prop · GZ031d34 · 2011-09-20 00:00:00 — Medlen avser bl.a. ersättning för att hålla gasturbiner i beredskap, drift och underhåll av strategisk beredskapsmateriel för omedelbara reparationer vid ledningshaverier i stamnät och regionnät och åtgärder i kraftverk för att möjliggöra s.k. ö drift. Medel har också använts för säkerhetshöjande åtgärder och installation av reservkraft i regionnätsstationer samt för vissa forsknings- och utvecklingsinsatser inom elförsörjnings- och dammsäkerhetsområdena. har även införandet av det samhällsgemensamma radiokommunikationssystemet i verksamheten fortsatt och åtgärder bedrivits för att främja införandet av systemet i elbranschen. En sammanhållen klimat- och energipolitik Partiledarna i slöt en överenskommelse om en långsiktig och hållbar energi- och klimatpolitik. Överenskommelsen bygger på underlag från Vetenskapliga rådet, den parlamentariska Klimatberedningen och den dialog som regeringen fört med samhälle och näringsliv kring energi- och klimatfrågorna. Med överenskommelsen som utgångspunkt överlämnades två propositioner, som ska ses som en helhet, med förslag om en sammanhållen klimat- och energipolitik. Förslagen, som antogs av , innebär en snabb väg ut ur fossilsamhället och kraftfulla utsläppsminskningar av växthusgaser. Därmed lades också grunden för långsiktigt stabila förutsättningar för en utveckling mot ett hållbart energisystem. Kvantifierade klimat- och energipolitiska mål till 2020, tillsammans med konkreta styrmedel för att uppnå dessa mål, bland annat i form av stegvis utvecklade ekonomiska styrmedel beslutades. Handlingsplaner för energieffektivisering, för förnybar energi och ett program för en fossiloberoende transportsektor har också lagts fast. Energipolitiken syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. En satsning på förnybar energi och effektivare energianvändning, som förutsättningar skapas för kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften, stärker svensk försörjningstrygghet och konkurrenskraft och ger svensk forskning och företagande en viktig roll i den globala omställningen till en kolsnål ekonomi Visionen är att 2050 ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Inom energiområdet finns tre långsiktiga prioriteringar: användningen av fossila bränslen för uppvärmning ska avvecklas till 2020, fordonsflotta bör vara oberoende av fossila bränslen 2030 och ett tredje ben bör utvecklas för elförsörjningen för att minska beroendet av kärnkraft och vattenkraft och därmed öka försörjningstryggheten. För att åstadkomma det senare måste ny, förnybar kraftproduktion svara för en betydande del av elproduktionen. Ständigt ändrade spelregler leder till oförutsägbarhet, otrygghet och uteblivna investeringar, vilket i sin tur leder till höga energipriser och att den nödvändiga klimatomställningen uteblir. Svenska företag och konsumenter måste kunna lita på att det finns en trygg energiförsörjning. Det förutsätter att energibolagen får långsiktiga spelregler och stabila villkor för sin verksamhet. Med Alliansens politik kommer att få ett överskott av el med mycket små utsläpp av växthusgaser. Det kommer att hålla nere de svenska elpriserna som ökad export av 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 el från till ersätter kolkraft och minskar utsläppen av växthusgaser. Regeringen vill skapa en gemensam nordisk och europeisk elmarknad där konsumenterna kan köpa el från flera producenter i syfte att öka försörjningstryggheten och konkurrensen på elmarknaden. Det kräver fler förbindelser med omvärlden. Energipolitiska mål till 2020 Utifrån propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik (prop. 2008/09:163) har beslutat att andelen förnybar energi ska vara av den totala energianvändningen. Andelen förnybar energi i transportsektorn ska 2020 vara . Ett mål om effektivare energianvändning till 2020 har också beslutats. En utökad produktion av vindkraft och ökad användning av bioenergi från jord- och skogsbruket är en förutsättning för att ska kunna uppfylla målsättningarna avseende andelen förnybar energi till 2020, inte minst för ambitionshöjningen för förnybar elproduktion. En fortsatt hög tillväxt i skogen är viktig för att säkerställa ett ökat hållbart uttag av biomassa. Även biodrivmedel kommer att stå för en större del av bränsleanvändningen inom transportsektorn. Miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel är centrala för att målen på klimat- och energiområdet ska kunna nås. Väl avvägda ekonomiska styrmedel syftar till att uppnå målen på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Regeringens satsningar fokuserar på kostnadseffektiva åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser, insatser för energieffektivisering och ökad andel förnybar energi samt åtgärder för att anpassa till de effekter som följer av ett varmare klimat. I klimatpropositionen presenterades en samlad strategi för skatteändringar på energi- och miljöområdet som träder i kraft , 2013 och 2015. En kontrollstation för att analysera energibalans, kostnader och klimatpåverkan ska genomföras 2015. Regeringens bedömning är att koldioxidskatten inte behöver höjas utöver den årliga justeringen med konsumentprisindex. Ett program för energieffektivisering , om sammanlagt , lades fast i budgetpropositionen . I syfte att skapa goda förutsättningar för 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 ett effektivt genomförande av regeringens politik ökades förvaltningsanslag med . I denna budgetproposition föreslås att regeringens insatser för energieffektivisering förlängs . Regeringen bedömer att det är angeläget att bidra med fortsatt finansiering till bl.a. den kommunala energi- och klimatrådgivningen, stöd för teknikupphandling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik, insatser för genomförande av EU-direktiv inom energieffektiviseringsområdet och för marknadskontroll. För detta ändamål tillförs 2014. Regeringen föreslår i denna proposition en förstärkning av insatserna för kommersialisering, utveckling och demonstration inom energiområdet för att möjliggöra långsiktiga satsningar såsom större demonstrationsanläggningar samt stärkt svenskt deltagande i EU:s strategiska energiteknikplan (SET-planen). För detta ändamål föreslås anslaget 1:5 Energiforskning tillföras 2013, 2014 samt 2015. Regeringen anser att kunskapen om smarta elnät bör öka bland berörda aktörer och i samhället i stort. Samverkan mellan olika aktörer för utvecklingen av smarta elnät bör stärkas. Det finns därför behov av att skapa en kunskapsplattform för att hålla samman och sprida relevanta kunskaper om forskning, utveckling och demonstration inom smarta elnät till alla intressenter. För detta ändamål föreslås anslaget tillföras . Regeringen föreslår i denna proposition att anslaget för energiteknik tillförs för att förlänga stödet för utökad produktion, distribution och användning av biogas och andra förnybara gaser. Regeringen föreslår även att insatserna för nätverket för vindbruk som arbetar med informationsspridning och kunskapsuppbyggnad om vindkraft ska förlängas. Regeringen föreslår att tillförs för detta ändamål för perioden 2015. Regeringen föreslår att förvaltningsanslag ökas med för att finansiera nya uppgifter vid myndigheten som följer av genomförandet av EU:s förnybartdirektiv, inklusive hållbarhetskriterier, samt utökade arbetsuppgifter inom området för internationella klimatinsatser. förvaltningsanslag tillförs även för myndighetens uppgifter inom energiberedskapsområdet vad gäller bl.a. omvärldsbevakning, analys samt utveckling och samordning av samhällets krisberedskapsförmåga. Regeringen föreslår att tillförs för att finansiera tillkommande arbetsuppgifter vid myndigheten som följer av den mellan rådet och överenskomna EU-förordningen om integritet och öppenhet på grossistmarknaderna för energi. Tillskottet ska även finansiera tillkommande tillsynsuppgifter vid med anledning av EU:s s.k. tredje inremarknadspaket för el- och gasmarknaderna. Regeringens insatser för en fossiloberoende fordonsflotta fortsätter. Den europeiska dimensionen är en viktig utgångspunkt för den svenska energi- och klimatpolitiken. Regeringen har varit mycket aktiv och pådrivande för att nå gemensamma mål för den Europeiska unionen och i processen för att uppnå en bred global klimatöverenskommelse. EU:s stats- och regeringschefer antog en handlingsplan som omfattar bl.a. mål om att minska utsläppen av växthusgaser i unionen till 2020 jämfört med . Under förutsättning att andra industriländer förbinder sig till jämförbara minskningar och att utvecklingsländer åtar sig tillräckliga åtgärder, avser EU att minska sina utsläpp . antogs bindande mål om att andelen förnybar energi 2020 ska uppgå till av all energianvändning i EU och att förnybara drivmedel ska svara för av all konsumtion av bensin och diesel i transportsektorn. Beslutet innefattar också en målsättning om att gå mot effektivare energianvändning jämfört med prognoser . I syfte att kunna leva upp till dessa s.k. 20-20- 20 mål antog också en omfattande energihandlingsplan för åren 2007 2009. lade kommissionen fram konkreta lagförslag i syfte att nå handlingsplanens målsättningar. Det gällde framför allt det s.k. tredje inremarknadspaketet för el och gas, klimat- och energipaketet där direktivet för främjande av förnybar energi ingår samt den strategiska energiöversynen om försörjningstrygghet. antogs en ny energistrategi för åren 20112020 som ska bygga vidare energistrategi. Denna kommer att bli vägledande för EU:s energipolitik och ligger till grund för de förslag som kommissionen utarbetar. Som ett led att nå EU:s energieffektiviseringsmål presenterade kommissionen ett förslag till ett nytt omfattande direktiv om energieffektivitet. undertecknades ett avtal om att etablera en gemensam elcertifikatsmarknad mellan och som planeras starta . En gemensam elcertifikatsmarknad kan ge fördelar för båda länderna i arbetet med att möta klimatkrisen och stärka försörjningstryggheten. Regeringen överlämnade en proposition till där avtalet om en gemensam elcertifikatsmarknad föreslås godkännas (prop. 2010/11:155). I propositionen föreslås också en ny enklare lag om elcertifikat som syftar till att göra den mer lättöverskådlig och tydlig. Utvecklingen av internationella insatser på energiområdet bör bl.a. ske mot bakgrund av utfallet vid i . möjligheter att påverka utvecklingen så att de klimatpolitiska målen nås är dels direkt i de internationella klimatförhandlingarna genom EU, inom EU i andra sammanhang men också genom bilateralt och annat samarbete med andra länder och i olika särskilda fora. bör utveckla prioriterade sakfrågor i dialog med andra parter i syfte att bidra till klimatpolitiska mål men också i syfte att öka sannolikheten för framgång i de internationella klimat förhandlingarna. Svenska styrkeområden är bl.a. insatser för att främja utveckling, demonstration, marknadsintroduktion och spridning av ny hållbar energiteknik, med fokus på förnybar energi och energieffektiv teknik. deltar i energisamarbete bilateralt, inom ramen för (), samt är medlem i International 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 () som formellt etablerades och vars verksamhet är under uppbyggnad. Merparten av detta samarbete fokuserar på förnybar energi. bör utveckla sitt internationella samarbete på energieffektiviseringsområdet, bl.a. genom deltagande i forum där fler länder, såväl industriländer som utvecklingsländer, deltar. deltar även i det inrättade forumet Clean Energy Ministerial som bygger vidare på det högnivåforum om klimat och energi (on Clean Energy and Climate) som initierats av president . Initiativet syftar till att påskynda omställningen till ren energi och att blivit inbjudet är ett erkännande av den ledande roll som har vad gäller förnybar energi, energieffektivisering och klimatfrågor. Inom ramen för deltar särskilt aktivt i initiativ som syftar till att påskynda marknadsutvecklingen för energieffektiva produkter (), och kring utvecklingen av smarta elnät (ISGAN). Inom ramen för SEAD- initiativet bidrar med finansiellt stöd i ett initialt skede. Det internationella samarbetet kring energieffektiva produkter bedöms öka i takt med utvecklingen av globala produktmarknader. Särskilt viktiga är insatser för utveckling av gemensamma standarder för testning av produkter. Inom de regionala strukturfondsprogrammen finns möjligheter att finansiera insatser på energiområdet. till och med uppgår beslut om medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden i de åtta regionala strukturfondsprogrammen till mer än (EU-medel och nationell offentlig medfinansiering) till projekt främst inom förnybar energi och energieffektivitet. Regeringen har också ytterligare stärkt det internationella samarbetet på energiteknikområdet genom att ingå bilaterala avtal med en rad strategiskt viktiga länder. Det gäller i huvudsak men även , , och , länder med ett växande behov av hållbara energilösningar för att motverka det globala klimathotet och stärka försörjningstryggheten. I samtliga av dessa länder bedöms affärspotentialen för svenska energiteknikföretag vara mycket lovande. De bilaterala avtal som undertecknats och de fortlöpande kontakter som sker med ländernas 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 regeringar anses utgöra ett värdefullt stöd till de svenska aktörer som vill in på dessa marknader. Målet för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som ger en säker tillgång på el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Målet innebär en strävan mot en väl fungerande marknad med effektivt utnyttjande av resurser och effektiv prisbildning. En nordisk elmarknad är nödvändig för ett effektivt utnyttjande av gemensamma produktionsresurser i . Flaskhalsar i det nordiska elnätet och mellan och kontinenten ska byggas bort. Att elnätsföretagen bedriver en effektiv verksamhet har en stor betydelse för den konkurrensutsatta elmarknaden eftersom dessa företag äger och förvaltar elnätet och därigenom har ansvar för att den nödvändiga infrastrukturen fungerar. Vidare har elnätsföretagen bl.a. till huvuduppgift att ansluta kunder, mäta överförd el och rapportera resultatet till elhandelsföretag, elproducenter och konsumenter. Ett effektivt regelverk för, och kontinuerlig tillsyn av, denna nätverksamhet är nödvändig för en fungerande elmarknad. I en väl fungerade elmarknad är det nödvändigt att kundernas ställning är definierad och stark. antog propositionen Tredje inremarknadspaketet för el och naturgas där det finns bestämmelser som stärker konsumentens ställning på elmarknaden angående bl.a. vilka uppgifter som ska ingå i ett el- och elnätsavtal och rätt till information vid avtalsändringar. I syfte att fortsätta det viktiga arbetet med att stärka konsumenternas ställning på elmarknaden presenterade regeringen propositionen Stärkt konsumentroll för utvecklad elmarknad och uthålligt energisystem. Propositionen innehåller förslag och bedömningar om inriktning på fortsatt arbete i syfte att underlätta för elkonsumenter att anpassa sin elförbrukning till aktuella elpriser, att effektivisera sin elförbrukning, att producera sin egen förnybara el och att ladda sitt elfordon. En viktig grundförutsättning för aktiva elkonsumenter är timmätning av I propositionen redovisar regeringen därför ett förslag på inriktning för införande av timmätning av elförbrukningen för fler elkonsumenter. I propositionen görs även bedömningen att bör dra nytta av de möjligheter som skapas av utvecklingen av smarta elnät och att en handlingsplan därför bör tas fram för hela . Regeringen bedömer även att en omotiverat högre prisnivå i avtal för kunder som anvisats en elleverantör jämfört med avtal för kunder som gjort ett aktivt val inte bör får förekomma på elmarknaden. Propositionen innehåller även åtgärder för att främja en utveckling av marknaden för energitjänster, vilket underlättar energibesparingar och kan ge lägre elräkningar för slutkonsumenter. De riktlinjer som propositionen innehåller utgör en grund för regeringens fortsatta arbete för att stärka konsumenternas ställning på elmarknaden genom lagförslag och andra åtgärder. I propositionen En ny lag om elcertifikat enklare regler och en gemensam elcertifikatsmarknad (prop. 2010/11:155) har regeringen gjort bedömningen att det även finns behov av ökade informationsinsatser gentemot elkonsumenterna gällande elcertifikatssystemet. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att utreda förutsättningarna för, att genom ett krav på särredovisning av elcertifikatskostnaden på elkonsumenternas faktura, öka konsumenternas kunskap och medvetenhet om elcertifikatssystemet och om konsumentens eget bidrag till detta system. Regeringen har förhandlat om en ny EU-förordning för handel på el- och gasmarknaderna som syftar till att tillförsäkra marknadsintegritet och transparens samt att stävja marknadsmissbruk där också kopplingen mellan fysisk handel och handel med finansiella instrument beaktas. En väl fungerande nordisk elmarknad ger konkurrensfördelar och skapar bättre förutsättningar för energitillförsel, miljö och tillväxt. Inom pågår genomförandet av fem prioriterade överföringsförbindelser som avsevärt kommer att stärka överföringskapaciteten. Ett av dessa projekt, en ny elförbindelse mellan och (FennoSkan2), planeras att färdigställas . På detta sätt förbättras förutsättningarna för ett effektivt utnyttjande av gemensamma produktionsresurser i , vilket stimulerar till en ökad konkurrens. Den planerade utbyggnaden av vindkraftsparker kräver också förstärkningar i stamnätet. Konkurrensen och effektiviteten på den nordiska elmarknaden bör fortsatt utvecklas. Regeringen har tagit initiativ till att fördjupa och utveckla samarbetet på elmarknadsområdet mellan de nordiska länderna, bl.a. genom att besluta om en nordisk färdplan som fokuserar på ytterligare harmonisering och integrering av elmarknaden. Detta arbete fortgår och målsättningen med arbetet är att en gemensam nordisk slutkundsmarknad ska införas . Den nordiska marknaden har länge utgjort en föregångare i arbetet med att skapa en integrerad europeisk elmarknad. hör till de länder som är pådrivande för att vidareutveckla elmarknaden inom EU i syfte att skapa en effektiv integrerad marknad. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare för att se över de statliga insatserna för dammsäkerhet för att de bättre ska motsvara de krav på säkerhet som samhället måste ställa. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . beslutade förvaltningsrätten om en tvångsförvaltning av elnätsföretaget enligt lagen (2004:875) om särskild förvaltning av vissa elektriska anläggningar. I ändringsbudgeten tilldelades ett extra anslag om för att utföra denna uppgift. Naturgasen, som är ett fossilt och ändligt bränsle, kan ha betydelse , främst i anläggningar inom industrin och för högeffektiv kraftvärme. Sådana anläggningar omfattas av det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter, ETS. Infrastruktur för naturgas kan därmed utvecklas på kommersiella villkor. Några planer på en utvidgad storskalig utbyggnad av naturgas till hushåll och företag är inte aktuella i . Regeringens presenterade klimat- och energipolitik kommer ytterligare att begränsa de fossila bränslenas konkurrenskraft. Värmemarknadspolitiken ska fortsatt bygga på fungerande konkurrens mellan olika uppvärmningsformer. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 bränslen för uppvärmning kommer att avvecklas till 2020. Fjärrvärmen skapar förutsättningar att utnyttja samhällets energiresurser så effektivt som möjligt, genom användning av spillvärme, högeffektiv kraftvärme och bränsleresurser som annars inte kan tas tillvara. En ny fjärrvärmelag trädde i kraft . Därmed stärks fjärrvärmekundens ställning och insynen i fjärrvärmeföretagen ökar. Utredningen om tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten lämnade betänkandet Fjärrvärme i konkurrens som remissbehandlas. I betänkandet föreslås en ny fjärrvärmelag som ska ge en tillträdesrätt för en tredje part till fjärrvärmenäten. Vidare föreslås att en prisreglering införs på distributionen av fjärrvärme som utgör ett naturligt monopol. Syftet är att ytterligare stärka fjärrvärmekundernas ställning samt åstadkomma en effektivare värmemarknad med lägre fjärrvärmepriser och en förbättrad miljö. Efter att remissbehandlingen har avslutats avser regeringen utvärdera utredningens förslag. Ett övergripande mål om effektivare energianvändning till 2020 har beslutats av . Målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet om . Regeringens målsättning är också att bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och ökad användning av energi och råvaror. Ett effektivt utnyttjande av resurser, inklusive energi, utgör grunden för ekonomisk tillväxt och en hållbar utveckling. Att effektivisera användningen av energi är ett viktigt medel för att minska belastning på klimat och miljö. Det bidrar även till ökad konkurrenskraft för svenskt näringsliv och en tryggare energiförsörjning. Olika energikällor och olika energibärare har i det sammanhanget olika betydelse. Besparing av en kilowattimme el från kolkondenskraft är mer värt än besparing av en kilowattimme fjärrvärme från industriell spillvärme eller från en solfångare. Det är regeringens uppfattning att en framgångsrik politik för energieffektivisering kännetecknas av att miljontals beslutsfattare inom samtliga sektorer och i olika situationer , integrerat med andra beslut, även 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 beaktar möjligheter till energieffektivisering. Generellt verkande ekonomiska styrmedel såsom energiskatter, koldioxidskatter och utsläppshandel ger incitament till energieffektivisering genom prissignaler. Inom vissa sektorer och delsektorer, särskilt de där utgifter för energi står för en mindre del av de totala utgifterna, fungerar prissignaler sämre av olika skäl och kompletterande incitament för energieffektiviseringsåtgärder ges genom regleringar, t.ex. minimikrav på energiprestanda för energirelaterade produkter och byggnader. Regeringen har i den första nationella handlingsplanen för energieffektivisering, som presenterades i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik, bedömt att statens insatser för att stimulera effektivare energianvändning, vid sidan av generella ekonomiska styrmedel och reglering, framför allt bör inriktas på undanröjande av informations- och kunskapsbrister hos olika aktörer. Insatserna för energieffektivisering omfattar den offentliga sektorn, hushålls-, industri-, service- och transportsektorerna samt de areella näringarna. finansieras regionala och lokala insatser för energieffektivisering (anslag 1:2) samt insatser för uthållig energianvändning (anslag 1:3). pågår dessutom ett femårigt energieffektiviseringsprogram omfattande (anslag 1:11). EU-direktiven om främjande av förnybar energi respektive byggnaders energiprestanda ställer krav på informations- och rådgivningsinsatser till hushåll och fastighetsägare m.fl. För att möta dessa krav, och förstärka insatserna för att undanröja informations- och kunskapsbrister i hela landet, bedömer regeringen att den kommunala energi- och klimatrådgivningen bör utvecklas. Rådgivningen bör, utöver vad som redan ingår, även förmedla lokalt och regionalt anpassad kunskap om användning av förnybar energi samt om värme- och luftkonditioneringssystem. Det statliga stödet till den kommunala energi- och klimatrådgivningen ökar genom en omprioritering av medel inom anslag 1:2 Lokala och regionala insatser för energieffektivisering m.m. Genom att välja produkter med hög eller mycket hög energiprestanda kan konsumenterna minska sin energianvändning. har lagen om ekodesign ändrats så att minimikrav på energiprestanda kan ställas även på produkter som inte själva använder energi. Vidare har en ny lag om märkning av energirelaterade produkter trätt i kraft. Produktkrav och märkning tas fram för allt fler produkter. I takt med detta ökar behovet av marknadskontroll och tester av produkter.