prop · GY0347 · 2011-01-10 00:00:00 — Regeringens råd för alkohol-, narko- tika-, dopnings- och tobaksfrågor () har mot den bakgrunden påtalat behovet av att tidigt initiera en extern utvärdering av den framtida ANDT-strategin. En extern utvärdering kommer att genomföras. Den externa utvärderingen kommer att bestå av en del som behandlar målupp- fyllelse och en som behandlar verksamhetsnivå och kvalitet. Den natio- nella utvärderingen kommer även att innehålla en internationell jäm- förelse för att bättre kunna värdera i vilken grad de förändringar som skett på nationell och regional nivå påverkats av omvärldsförändringar. ANDT-forskningsområdet är omfattande. Det innehåller allt från medi- cinsk forskning om ANDT:s effekter på hälsan, kunskapssammanställ- ningar och analyser av konsumtions- och skadeutvecklingen, missbruks- utvecklingen, hälsoekonomiska analyser, analyser av ANDT-brotts- utvecklingen, implementeringsforskning m.m. Konsultationsprocessen för ANDT-strategin har dock visat att det finns ett antal områden med stora behov av forskning. Allt fler studier visar att samsjukligheten är stor men redovisningen av sjukdomsbörda och dödlighet sker fortfarande uppdelat på de olika sub- stanserna. Det är fortfarande svårt att bedöma den samlade effekten av ANDT för den totala sjukdomsbördan och den förtida dödligheten i . Kunskaperna om hur blandmissbrukares användning av s.k. primär och sekundär (ibland även tertiär) drog är relativt låg. Det samma gäller för omfattningen av det problematiska bruket/missbruket av ANDT. Kopplingen mellan framför allt våld, trafikolyckor, kriminalitet och alkohol, narkotika och dopning är känd men ansvariga myndigheter rap- porterar att det fortfarande saknas tillförliga uppgifter om hur vanligt förekommande AND är i dessa sammanhang. Barn som växer upp i familjer där missbruk, psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning förekommer är särskilt sårbara. Kunskapen om dessa barn har ökat men är fortfarande för låg. har intresset för att beräkna ANDT-problemens kost- nader för samhället ökat. Exempelvis har analyser av vinsterna av tidiga insatser för hela samhället genomförts. Analyser av såväl samhällets kostnader (cost of illness) och samhällets vinster (cost benefit) är viktiga för att kunna fatta de riktiga politiska besluten. Det finns ett stort behov av att öka kunskapen om och användningen av förebyggande-, bedömnings- och behandlingsmetoder som visat sig ha effekt. Samarbetet mellan forskning och praktik bör utvecklas på samt- liga nivåer. Nuvarande nationella, EU och internationella styrdokument beslutade riksdag om den första nationella handlings- planen för att förebygga alkoholskador för åren 20012005 (prop. 2000/01:20, bet. 2000/01:SoU8, rskr 2000/01:14), som följdes av en nationell alkoholhandlingsplan för åren 20062010 (prop. 2005/06:30, bet. 2005/06:SoU12, rskr. 2005/06:157). Det övergripande målet för den svenska alkoholpolitiken fastslogs till att främja folkhälsan genom att minska alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar. riksdag godkände regeringens förslag om modernisering av alkohollagstiftningen (prop. 2009/10:125). De nya bestämmelserna rör bland annat försäljning, serveringstillstånd, mark- nadsföring och tillsyn. Bestämmelserna om handel med teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat har arbetats in i alkohollagen. Den nya alkohol- lagen (1994:1738) träder i kraft . Lag (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alko- holvaror, tobaksvaror och energiprodukter innefattar bestämmelser om flyttning och kontroll av punktskattepliktiga varor vid vägtransporter och vid försändelser med post. Bestämmelserna har sin grund i rådets direktiv /118/EG om allmänna regler för punktskatt. Med punktskattepliktig vara avses tobaksvara, alkoholvara och energiprodukt. På medieområdet gäller och rådets direktiv /65/EG om ändring av rådets direktiv /552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television. Enligt detta direktiv ska medlemsländerna samordna sin nationella lag- stiftning för att se till att alla audiovisuella medietjänster följer vissa minimiregler för kommersiell kommunikation (identifiering, respekt för den mänskliga värdigheten, restriktioner för alkohol, tobak, läkemedel osv. antog EU:s institutioner en EU-strategi för att stödja med- lemsstaterna i arbetet med att minska de alkoholrelaterade skadorna för 20062010 [KOM(2006) 625 slutlig]. Strategin lyfter fram prioriterade områden för gemensamma åtgärder som komplement till nationella poli- tiska åtgärder. Under det svenska ordförandeskapet antogs rådsslutsatser som uppmanar Kommissionen att 2012 lämna en slut- rapport om måluppfyllelsen till och att fortsatt priori- tera arbetet med att minska alkoholskadorna inom EU även efter 2012. antog Världshälsoförsamligen (WHA) inom Världshälsoorga- nisationen (WHO) en global strategi för att minska alkoholens skade- verkningar. Strategin innebär ett ökat globalt åtagande och internationellt samarbete och ger WHO mandat att verka alkoholpolitiskt utifrån ett hälsoperspektiv. Strategin syftar bland annat till att ge länder vägledning om möjliga evidensbaserade metoder. är också medlem i den internationella vinorganisationen (OIV) som är en mellanstatlig organisation vars verksamhet täcker vinets och dess biprodukters vetenskapliga, tekniska, legala, ekonomiska och kultu- OIV:s syfte är att initiera och koordinera internationell forskning på vinområdet. verkar inom organisationens ram för att dess vetenskapliga arbete bedrivs i enlighet med för att minska alkoholens skadeverkningar. I regleras hanteringen av narkotika i huvudsak genom narkotika- strafflagen (1968:64), läkemedelslagen (1992:859), lagen om kontroll av narkotika (1992:860) samt lagen (2000:1225) om straff för smuggling. Regeringen har genomfört en översyn av narkotikalagstiftningen och överlämnat propositionen En effektivare narkotika- och dopningslagstift- ning (prop. 2010/11:4) till . Propositionen behandlades och lagändringarna träder i kraft . I samband med översynen infördes bland annat en ny bestämmelse i lagen om kontroll av narkotika (1992:860) som gör det möjligt att han- tera narkotika för industriella ändamål. Översynen innebar också förbätt- ringar i lagen (1992:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor och en ny lag (2010:XX) om förstörande av vissa hälsofarliga substanser som kan antas komma att användas i missbrukssyfte. beslutade om en narkotikapolitisk handlingsplan för åren 20022005 (prop. 2001/02:91, bet. 2001/02:SoU15, rskr. 2001/02:93), som följdes av en nationell narkotikahandlingsplan för åren 20062010 (prop. 2005/06:30, bet. 2005/06:JuSoU1, rskr. 2005/06:218). Det övergripande målet för den svenska narkotikapolitiken fastslogs till ett narkotikafritt samhälle. har förbundit sig till tre om narkotika: allmänna narkotikakonvention kontrollerar främst traditionella växt- baserade, narkotiska medel som t.ex. heroin och kokain, kon- vention om psykotropa ämnen kontrollerar huvudsakligen syntetiska substanser, t.ex. amfetamin samt konvention om olaglig hantering av narkotika, Narkotikabrottskonventionen, syftar till att förstärka det internationella samarbetet ytterligare och att effektivisera insatserna mot den internationella narkotikabrottsligheten. för åren 20052012 syftar till att uppnå en hög nivå av skydd, välbefinnande och social sammanhållning genom att förebygga och minska narkotikamissbruket. För att genomföra strategin antog ministerrådet mot narkotika 2012 (2008/C 326/09), vilken innehåller en ram med åtgärder och en tidtabell för de föreslagna åtgärderna. I regleras syntetiska anabola steroider, testosteron och dess deri- vat samt tillväxthormon i lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dop- ningsmedel (dopningslagen). Översynen av narkotika- och dopningslagstiftningen innebar att dop- ningslagens tillämpningsområde ändrades på så sätt att regleringen gäller kemiska substanser som ökar produktion eller frigörelse av testosteron och dess derivat eller av tillväxthormon. Även straffskalan för grovt dopningsbrott skärptes till fängelse i högst . Det övergripande målet för den svenska dopningspolitiken är ett sam- hälle fritt från dopning, vilket slogs fast genom ett beslut 2003 (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145). mot dopning har också ingått i den narkotikapolitiska handlingsplanen. Av handlingsplanen mot dopning inom idrotten (Ds 2002:4) framgår att det övergripande målet är att all idrottsverksamhet, såväl den som organiseras av som övrig verksamhet, ska vara har ratificerat antidopningskonvention, som syf- tar till att skapa förutsättningar för antidopningsarbetet i partländerna. har också ratificerat en internationell konvention mot dopning inom idrotten i the United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization (). del är att staterna i sitt nationella antidopningsarbete åtar sig att följa är dessutom anslutet till det mellanstatliga avtalet International (IADA). strategier och handlingsprogram och IADA deltar aktivt i utvecklingen av () och dess regelverk och stan- riksdag beslutade om ett övergripande mål för tobakspoli- tiken att minska tobaksbruket (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, 2002/03:145). På tobaksområdet finns också fyra etappmål angivna: en tobaksfri livsstart , en halvering till 2014 av antalet ung- domar under som börjar röka eller snusa, en halvering till 2014 av andelen rökare bland de grupper som röker mest samt att ingen utan eget val ska utsättas för rök i sin omgivning. I reglerar tobakslagen (1993:581) begränsning av rökning i vissa lokaler och utrymmen samt på vissa områden utomhus, rökfri arbetsmiljö, varningstexter och innehållsdeklaration på förpackningar till tobaksvaror, begränsningar av handeln med och rätten till införsel av tobaksvaror, marknadsföring av tobaksvaror och användning av vissa varukännetecken i marknadsföring av andra varor eller tjänster samt produktkontroll m.m. av tobaksvaror. ringar i kraft som föreslagits i propositionen Olovlig tobaksförsäljning 2009/10:207). Syftet är en bättre efterlevnad av bestämmelserna om åldersgräns samt en effektivare tillsyn. Lag (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alko- holvaror, tobaksvaror och energiprodukter innefattas av bestämmelser om flyttning av punktskattepliktiga varor vid vägtransporter och vid försändelser med post. Bestämmelserna har sin grund i rådets direktiv 2008/118/EG om allmänna regler för punktskatt. För EU:s medlemsstater är två direktiv gemensamma. direktivet (direktiv /37/EG) om tobaksvaror (prop. 2001/02/162, bet. 2001/02:SoU20, rskr. 2001/02:283) innehåller bestämmelser om max- gränser för nikotin, tjära och kolmonoxid i cigaretter liksom bestämmel- ser om innehåll och placering av varningstexter på förpackningar. Gemensam lagstiftning för medlemsstaterna är också direktiv (2003/33/EG) om begränsningar av reklam och sponsring till förmån för tobaksvaror (prop. 2004/05:118, bet. 2004/05:SoU21, rskr. 2004/05:260). Direktivet innebär förbud mot direkt reklam för tobak i tidningar, radio och på Internet samt förbud mot sponsring av evenemang som är gräns- överskridande. antog en rådsrekommendation om rökfria miljöer. Rådsrekommendationen bygger på icke-bindande riktlinjer om exponering av tobaksrök, som har utvecklats inom ramen för ramkon- ventionen om tobakskontroll. Inriktningen av rekommendationen över- ensstämmer med den svenska tobakspolitiken och tobakslagen. antog Världshälsoförsamligen (WHA) inom Världshälsoorga- nisationen (WHO) ramkonventionen om tobakskontroll. Konventionen omfattar 38 artiklar som huvudsakligen innebär strategier för att minska efterfrågan på och tillgången till tobak. anslöt sig till ramkon- ventionen och har därmed förbundit sig att genomföra överens- kommelserna i konventionen. Flera pågående men också avslutade (dvs. överlämnade) statliga offent- liga utredningar har bäring på ANDT-arbetet och kan komma att få bety- delse för verksamhet inom ANDT-området. En kort beskrivning av rele- vanta utredningar görs nedan. mot dopning (Ku 2009:03) har i uppdrag att lämna förslag till utformning av en framtida nationell antidopningsverk- samhet och undersöka möjligheterna att bilda en fristående nationell antidopningsorganisation, som staten och idrottens centrala organisation ska ha ett delat ansvar för. Utredningen ska vidare kartlägga det antidop- ningsarbete som bedrivs inom idrotten, föreslå hur arbetet mot bruk av dopningsmedel utanför idrotten kan tas om hand i en ny organisation och lämna förslag till lagstiftning för att idrottens och samhällets antidop- ningsverksamhet ska kunna bedrivas effektivt, med beaktande av inte- gritetsaspekter och internationella åtaganden. Utredningen överlämnar sitt slutbetänkande till regeringen () . (S 2008:04) ser över bestämmelserna i social- tjänstlagen (2001:453), lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård när det gäller missbruks- och beroendevård. Ut- redningen ska också lämna förslag till de förändringar som bedöms nöd- vändiga för att anpassa lagstiftningen till utvecklingen inom området. Målet ska vara en kunskapsbaserad missbruks- och beroendevård utifrån den enskildes behov. I uppdraget ingår att ta ställning till hur kommuner- nas och landstingens ansvar kan tydliggöras för att säkerställa att perso- ner med missbruk eller beroende får de insatser som de behöver. Utred- ningen ska överlämna sitt slutbetänkande till regeringen (Socialdeparte- mentet) . Utredningen om internationella engagemang på narkotika- området (S 2010:07) har i uppdrag att kartlägga internationella engagemang på narkotikaområdet och lämna förslag till hur kan främja att respekten för FN:s narkotikakonventioner upprätthålls samt beskriva möjligheter till bättre resursutnyttjande och samordning. Utred- ningen överlämnar sitt slutbetänkande till regeringen (Socialdeparte- mentet) . Utredningen om översyn av skolans arbete med utsatta barn (U 2009:05) överlämnade sitt slutbetänkande Se, tolka och agera allas rätt till en likvärdig utbildning (SOU 2010:95) till regeringen (Utbild- ningsdepartementet) . Utredaren har kartlagt och analyserat hur kommunala och fristående huvudmän inom förskola, skola och annan pedagogisk verksamhet arbetar med barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa samt lämnat förslag på åtgärder som kan för- bättra arbetet. Utredaren har också kartlagt hur huvudmännen samverkar med , polisen samt hälso- och sjukvården för att analysera de hinder för samverkan som återstår och lyft fram framgångsfaktorer. Syftet med utredningen är att förstärka och effektivisera stödet kring utsatta barn. Utredningens slutbetänkande bereds inom . Utredningen om integritetsskydd i arbetslivet (N 2006:07) hade i upp- drag att lämna förslag till lagreglering av skydd för den personliga inte- griteten i arbetslivet. En lagreglering ska klargöra både när viss kontroll av arbetstagare och arbetssökande får ske samt hur den information sådan kontroll genererar får behandlas. I uppdraget ingick bland annat att reg- lera kontroll genom hälso- och drogtester. I betänkandet Integritetsskydd i arbetslivet (SOU 2009:44) föreslogs sammanfattningsvis en ny lag för att förtydliga och stärka skyddet för arbetstagares integritet. Den före- slagna lagen innehåller bestämmelser om arbetsgivares övervaknings- och kontrollåtgärder av arbetstagare och vissa andra personkategorier, t.ex. arbetssökande, praktikanter och inhyrd arbetskraft. Bland annat föreslogs en uttrycklig reglering om när det är tillåtet att kräva medi- cinska undersökningar. Betänkandet bereds inom . (S 2007:14) hade i uppdrag att se över be- stämmelserna till skydd och stöd för barn och unga i socialtjänstlagen (2001:453, SoL) och lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) samt lämna förslag till de förändringar som bedöms nödvändiga för att anpassa lagstiftningen till den utveckling som har skett. I uppdraget ingick bland annat att ta ställning till hur den sociala barn- och ungdomsvårdens övergripande mål och ansvar för barn och unga ska formuleras, om reglerna om anmälningsskyldighet behöver förtydligas och om socialnämndens möjlighet att anmäla brott ska ändras till en skyldighet. Betänkandet Lag om stöd och skydd för barn och unga (SOU 2009:68) bereds inom . om koncentration och samordning av läns- styrelsernas kärnverksamhet överlämnade rapporten av länsstyrelseverksamhet (Ds 2007:28) till regeringen. Syftet med en ökad koncentration är att åstadkomma en högre effektivitet och en mer rationell användning av resurser, såväl ekonomiska som personella. I den särskilde utredarens uppdrag ingick att lämna förslag på verksamheter som skulle kunna koncentreras till en eller flera länsstyrel- ser. Utredningen föreslår bland annat att länsstyrelsernas uppgifter enligt alkohollagen och tobakslagen koncentreras. Betänkandet bereds för när- varande inom . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , Sabuni, Adelsohn , , , Attefall, , , , Hatt Regeringen beslutar proposition En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken