prop · GZ031d30 · 2011-09-20 00:00:00 — Genom bestämmelserna har bl.a. driftsstödet till storstadstidningarna sänkts ytterligare och tydligare kopplats till de extra kostnader som tidningarna har för att de ges ut i storstäderna. Vidare begränsas stödet till en viss andel av kostnaderna och stödet får enbart användas för att täcka kostnader som är knutna till utgivningen av den tidning för vilken stöd 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Bestämmelser om återbetalning av felaktigt erhållet stöd har också införts . Presstödsförordningen är tidsbegränsad till . En översyn av presstödet kommer att göras och nödvändiga ändringar av systemet föreslås i så god tid att de kan träda i kraft . Efter ett antal mycket goda år försämrades dagspressens ekonomiska situation och , som en följd av konjunkturnedgången. Med anledning av det har presstödet stor betydelse för många tidningar. Generellt sett försämrades lönsamheten för alla dagstidningar utom de lågfrekventa dagstidningarna. Dessa tidningar förbättrade sin lönsamhet vilket förklaras av höjningen av driftsstödet till denna kategori. har det skett en stark förbättring av det ekonomiska resultatet. Lönsamheten förbättrades för alla grupper utom andratidningar inom landsortspressen. De förändrade villkor för driftsstödet som trädde i kraft har bidragit till att ett antal nya dagstidningar har kunnat etableras med hjälp av stödet. De nya riktlinjer för tillämpning av kravet på redaktionell självständighet som beslutade och som nämnden tillämpat är viktiga för att säkerställa att det ökade utbudet också innebär en stärkt redaktionell mångfald. Regeringen bedömer att arbete med prövning av ansökningar om presstöd och tillämpning av presstödsförordningen bidrar till att värna mångfalden på dagstidningsmarknaden. Med de förändringar som trädde i kraft anser regeringen att stödet nyttjas mer effektivt än tidigare och att möjligheterna att uppnå målen därmed förbättrats. Regeringens insatser inom området syftar till att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet. I den kommande översynen är det angeläget att verka för att presstödet ska vara proportionerligt, öppet och rättvist. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Syftet med stödet till taltidningar är att ge synskadade och andra som inte kan läsa en tryckt tidning möjlighet att ta del av dagstidningarnas innehåll. , som beslutar om stödet till taltidningar, avvecklades som myndighet och dess verksamhet fördes över till Talboks- och (TPB) . utgör numera ett särskilt beslutsorgan inom TPB. Vid utgången av 2010 gavs sammanlagt 102 taltidningar ut, vilket är en mer än 2009. Av dessa gavs 80 ut som inlästa taltidningar (66 radiotidningar, 5 kassettidningar och 9 cd-tidningar) och 22 som talsyntestidningar (s.k. ). kom ut som både radiotidning och talsyntestidning. En tidning kom ut som både radiotidning och cd-tidning. Taltidningarna täcker i det närmaste hela landet och mer än hälften av landets alla dagstidningar ges ut som taltidning. Kostnaderna för taltidningsverksamheten uppgick till , vilket var något lägre än 2009. Kostnaderna var fördelade med för de 80 inlästa taltidningarna och för de 22 talsyntestidningarna. Tabell 14.7 Antal taltidningsabonnenter 20082010 Antalet taltidningsabonnenter har fortsatt att minska. Av de 8 202 abonnenterna hade 6 810 radiotidning, 108 kassettidning, 438 cd-tidning och 846 talsyntestidning. Könsfördelningen bland taltidningsabonnenterna är totalt sett relativt jämn, även om män är överrepresenterade när det gäller talsyntestidning. har behandlat nya ansökningar, men har inte bedrivit något aktivt informationsarbete för att få tidningsföretag att starta taltidningar bl. a. på grund av arbetet med ett kommande teknikskifte. som produceras med talsyntes har ökat med tre stycken. Vidare har två nytillkomna tidningar beviljats stöd för att ingå i ett testprojekt med talsyntestidningar som avlyssnas i en vanlig knapptelefon. TPB och () lämnade en delrapport, 2.0 delrapport 1 (Ku2010/1124/MFI), med anledning av regeringens uppdrag från om den framtida taltidningsverksamheten. I delrapporten föreslås att statligt stöd till inlästa radio- och cd-/kassettidningar som distribueras via radions FM-nät respektive per post bör upphöra efter en övergångsperiod och att stöd därefter endast ska lämnas för talsyntestidningar som distribueras via internet. I delrapporten föreslås att testdrift i liten skala respektive upphandling i stor skala av ett nytt system bör ske 2012. Vidare föreslås att ett praktiskt införande av ett nytt system och avveckling av det befintliga systemet bör ske med början 2013 och helst vara genomfört 2014. Beredning av de förslag som lämnats i delrapporten pågår inom . Stödet till taltidningar garanterar utgivning av och tillgång till taltidningar för synskadade eller personer med funktionsnedsättning som inte förmår hålla eller bläddra i en tidning, afatiker eller dyslektiker. Stödet fyller därmed en viktig funktion i samhället. De förändringar som skedde handlar främst om start av nya talsyntestidningar respektive övergång från inlästa taltidningar till talsyntestidningar, vilka är förenade med lägre kostnader än de inlästa taltidningarna. Den pågående teknikutvecklingen skapar, liksom inom andra områden, förutsättningar för framtida förändringar inom produktion, distri- bution och mottagning av taltidningar. Sådana förändringar kan komma att påverka stödets framtida utformning. Talsyntes innebär möjligheter att få del av i princip hela dagstidningen och inte i talad version. Vidare kan det konstateras att distribution via internet innebär ökade möjligheter att ta emot taltidningar med olika typer av konsumentutrustning, t.ex. mobiltelefoner, datorer eller annan utrustning, var som helst förutsatt att det finns möjlighet till uppkoppling. Här finns vidare möjligheter till samordning när det gäller talboks- och taltidningsverksamheterna, bl.a. då mottagning kan komma att ske med samma tekniska utrustning. Mot denna bakgrund är det fortsatt angeläget att intensifiera arbetet med att utforma statens framtida engagemang inom taltidningsverksamheten. Inriktningen på det fortsatta arbetet bör alltjämt vara att säkerställa den fortsatta tillgången respektive att förbättra tillgängligheten till taltidningar för synskadade m.fl., samt att effektivisera användningen av de statliga medel som anslås för verksamheten. TPB och PTS ska efter ytterligare delredovisningar slutredovisa sitt uppdrag om den framtida taltidningsverksamheten . 14.4.7Skydd av barn och unga mot skadligt medieinnehåll Medier har stor genomslagskraft, vilket är särskilt angeläget att uppmärksamma när det gäller barn och unga. Utgångspunkten för regeringens arbete med att skydda barn och unga mot skadligt medieinnehåll och skadlig mediepåverkan är åtagandena enligt konventionen om barnets rättigheter som föreskriver att barn har en generell rätt till yttrande- och informationsfrihet, men att barn ska skyddas mot information och material som är till skada för deras välbefinnande. Även de europeiska rekommendationerna om skydd av minderåriga fungerar som riktlinjer för det svenska arbetet på området. För olika medier gäller olika regelverk och system för skydd av barn och unga. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 En ny myndighet har bildats har på regeringens förslag avskaffat vuxencensuren (prop. 2009/10:228, bet. 2009/11:KrU2, rskr. 2010/11:61). beslut innebar också att upphörde som myndighet . En ny myndighet, , bildades . Den nya myndigheten har i uppdrag att stärka barn och unga som medvetna medieanvändare och att skydda dem från skadlig mediepåverkan. ska även följa medieutvecklingen när det gäller barn och unga samt sprida information och ge vägledning om barns och ungas mediesituation. Enligt den nya lagen (2010:1882) om åldersgränser för film som ska visas offentligt ska fastställa åldergränser för film som är avsedd att visas för barn . Åldersgränserna sätts utifrån en bedömning om filmerna kan vara till skada för välbefinnandet för barn i den aktuella åldersgruppen. (U 1990:03) har arbetat sitt sista år i kommittéform med att minska riskerna för skadlig mediepåverkan på barn och unga. Enligt tilläggsdirektiv (dir. 2010:134) upphörde kommittén och verksamheten fördes över till . Viss ökning av antalet granskningar har fattat beslut i 1 275 granskningsärenden. Det sammantagna antalet granskningar har ökat något över åren. Av de granskade 392 långfilmerna blev 274 tillåtna för barn . Sex beslut om åldersgränser överklagades till kammarrätten 2010. I två fall biföll kammarrätten överklagandet och ändrade byråns beslut till en lägre åldersgräns. Ett fall avvisades av kammarrätten och i tre fall kvarstod Biografbyråns beslut oförändrat. Inom ramen för det tilläggsuppdrag som fick 2009 (dir. 2009:103) om att öka förståelsen för barns och ungas kreativitet och aktiviteter på internet, pågick den nationella konferensturnén Digital Turist, med ekonomiskt stöd från EU. Konferensen, som genomfördes tillsammans med , hölls på fem orter i med sammanlagt ca 750 deltagare och 75 medverkande 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Ytterligare en Digital genomfördes vid i . har inom ramen för tilläggsuppdraget även lanserat kampanjsajten med samlad information om barns och ungas internetanvändning. Skrift om små barn och internet har gett ut fem rapporter, varav den sista är en retrospektiv rapport om kommitténs 20-åriga verksamhet. Utöver den ordinarie medieundersökningen Ungar & Medier, som publicerades , gavs även Småungar & Medier 2010 ut. Undersökningsmaterialet belyser medievanor hos barn . har , tillsammans med , aktivt drivit sitt fjärde EU-projekt i syfte att skapa en säkrare användning av internet bland barn och unga. I det europeiska samarbetet inom har spelat en central roll, där rådet spridit och inhämtat information och kunskap om internationella trender. Insafemöten har hållits bl.a. i , där stod som värd för en konferens med deltagare från ett trettiotal länder. för barn i åldrarna spelades över hela med ca 60 skolföreställningar. Pjäsen producerades av tillsammans med . Granskning av sociala webbplatser för barn och unga granskning, publicerad , av säkerheten på ett antal sociala webbplatser i som vänder sig till barn och unga, fick stor medial uppmärksamhet. Granskningen genomfördes i enlighet med rådets direktiv om att driva på branschernas självreglering och det avtal kring säkerhetsprinciper som och ett antal ledande sociala webbplatser slöt 2009 i . Fällningar i och tv Enligt radio- och tv-lagen (2010:696) får inte tvprogram som innehåller verklighetstroget våld eller pornografiska bilder sändas vid vissa tider och på sådant sätt att det finns en betydande risk för att barn kan se dem. och tv vid Myndigheten för radio och tv har i uppdrag att i efterhand granska programinslag utifrån både lagstiftningen och sändningstillståndens bestämmelser om bl.a. mediets beslutade nämnden om fyra fällningar mot bakgrund av nämnda bestämmelser. Insatser för att stärka barn och unga i mediesamhället pågår även inom ramen för andra statliga myndigheters verksamhet. Exempelvis har regeringens uppdrag att genomföra insatser för att förebygga att ungdomar blir utsatta för sexuell exploatering via internet och andra interaktiva medier. redovisade 2009 en studie av ungas erfarenheter av och attityder till exponering av sexuell natur och sexuellt utnyttjande via internet och andra interaktiva medier. Vidare redovisade myndigheten ett metodmaterial om ungas sexualitet och internet som vänder sig till lärare i skolan. Med utgångspunkt i dessa material genomför utbildningsinsatser för personalgrupper som arbetar med ungdomar. uppdrag på området pågår . Med utgångspunkt i lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram, vilken upphävdes , bedömer regeringen att Statens biografbyrås arbete med filmgranskning har uppnått målen. Regeringen bedömer vidare, med utgångspunkt i efterhandsgranskning, att programbolagen generellt har god kunskap om och efterlever gällande bestämmelser om bl.a. mediets genomslagskraft. Kommittén verksamhet och insatserna för att stärka självregleringen inom området har bidragit till ökad kunskap om barns och ungas mediesituation. Genom arbetet inom Program för ett säkrare internet har fördjupat kunskapen om barns och ungas användning av ny teknik. Regeringen gör en sammantagen bedömning att denna ökade kunskap är viktig och att den kan användas för att minska riskerna för skadlig mediepåverkan på barn och unga. Regeringen ser positivt på ett fortsatt och fördjupat arbete med frågor om barns och ungas mediesituation vid den nya myndigheten . Regeringen uppmuntrar särskilt myn- dighetens deltagande och engagemang inom det europeiska samarbetet för att främja en säkrare användning av internet för barn och unga. 14.4.8Informationsspridning om utvecklingen inom medieområdet Genom olika typer av informationsspridning kring utvecklingen inom medieområdet är det möjligt att bland annat följa resultaten i förhållande till de mediepolitiska målen. Många aktörer bevakar medieutvecklingen Flera aktörer arbetar med att ta fram information om utvecklingen inom medieområdet. Myndigheten för radio och tv har till uppgift att följa utvecklingen inom medieområdet och sprida kunskap om den till allmänheten. Myndigheten ska även publicera statistik och annan information om ägande- och branschstruktur, teknik, innehåll och ekonomiska förhållanden inom medieområdet. publicerade myndigheten rapporterna Medieutveckling samt Svenskt tv-utbud . Nordiskt Informationscenter för Medie- och Kommunikationsforskning (Nordicom) vid tar fram mediestatistik och informerar om forskningsresultat på medieområdet. Därutöver kartlägger Nordicom mediemarknaden och analyserar aktuella trender inom medieområdet. I den årliga undersökningen Mediebarometern belyses medieanvändningen i hos personer . utarbetas även en särskild Internetbarometer som rör svenskarnas internetvanor. Mediebarometer, som avser , är den 30:e i ordningen för Nordicom. Vid starten var medielandskapet ett helt annat utan internet, mobiltelefoner och sociala medier. Det interaktiva och mobila kommunikationssamhälle som växt fram vid sidan av de traditionella medierna gör Nordicoms undersökningar mer relevanta, men också svårare och mer komplexa att genomföra. publicerar , som beskriver utvecklingen på dagspressmarknaden. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Kommittén (U 1990:03) publicerade återkommande statistik och rapporter om barns och ungas medievanor. Utöver den ordinarie medieundersökningen Ungar & Medier, publicerade rådet även Småungar & Medier, där medievanor hos barn ingår i undersökningsmaterialet. verksamhet har förts över till den nya myndigheten från . ska stärka sin forskningsanknytning och bl.a. utveckla de egna undersökningarna om svenska barns och ungas mediesituation. Europeiska audiovisuella observatoriet är ett organ knutet till som arbetar med jämförbar europeisk statistik på det audiovisuella området. bidrar med anslagsmedel till observatoriets verksamhet. Den tekniska utvecklingen på mediemarknaden ökar behovet av kunskap om massmediernas roll i samhället. Regeringen bedömer att den uppföljning av medieutvecklingen som sker på mediemyndigheterna och institutionerna är viktig och relevant bl.a. för att kunna följa resultaten i förhållande till de mediepolitiska målen och ge underlag för regeringens och ställningstaganden på området. Den fortsatta tillgången till högkvalitativ forskning och dokumentation om medieutvecklingen är nödvändig och skapar förutsättningar för beslut som åstadkommer en starkare mediemarknad präglad av tillgänglighet, mångfald och konkurrens. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 14.5.111:1 Utbyte av tv-sändningar mellan och 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 21 756 tkr prisnivå. 3Motsvarar 21 726 tkr prisnivå. 4Motsvarar 21 725 tkr prisnivå. Anslaget används för tillhandahållande och överföring av en svensk programkanal till , kostnader för distribution i marknätet av en finsk programkanal i samt övriga kostnader i samband med utsändning av den finska programkanalen i . Anslaget fördelas mellan två parter, () och . SVT tilldelas medel för att tillhandahålla en svensk programkanal till . tilldelas medel för distribution av den finska programkanalen i och för övriga kostnader som uppstår i samband med denna. Tabell 14.9 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 11:1 Utbyte av tv-sändningar mellan och Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas () till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 11:1 Utbyte av tv-sändningar mellan och . respektive 22 312 000 14.5.211:2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för stöd till Nordiskt Informationscenter för Medie- och Kommunikationsforskning (Nordicom) vid för utarbetande av mediestatistik och information om forskningsresultat, bl.a. genom Mediebarometern är en årlig räckviddsundersökning som tar del av olika medier. Tabell 14.11 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 11:2 Forskning och dokumentation om medieutveckling Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Anslaget minskas () till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Anslaget beräknas öka med för att utveckla Nordicoms infrastruktur. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 11:2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till , respektive . 14.5.311:3 Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för att finansiera svensk medverkan i Europeiska audiovisuella observatoriet, som är ett forsknings- och statistikinstitut som 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 samlar in och distribuerar information om utvecklingen inom film, television, videogram och nya medier. Observatoriet arbetar också med att ta fram jämförbar europeisk statistik på det audiovisuella området. Anslaget till verksamheten vid audiovisuella observatoriet betalas ut i euro. Tabell 14.13 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 11:3 Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 11:3 Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till , respektive . 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 16 606 tkr prisnivå. 3Motsvarar 16 582 tkr prisnivå. 4Motsvarar 16 582 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader kopplade till att skydda barn och unga mot 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 skadlig mediepåverkan och att stärka dem som medvetna medieanvändare. Anslaget används också för kostnader hänförbara till att fastställa åldersgränser för film som är avsedd att visas offentligt för barn . Anslaget får även användas för att reglera det negativa överföringsbeloppet på äldreanslag 11:1 . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 14.15 Offentligrättslig verksamhet (som inte får För fastställande av åldersgränser ska ta ut avgifter enligt lagen (2010:1882) om åldersgränser för film som ska visas offentligt. Intäkterna redovisas på budgetens inkomstsida under inkomsttitel Avgifter för granskning av filmer och videogram. får inte disponera intäkterna. Avgiftsintäkterna ska motsvara kostnaderna för verksamheten. Tabell 14.16 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 11:4 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på tilläggsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. 3Anslaget minskas (2014) till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. Anslaget minskar med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 11:4 . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till , respektive . 14.5.5 11:5 Stöd till taltidningar 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för bidrag till tidningsföretag i enlighet med bestämmelserna i förordningen (1988:582) om statligt stöd till radio- och kassettidningar. Tabell 14.18 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 11:5 Stöd till taltidningar Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Anslaget minskar med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet; verksamheten beräknas dock kunna bedrivas i lägst dagens omfattning. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 11:5 Stöd till taltidningar . 14.6Radio och tv i allmänhetens tjänst Verksamheten i (), () och (), inklusive dotterbolagen, finansieras i huvudsak med radio- och tv-avgiftsmedel som anvisas av från rundradiokontots resultatkonto (rundradiokontot). Även verksamheten i Myndigheten för radio och tv finansieras delvis med radio- och tvavgiftsmedel. Regeringens förslag: SR, SVT och UR tilldelas sammanlagt 7 från rundradiokontot . 2 633 500 000 4 092 000 000 finansiera Myndigheten för radio och tv anvisas från rundradiokontot till budgetens inkomstsida. Skälen för regeringens förslag: föreslås att de tre programföretagen i allmänhetens tjänst tilldelas sammanlagt 7 från rundradiokontot. Enligt förslaget fördelas de samlade medlen med 2 till SR, med 4 till SVT och med till UR. Tilldelningen inkluderar, förutom uppräkningar i enlighet med tidigare riksdagsbeslut, en särskild tilldelning till vardera programföretag för att öka tillgängliggörandet av program ur arkiven (se nedan). 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Som framgår i det följande föreslår regeringen också att SVT och UR, utöver medlen från rundradiokontot, tilldelas medel från distributionskontot för finansiering av kostnader för tv-distribution. Myndigheten för radio och tv finansieras delvis över statens budget, delvis med medel från rundradiokontot som anvisas till budgetens inkomstsida. Regeringens förslag till medelstilldelning till Myndigheten för radio och tv lämnas under utgiftsområde 1 anslaget 8:3 Myndigheten för radio och tv. Regeringen föreslår att ska anvisas från rundradiokontot till budgetens inkomstsida. Uppräkning i enlighet med tidigare riksdagsbeslut I enlighet med beslut avseende propositionen Utveckling för oberoende och kvalitet Radio och TV i allmänhetens tjänst 20102013 (prop.