhang bör nämnas att regeringen har gett i uppdrag att genomföra en analys av skillnaderna i utvecklingen på bostadsbyggnadsområdet i jämfört med övriga nordiska länder. Analysen bör bl.a. omfatta en jämförande studie av kostnadsutvecklingen, finansieringsförutsättningarna och relevanta bestämmelser på området. Analysen bör också omfatta orsakerna till skillnaderna. Uppdraget ska redovisas till . avser regeringen också att utöka möjligheten att göra s.k. till- och frånval i hyreskontrakt och därmed göra hyresrätten som upplåtelseform mer attraktiv. Möjligheter att stärka hyresrättens ställning på den svenska bostadsmarknaden kommer att övervägas i en statlig utredning. En utsatt grupp på bostadsmarknaden är studenter. förenklades byggreglerna för att skapa möjligheter att bygga fler och billigare bostäder för unga. har regeringen dessutom givit nio universitet och högskolor i storstadsregioner möjlighet att upplåta lägenheter i andra hand för bostadsändamål till sina studenter och gästforskare under en prövotid . Det statliga bolaget arbetar aktivt med att skapa förutsättningar för studentbostäder. Mot bakgrund av den ansträngda situationen för studenter kommer regeringen fortsätta undersöka förutsättningarna för ett ökat utbud av studentbostäder. Därutöver uppmuntras kommuner att upplåta mark för byggande av studentbostäder. Unga har generellt svårt att skaffa en bostad, särskilt i städer med hög sysselsättning. Problemet är stort eftersom de stora årskullarna nu ska etablera sig på bostadsmarknaden. Eftersom problemen är påtagliga krävs lösningar som ger snabb effekt. Därför anser regeringen att det befintliga beståndet av bostäder måste utnyttjas bättre. Regeringen har tidigare höjt schablonavdraget vid beskattning av hyresintäkter från upplåtelse av privatbostadsfastighet, privatbostad eller hyreslägenhet till . Regeringen anser att privatpersoners uthyrning av privatbostad bör främjas än mer och föreslår därför en ytterligare höjning av schablonavdraget till . Det bör dessutom utredas hur man på andra sätt kan utnyttja det befintliga beståndet bättre. Det finns en stor hållbarhetspotential i den täta och mångfunktionella staden med levande och trygga stadsmiljöer, gott underlag för klimatvänlig kollektivtrafik, möjligheter till effektiv uppvärmning och låga utsläpp av växt- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 husgaser per capita. Ett hållbart samhällsbyggande vilar på en effektiv energianvändning. Miljö och klimat ska belastas i låg utsträckning och på ett för samhället effektivt sätt. Klimatutmaningarna kräver att det skapas förutsättningar för livsmönster med betydligt lägre klimatpåverkan än de samhället har , som energiförsörjningen kan ske på ett tryggt sätt. Samhällsbyggandet måste vara hållbart ur både miljömässig, social och ekonomisk synvinkel. Det ställer stora krav på bl.a. planering, byggprodukter och utförande i såväl ny som befintlig bebyggelse. I detta sammanhang spelar kvalitet, kunskap och kompetens i byggnadssektorn en mycket viktig roll. Bostäder och lokaler står för av slutliga energianvändning och den byggda miljön utgör också en mycket stor andel av landets nationalförmögenhet. skärper EU kraven bl.a. genom det omarbetade direktivet om byggnaders energiprestanda . Alla nya byggnader ska vara nära-noll-byggnader från . För byggnader som offentliga myndigheter använder och äger gäller detta redan från . Skärpta krav på energiprestanda ska tillämpas inte bara för nya byggnader , utan även för befintliga byggnader som genomgår större renoveringar eller utbyte av viktiga byggnadsdelar. och har på uppdrag av regeringen utrett vilka åtgärder som behöver vidtas i svensk lagstiftning och på andra sätt till följd av det ändrade direktivet. Myndigheternas förslag bereds inom och en promemoria med bedömningar och förslag om genomförandet av det omarbetade direktivet kommer att remissbehandlas . De skärpta målen ställer stora krav på utveckling av det hållbara samhällsbyggandet. erbjuds en stor tillväxtchans för den svenska samhällsbyggnadssektorn, om kan gå i framkant med att utveckla kunnande och produkter. Marknaden för energieffektivt och hållbart samhällsbyggande växer och kommer att vara mycket omfattande, både i EU och globalt. Den svenska relativt goda utgångspositionen inom hållbart stadsbyggande och miljöteknik kan ytterligare stärkas genom regeringens aktiva och framsynta agerande. Energieffektiviseringsprogrammet 2014, vilket framför allt fokuserar på stöd och 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 information till användare (kommuner, landsting, allmänhet och företag) om energianvändning samt introduktion av ny teknik inom andra sektorer än bostäder och lokaler fortgår. Regeringen har länge drivit på arbetet med enkelt avhjälpta hinder för att öka tillgängligheten för personer med funktionshinder. Enligt den nya ska en prövning av byggnadens tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga göras redan i samband med bygglovet, vilket ökar sannolikheten för att hinder uppmärksammas i ett tidigt skede. Även i övrigt tydliggörs i den nya lagstiftningen vilka krav som ska ställas på byggnadsverk vid nybyggnad, ombyggnad och annan ändring. En väl fungerande lantmäteriverksamhet är en förutsättning för en effektiv planerings- och byggverksamhet samt en effektiv bostadsmarknad. Samhällets tillgång till geografisk information och fastighetsinformation underlättas väsentligt genom den samverkan (geodatasamverkan) som har etablerats mellan ett tjugotal myndigheter och ett antal kommuner. Genom denna samverkan kan myndigheterna på ett enkelt sätt ta del av varandras information för att använda i sin myndighetsutövning. Detta är ett steg i genomförandet av Inspiredirektivet och målsättningen är en fortsatt utveckling så att informationen kan göras tillgänglig såväl för myndigeter som för allmänhet på ett enkelt och snabbt sätt. Regeringen ser detta som ett stort steg inom e-förvaltningen till gagn för ett stort antal verksamheter. Geodata används inom alla delar av samhället; inom miljöområdet, i jord- och skogsbruket, i transportinfrastrukturen, inom tele och energi, beredskap och säkerhet, planering, byggande och förvaltning. Inom statlig och får användning av geodata en allt större betydelse som medel för att effektivisera planering, beslut och uppföljning. Näringslivet efterfrågar data och tjänster för användning inom affärsutveckling, transportsektorn, skogsnäringen, jordbruket, energisektorn, media, turism och fritid. En effektiv förrättningsverksamhet har stor betydelse för bl.a. utvecklingen inom byggsektorn och för markåtkomst för samhällsviktiga infrastrukturprojekt. Genom fastighetsbildningsverksamheten utvecklas och tillhanda- hålls effektiva lösningar för att genomföra önskade förändringar av fastighetsindelningen, lösa markåtkomst för angelägen samhällsutveckling, rättighetsupplåtelser i mark- och vattenområden och en långsiktigt säkrad samverkan mellan fastigheter. Lantmäteriets uppgift inom plangenomförandeområdet är grundläggande för effektiv planering och byggande. Det är angeläget att arbetet med att korta leveranstider och minska kostnaderna för sakägarna fortsätter. En väl fungerande inskrivningsverksamhet är grundläggande för samhällsekonomin och en snabb och korrekt handläggning är betydelsefull för en effektiv bygg- och bostadssektor. Inskrivningsverksamheten syftar bl.a. till att skydda äganderätten och andra rättigheter till egendom. Den utgör en viktig förutsättning för en fungerande kreditmarknad och för att underlätta omsättningen på fastighetsmarkanden. Tabell 4.9 Anslagsutveckling för 1:1 : Förvaltningskostnader 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 15 887 tkr prisnivå. 3Motsvarar 15 862 tkr prisnivå. 4Motsvarar 15 861 tkr prisnivå. Anslaget används för Statens bostadskreditnämnds (BKN) förvaltningskostnader och för stabsuppgifter åt regeringen. Anslaget används vidare för utredningsuppdrag inom verksamhetsområdet. Budget för avgiftsbelagd verksamhet De kreditgarantier som BKN administrerar är en försäkring som långivare kan teckna för lån till