prop · GZ031d35 · 2011-09-20 00:00:00 — Dessa belastar nu låneram (Västsvenska infrastrukturpaketet). avser regeringen att föreslå att ett särskilt anslag för trängselskatten i att förs upp på statens budget. Såväl kostnader som intäkter från systemet kommer att redovisas under det nya anslaget. Den planerade ordningen är i enlighet med tillkännagivande i frågan (bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348) och följer samma princip som redovisningen av trängselskatt i . Subventionering av alkolås för rattfyllerister Regeringen avser att låta Transportstyrelsen nyttja medel från för att möjliggöra subventionering av de administrativa kostnaderna för hantering av alkolås för rattfyllerister. Subventioneringen av de administrativa kostnaderna föreslås införas från de och beräknas uppgå till . Stakning av vinterled till Med anledning av att regeringen vill säkerställa en fungerande transportlösning med kraftig isläggning till föreslås att ändamålet för anslag 1:1 Väghållning utökas till att även omfatta stakning av vinterled till . Böter till följd av försenad implementering av EU- direktiv Inom transportområdet finns direktiv som inte kommer att vara genomförda . Det finns även risk för att direktiv inte kommer att bli genomförda . Detta kan leda till vitesförelägganden från kommissionen. Ändamålet för väghållningsanslaget föreslås därför utökas till att även omfatta böter till följd av försenad implementering av EU-direktiv. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Förslag och beräkningar 20122015 respektive 23 260 249 000 Mot bakgrund av ovanstående föreslår preliminära beräkning av anslagets fördelning på poster redovisas i tabellen nedan. under anslag 1:2 Väghållning . dock på regeringen att slutligt besluta om medlens fördelning på poster. Tabell 3.23 Anslag 1:1 Väghållning fördelning på anslagsposter och delposter Räntor och återbetalning av lån Bärighet, tjälsäkring och Bidrag för drift av enskild väg Vissa bidrag till trafiksystem Bidrag i regionala planer2 1Investeringar i regional plan från omfattar inte enbart väginvesteringar. Länsramarna används även för andra trafikslag, särskilt för spårbunden trafik. 2Anslagsposterna Bidrag i regionala planer och Investeringar i regional plan slogs samman 2011. 3Beloppet är exklusive nyttjande av överskott från trängselskatt i som ingick i 1:1 Väghållning . Utfall gällande överskott från trängselskatten redovisas under 1:11 Trängselskatt i . Anmärkning: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med slutsumman. Tabell 3.24 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:1 Väghållning Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed pris- och löneomräkningen. Pris- och löneomräkningen är preliminär och kan komma att ändras. 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 14 236 603 tkr prisnivå. 3Motsvarar 12 135 976 tkr prisnivå. 4Motsvarar 14 515 719 tkr prisnivå. -myndighetsutövning, främst fastställelse av tågplan och järnvägsplan, 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 -bidrag till enligt avtalet mellan staten och , -kostnader för trafikavgifter enligt avtalet om Öresundsförbindelsen, -bidrag till anläggningar i anslutning till det kapillära bannätet i enlighet med tidigare riksdagsbeslut, -investeringar i statliga järnvägar, -drift och underhåll av statliga järnvägar samt trafikledning, -andra insatser, utöver banhållning och bidragsgivning, som syftar till att uppnå de transportpolitiska målen, -räntor och återbetalning av lån för järnvägsändamål upptagna i , -kostnader för ett eventuellt infriande av betalningsutfästelser avseende villkorade aktieägartillskott till Svensk-Danska broförbindelsen , -kostnader för ett eventuellt infriande av kapitaltäckningsgarantin till In- frastructure AB, -handläggning av och kostnader för åtgärder förknippade med den av staten utställda miljögarantin i avtalet om bolagisering av samt -eventuella böter till följd av försenad implementering av EU-direktiv. Budget för avgiftsbelagd verksamhet får enligt järnvägslagen (2004:519) ta ut avgifter av operatörerna för trafik på statligt ägd och förvaltad järnvägsinfrastruktur och för tjänster som utförs i samband med trafiken. beräknas intäkterna av avgifterna uppgå till . Intäkterna används för finansiering av drift, underhåll och kvalitetshöjande insatser i järnvägsinfrastrukturen samt produktionskostnader för tjänsterna. bedriver ett kontinuerligt arbete för att vidareutveckla formerna för uttag av banavgifter. Detta bedöms, i enlighet med den intäktsprognos som dåvarande gjorde inför upprättandet av den trafikslagsövergripande nationella planen för utveckling av transportsystemet 20102021, leda till successivt ökade avgiftsnivåer . De ökade intäkterna utgör ytterligare tillskott till finansieringen av banhållningen, vilket leder till bättre framkomlighet, tillförlitlighet och säkerhet för resenärer och transportköpare. Av tabell 3.26 framgår kostnader och intäkter för den avgiftsbelagda verksamheten inom avseende järnväg. Tabell 3.26 Intäkter som disponerar Tusental kronor (löpande priser) investeringar omfattar de investeringar som fastställts i den nationella planen för transportsystemet 20102021. Investeringarna finansieras med anslag och i vissa fall med lån i . Därutöver gör investeringar i el- och teleanläggningar som finansieras med lån. beräknar att genomföra investeringar för (tabell 3.27). I medfinansieringen ingår bl.a. de medel som erhållit i bidrag från EU (TEN- bidrag). 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Investeringar i järnvägar enligt nationell plan 1 Investeringar i anläggningstillgångar järnvägar Medfinansiering, förskottering m.m. 1 Inklusive medfinansiering, däribland TEN-medel. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:2 Banhållning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov om framtida anslag på högst 73 under 20132050. Den verksamhet som bedriver innebär ofta att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Det gäller såväl avtal om investeringar som avtal gällande drift och underhåll av vägnätet. sluter fleråriga och har i uppdrag att lämna bidrag till olika ändamål. Med hänsyn till det anförda bör regeringen ges bemyndigande att ingå sådana ekonomiska åtaganden. Detta bemyndigande bör avse all upphandlad verksamhet och bidrag där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 6 kap. 2 § budgetlagen (2011:203), oavsett om avtalen avser interna resultatenheter eller externa leverantörer. Regeringen föreslår att bemyndigandet avser det totalbelopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. föreslår regeringen en bemyndiganderam om 73 , i enlighet med tabell 3.28. I beräkningarna av bemyndiganderamen inkluderas framtida räntekostnader på upptagna lån. Vidare har en kalkylränta på använts i de fall lånen inte är bundna. sker redovisningen av bemyndigandet enligt samma principer som inom väghållning. Detta innebär att räntekostnader redovisas som ett åtagande inom bemyndiganderamen först då lån upptagits. stora differensen mellan utestående åtaganden och bemyndiganderam 2010 beror huvudsakligen på den förändrade redovisningsprincipen. Ramen föreslås vara något högre än bedömda åtaganden för att svara upp mot den variation som förekommer framför allt i de större projekten. En betydande del av åtagandena inom bemyndiganderam avser entreprenadkontrakt i investeringsprojekt. I aktuella planer ingår ett stort antal medelstora och stora byggprojekt, t.ex. . Avgörande för när ett åtagande inträffar (enligt gällande redovisningsregler) är när respektive kontrakt tecknas. De exakta tidpunkterna för kontraktstecknandet i de enskilda fallen kan vara svåra att förutse. Av detta följer att det behövs viss buffert i bemyndiganderamen. Om sådan saknas försämras möjligheterna till att genomföra upphandlingar och därmed också byggandet på ett effektivt sätt. Exempelvis kan det bli nödvändigt att skjuta upp avslutet av en upphandling för att inte överskrida bemyndiganderamen vilket försenar och fördyrar projektgenomförandet. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.28 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden -18 869 000 -11 936 000 -8 900 000 -8 600 000 -64 000 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande Anmärkning: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med slutsumman. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om en låneram i om högst 16 för prioriterade järnvägsprojekt m.m. . har begärt en redovisning av i vilken utsträckning statens budget är intecknad för att betala framtida räntor och återbetalning av lån m.m. När det gäller omsättningstillgångar och anläggningstillgångar ska dessa enligt budgetlagen (2011:203) finansieras med lån eller krediter i . Dessa redovisas samlat i volym 1, Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, i denna proposition. Inom finns särskilda lån upptagna för att finansiera investeringar i eldrifts- och teleanläggningar, telenätsutrustning samt för statens andel av vissa investeringar i i enlighet med avtal mellan , och staten. Därutöver ingår de prioriterade järnvägsprojekt som beslutade om med anledning av förslagen i tilläggsbudgeten i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:274). Låneramen 2012 för dessa ändamål föreslås sammanlagt uppgå till 16 . Av den totala låneramen avser låneram för investeringar för de prioriterade järnvägsprojekten , MjölbyMotala, samt järnvägsprojekt i . De olika lånedelarna avseende de prioriterade projekten ska återbetalas i jämn takt under med start när respektive banprojekt färdigställs. Den ökade upplåningen avser planerat genomförande av de prioriterade järnvägsprojekten och av investering i el- och teleanläggningar. Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om en låneram i om högst 16 till (publ) . Regeringens förslag är i enlighet med det beräknade ackumulerade kreditbehovet vid slutet av 2012 (se tabell 3.30). 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.29 Beräknad nettoupplåning för järnvägar åren 20102021 Anmärkning: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med slutsumman. I tabell 3.30 nedan redovisas ackumulerade skuld samt skulden för järnvägsprojekt som hanteras utanför för perioden 20102021. Skulden är en konsekvens av nettoupplåningen ovan. Tabell 3.30 Beräknad låneskuld för järnvägar åren 20102021 Anmärkning: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med slutsumman. De lån som har tagit upp i ska återbetalas genom att anslag belastas med kostnader för räntor och återbetalning av lån. I tabell 3.31 redovisas det årliga anslagsbehovet 20102021 för räntor och återbetalning av dessa lån. Enligt avtalet om byggande av (prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266) ska betala hyra för anläggningen när den färdigställts och öppnats för trafik. Anslagsbehovet för denna hyra, som bl.a. inkluderar Botniabanan AB:s kostnader för ränta och avskrivningar, framgår också av nedanstående tabell. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.31 Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån för järnvägar åren 20102021 Kraftfull satsning på ett robust transportsystemsystem Regeringen föreslår i denna proposition att satsas på åtgärder för i första hand drift och underhåll, reinvesteringar och trimningsåtgärder, varav avser medel som belastat anslagskredit . satsas i samma syfte. Sådana åtgärder krävs både i närtid för att tillgodose nuvarande efterfrågan och på för att kunna möta en förväntad efterfrågeökning på järnvägstransporter. Förstärkta satsningar på drift och underhåll, reinvesteringar och trimningsåtgärder är därtill ett stabiliseringspolitiskt verktyg som ger sysselsättningseffekt på relativt kort sikt. Åtgärderna riktas mot de starkast trafikerade järnvägsstråken, däribland stråk som är av avgörande betydelse för arbetspendling i storstadsområdena. Inriktningen ger även en möjlighet att prioritera viktiga godsstråk. De samhällsekonomiskt mest lönsamma järnvägssträckorna ska prioriteras. Böter till följd av försenad implementering av EU-direktiv Inom transportområdet finns direktiv som inte kommer att vara genomförda . Det finns även risk för att direktiv inte kommer att bli genomförda . Detta kan leda till vitesförelägganden från kommissionen. Ändamålet för banhållningsanslaget föreslås därför utökas till att även omfatta böter till följd av försenad implementering av EU-direktiv. Förslag och beräkningar 20122015 Mot bakgrund av de överväganden som redovisats ovan föreslår regeringen att 14 anvisas under anslaget 1:2 Banhållning . , 2014 och 2015 beräknas 14 413 834 000 14 472 458 000 Regeringens preliminära beräkning av anslagets fördelning på poster redovisas i tabellen nedan. Det ankommer dock på regeringen att slutligt besluta om medlens fördelning på poster. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.32 Anslag 1:2 Banhållning fördelning på anslagsposter Investeringar i nationell plan Drift, underhåll och trafikledning Räntor och återbetalning av lån Övriga insatser för effektivisering av Tabell 3.33 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:2 Banhållning Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed pris- och löneomräkningen. Pris- och löneomräkningen är preliminär och kan komma att ändras. 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 458 088 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 456 041 tkr prisnivå. 4Motsvarar 1 456 041 tkr prisnivå. Anslaget disponeras av för förvaltningskostnader. Från anslaget finansieras kostnader för ledning, ekonomiadministration, personaladministration, planering och uppföljning av verksamheten, övrigt verksamhetsstöd och intern utveckling till den del dessa aktiviteter inte är direkt hänförliga till kärnverksamhetens produkter och tjänster/prestationer. Anslaget finansierar vidare transportpolitiska utredningar och bolagsförvaltning som inte är direkt hänförliga till produkter och tjänster från anslaget. Anslaget får även användas för modellutveckling och analys inom transportområdet samt för verksamhet rörande den långsiktiga infrastrukturplaneringen och riksintressen som bedrivs inom sjöfartsområdet. Anslaget får vidare användas för verksamhet rörande den långsiktiga infrastrukturplaneringen och riksintressen inom luftfarten samt administration av drift- och investeringsbidrag till icke statliga flygplatser. Anslaget får också användas för avvecklingskostnader som uppstår med anledning av myndighetsomorganisationen för bildandet av . Som framgår av avsnitt 3.7.6 föreslår regeringen en satsning på ett system med beredskapsflygplatser. Anslag 1:6 Driftbidrag till icke statliga flygplatser ökas därför med som anslag minskas med motsvarande belopp. Som framgår av avsnitt 3.7.9 föreslår regeringen en satsning på 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 anslag minskas med motsvarande belopp. Mot bakgrund av ovanstående föreslår under anslaget 1:3 . och 2015 beräknas anslaget till 1 488 173 000 Tabell 3.35 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:3 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed pris- och löneomräkningen. Pris- och löneomräkningen är preliminär och kan komma att ändras. 3.7.41:4 Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål m.m. 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget är avsett att finansiera tjänster inom ansvarsområde, bl.a. för fritidsbåtssektorn, som inte finansieras via handelssjöfarten. Vidare ingår kostnader för sjöräddnings- och farledsverksamhet, samt vissa övriga kostnader för fritidsbåtstrafiken och yrkesfisket m.m., vilka inte ska belasta handelssjöfarten. Anslaget får även användas till utredningar med anknytning till fritidsbåtsverksamheten. Anslaget får även användas som bidrag till huvudmän som fullt ut övertar ansvar för vissa farleder och kanaler som huvudsakligen nyttjas av fritidsbåtar och nyttotrafik. Bidraget ska exempelvis kunna användas för att kvalitetssäkra farleden genom sjömätning, täcka delar av kostnaderna för löpande drift och underhåll samt till sjösäkerhetsanordningar om det finns ett behov av sådana nyinvesteringar. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål m.m. . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till . Tabell 3.37 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:4 Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 3.7.51:5 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Från anslaget utgår bidrag till täckande av underskott för drift av Trollhätte och m.m. Anslaget får användas för utredningar med anknytning till kanaltrafiken. Anslaget får användas som bidrag till huvudmän som fullt ut övertar ansvar för vissa farleder och kanaler som huvudsakligen nyttjas av fritidsbåtar och nyttotrafik. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:5 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till . Tabell 3.39 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:5 Ersättning till viss kanaltrafik Förändring till följd av: Överföring till/från 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 3.7.61:6 Driftbidrag till icke statliga flygplatser 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används till att finansiera delar av driftunderskotten vid kommunala och privata trafikflygplatser som nyttjas av flygtrafik som upphandlas av staten samt kostnader för att hålla 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 beredskap för samhällsviktiga insatser på vissa flygplatser. Anslaget används även till åtgärder enligt de regionala infrastrukturplanerna. Bidraget till icke statliga flygplatser är av stor betydelse Regeringen gör bedömningen att driftbidraget till icke statliga flygplatser spelar en viktig roll för att hela landet ska ges en tillfredsställande transportförsörjning och att detta gäller särskilt för de regioner där det saknas goda alternativa transportmöjligheter. En del av driftsbidraget kommer att fördelas till de regionala planerna I behandlingen av regeringens proposition Framtidens resor och transporter infrastruktur för en hållbar tillväxt har godkänt att användningen av driftbidraget ska ändras på några väsentliga punkter (prop. 2008/09:35, bet. 2008/09:TU2, rskr. 2008/09:145). Beslutet innebär att villkoren för driftbidraget ändras . Delar av tidigare avsatta medel för driftbidrag ska överföras till de regionala infrastrukturplanerna. De på så sätt överförda medlen får användas för bl.a. driftbidrag till regionala flygplatser inom ramen för de transportpolitiska prioriteringar som regionen gör. Återstoden av tidigare avsatta medel ska ges till de flygplatser där upphandlar transportpolitiskt motiverad flygtrafik. Uppskattningsvis kommer av aktuella medel tillföras de regionala ramarna och till flygplatser som har upphandlad flygtrafik. Regeringen avser att fatta beslut om den exakta fördelningen samt hur de regionala medlen ska fördelas mellan de län eller regioner inom vilka kommunala eller privata flygplatser är belägna som varit berättigade till bidrag. Ett system med beredskapsflygplatser införs I en rapport redovisade Transportstyrelsen ett uppdrag från regeringen att lämna förslag på ett system som skapar en tillgänglighet för luftfartyg som utför akuta eller av annat skäl prioriterade sjuktransporter, räddningsinsatser, uppdrag av betydelse för krisberedskap eller annan samhällsviktig 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 verksamhet till flygplatser på tider då dessa normalt inte är öppna. Transportstyrelsen föreslog att det bör finnas en beredskap om högst en timmes inställelsetid dygnet runt för att vid behov kunna öppna trafikflygplatser på tio orter i . Transportstyrelsen förslag innebar att i luftfartslagen skulle bemyndiga regeringen att föreskriva vilka flygplatser som ska upprätthålla en sådan beredskap. Regeringen delar Transportstyrelsens uppfattning att det är angeläget att det tydliggörs en grundläggande beredskap till flygplatser för vissa samhällsviktiga insatser. Liksom Transportstyrelsen anser regeringen att en ordning som innebär att flygplatser genom lag och förordning ges ett ansvar att hålla nödvändig beredskap har flera fördelar. finns det vissa aspekter på en sådan lösning som regeringen anser bör utredas ytterligare innan ett eventuellt förslag kan lämnas till . Mot den bakgrunden gav regeringen i uppdrag att utreda möjligheten att genom frivilliga överenskommelser säkerställa att det finns ett nationellt nät av flygplatser som dygnet runt håller beredskap enligt ovan (N2009/2970/TE m.fl.). har lämnat en redovisning i ärendet (N2011/4843/TE). bedömer att ett beredskapsnät av flygplatser kan vara i drift . bedömning är att behöver avsättas på statens budget för att ett sådant nät ska kunna upprätthållas. Regeringens avsikt är att från ge i uppgift att genom frivilliga överenskommelser säkerställa ett sådant nät. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att medel tillförs det aktuella anslaget för att täcka berörda flygplatsers merkostnader. Anslaget bör därför ökas med . Ökningen finansieras med en motsvarande minskning av anslag 1:3 . Förslag och beräkningar 20122015 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:6 Driftbidrag till icke statliga flygplatser . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till . Tabell 3.41 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:6 Driftbidrag till icke statliga flygplatser Förändring till följd av: Överföring till/från 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för statens trafikavtal rörande transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik. Vidare används anslaget för att finansiera tillfällig juridisk, ekonomisk eller annan expertis vid ingående av nya avtal samt för vissa förvaltningskostnader som är direkt hänförliga till trafikavtal. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:7 Trafikavtal ingå ekonomiska åtaganden i samband med tjänstekoncessioner, avtal om trafiktjänst baserat på allmän trafikplikt, samverkansavtal och upphandling av transportpolitiskt motiverad kollektivtrafik som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 under 20132022. Vissa trafikavtal rörande transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik, främst 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22