prop · GZ031d35 · 2011-09-20 00:00:00 — 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Funktionsmål: Tillgänglighet ............................................................... Hänsynsmål: Säkerhet, miljö och hälsa ............................................... Analys och slutsatser ............................................................................ 1:4 Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål m.m.................... 1:5 Ersättning till viss kanaltrafik m.m................................................ 1:6 Driftbidrag till icke statliga flygplatser.......................................... 1:8 Viss internationell verksamhet....................................................... 3.7.101:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska 3.7.11 1:11 Trängselskatt i ............................................................ 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 (publ) ......................................................................... 3.8.4Ny organisation för och Politiken för informationssamhället .................................................................... Förbättrad livskvalitet, förenklad vardag och hållbar tillväxt ............. 4.4.4Bredband i världsklass och goda möjligheter för hushåll och företag att använda elektroniska samhällstjänster ............................... Effektivt fungerande marknader........................................................... Säkra och robusta elektroniska kommunikationer.............................. Post och grundläggande betaltjänster .................................................. 4.6.12:1 : Förvaltningskostnader för vissa 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade .............. 2:3 Grundläggande betaltjänster......................................................... 2:4 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. ......................... 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation .............. 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse...... 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 22 Kommunikationer............................... Härledning av ramnivån 20122015. Utgiftsområde 22 Kommunikationer......... Ramnivå 2012 realekonomiskt fördelad. Skatteutgifter inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, netto .......................... Utgiftsutveckling inom område Transportpolitik .................................................. Skatteutgifter inom transportpolitiken, netto ........................................................ Samlad målbedömning för transportområdet......................................................... Uppföljning av den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportinfrastruktur samt länsplanerna för regional transportinfrastruktur för perioden 20102021 ................................................. Uppföljning av kostnader samt redovisning av kalkylerad samhällsnytta för objekt som öppnats för trafik .......................................................... Uppföljning av åtgärdsområden i nationell plan..................................................... Kostnader för investeringar per åtgärdskategori .................................................... Uppföljning och prognos för större investeringsprojekt i Nationell plan för Uppföljning av åtgärdstyper i de regionala planerna.............................................. Uppföljning av de regionala planerna.................................................................... Underhåll och reinvesteringar per bantyp i förhållande till antalet tågkilometer och antalet spårmeter..................................................................... Beläggningsunderhåll per vägtyp ........................................................................... Projekt som beviljats medel för utlysning............................... Resultat efter finansnetto....................................................................................... Intäkter som disponerar.................................................................... Intäkter som inte disponerar ............................................................ Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden .............................................. Beräknad nettoupplåning för vägar åren 20102021 ............................................ Beräknad låneskuld för vägar åren 20102021 ...................................................... Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån för åren 20102021............... Anslag 1:1 Väghållning fördelning på anslagsposter och delposter..................... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:1 Väghållning............................... Intäkter som disponerar.................................................................... Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden .............................................. Beräknad nettoupplåning för järnvägar åren 20102021...................................... Beräknad låneskuld för järnvägar åren 20102021................................................ 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån för järnvägar åren 2010 Anslag 1:2 Banhållning fördelning på anslagsposter............................................. Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:2 Banhållning................................ Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:3 ............................... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:4 Ersättning för sjöräddning, Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:5 Ersättning till viss Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:6 Driftbidrag till icke statliga Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:7 Trafikavtal.................................. Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:8 Viss internationell Uppdragsverksamhet i VTI .................................................................................... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:9 Statens väg- och Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk .................................................... Trängselskatt i uppföljning av överskott i förhållande till avsatta medel till väginvesteringar 20072010..................................................... Trängselskatt i uppföljning av hur avsatta medel har använts Trängselskatten i beräkning av medel som avsätts till Anslag 1:11 Trängselskatten i fördelning på anslagsposter ............ Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:11 Trängselskatt i ...... Offentligrättslig verksamhet i Transportstyrelsen ................................................ Offentligrättslig verksamhet i Transportstyrelsen fördelning av budgeterade kostnader på verksamhetsområden och trafikslag......................... Offentligrättslig verksamhet i Transportstyrelsen vissa avgifter inom Uppdragsverksamhet i Transportstyrelsen ............................................................ Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:12 Transportstyrelsen .................. Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:13 Trafikanalys ............................. Prognos för resultat 2011-2015 ................................................ Resultatutveckling för Staten järnvägar ................................................................. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Offentligrättslig verksamhet i .................................................. Utgiftsutveckling inom område politiken för informationssamhället.................. Indikatorer på måluppfyllelse .................................................................................. Härledning av anslagsnivån 20122015, för 2:1 : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter .................................... Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden .............................................. Härledning av anslagsnivån 20122015, för 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade........................................................................... Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden ............................................ Härledning av anslagsnivån 20122015, för 2:3 Grundläggande Härledning av anslagsnivån 20122015, för 2:4 Informationsteknik: Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden ............................................ Härledning av anslagsnivån 20122015, för 2:5 Driftsäker och tillgänglig Härledning av anslagsnivån 20122015, för 2:6 Gemensamma e- förvaltningsprojekt av strategisk betydelse ...................................................... 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:1 Väghållning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 37 20132040 (avsnitt 3.7.1), 2.bemyndigar regeringen att besluta om en låneram i intill ett belopp av högst 8 för prioriterade vägprojekt m.m. (avsnitt 3.7.1), 3.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:2 Banhållning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 73 20132050 (avsnitt 3.7.2), 4.bemyndigar regeringen att besluta om en låneram i intill ett belopp av högst 16 för prioriterade järnvägsprojekt m.m. (avsnitt 3.7.2), 5.bemyndigar regeringen att besluta om en låneram i intill ett belopp av högst 16 till (publ) för (avsnitt 3.7.2), 6.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:7 Trafikavtal ingå ekonomiska åtaganden i samband med tjänstekoncessioner, avtal om trafiktjänst baserat på allmän trafikplikt, samverkansavtal och upphandling av transportpolitiskt motiverad trafik som inklusive tidigare gjorda åta- ganden medför behov av framtida anslag på högst 3 2022 (avsnitt 3.7.7), 7.godkänner de ekonomiska målen för och föreslagen prisrestriktion samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet för i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.7.14), 8.bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.7.14), 9.godkänner förslaget till investeringsplan för för 20122014 (avsnitt 3.7.14), 10.godkänner de ekonomiska målen för och bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.7.15), 11.bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.7.15), 12.godkänner förslaget till investeringsplan för för 20122015 (avsnitt 3.7.15), 13.godkänner Statens järnvägars ekonomiska mål och finansieringsmodell samt bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 med vad regeringen förordar (avsnitt 3.7.16), 14.godkänner förslaget till investeringsplan för för perioden 20122014 (avsnitt 3.7.16), 15.bemyndigar regeringen att förvärva de aktier i (publ) som ägs av kommun, , kommun och kommun till ett belopp om (avsnitt 3.8.3), 16.bemyndigar regeringen att vidta de åtgärder som krävs för att genomföra förvärvet enligt punkt 15 (avsnitt 3.8.3), 17.godkänner att regeringen överför förvaltningen av statens aktier i (publ) till (avsnitt 3.8.3), 18.godkänner att (publ) avvecklas (avsnitt 3.8.3), 19.godkänner målet för it-politiken och att det tidigare målet samt två av tre tidigare delmål upphör att gälla (avsnitt 4.3), 20.fastställer avgiftsuttaget för finansiering av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation till högst 2012 (avsnitt 4.6.1), 21.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 2014 (avsnitt 4.6.2), 22.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132014 (avsnitt 4.6.3), 23.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och 2014 (avsnitt 4.6.5), 24.för anvisar anslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt följande uppställning: 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål m.m. Ersättning till viss kanaltrafik m.m. Driftbidrag till icke statliga flygplatser Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade Informationsteknik: Telekommunikation m.m. Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Utgiftsområde 22 Kommunikationer omfattar transportpolitik samt politiken för informationssamhället. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Totalt för utgiftsområde 22 Kommunikationer 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. föreslår regeringen att anvisas till utgiftsområdet. Den högre anslagsnivån jämfört med förklaras främst av den satsning på drift och underhåll, reinvesteringar och trimningsåtgärder på både järnväg och väg som regeringen föreslår i denna proposition. beräknas anslagsnivån till , till och till . I tabell 2.2 redovisas förändringen av anslagsnivån för perioden 20122015 jämfört med statens budget fördelat på olika komponenter. Den pris- och löneomräkning som görs av anslagen för förvaltningsändamål för att kompensera myndigheterna för pris- och löneökningar utgör en del av den föreslagna anslagsförändringen. Vid omräkningen används separata index för prisutvecklingen inom de tre utgiftsgrupperna löner, hyror och övriga förvaltningskostnader. Till skillnad från förvaltningsanslagen omräknas de två största anslagen för infrastrukturåtgärder, 1:1 Väghållning och 1:2 Banhållning, med nettoprisindex, som visar de genomsnittliga prisförändringarna för den inhemska privata konsumtionen. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20122015. Förändring till följd av: Överföring till/från 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. Av tabell 2.3 framgår utgiftsområdets ram realekonomiskt fördelad på transfereringar, verksamhetskostnader och investeringar. Tabell 2.3 Ramnivå 2012 realekonomiskt fördelad. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 22 Kommunikationer redovisas normalt i huvudsak på budgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Avvikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till en likformig beskattning och som en skattesanktion om det rör sig om ett överuttag av skatt. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar budgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna har redovisats i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2010/11:108). Av tabell 2.4 framgår de nettoberäknade skatteutgifterna som är att hänföra till utgiftsområde 22 Kommunikationer. Tabell 2.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, netto 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 I området ingår järnvägar, vägar, sjöfart, luftfart samt transport- och kommunikationsforskning. De myndigheter och affärsverk som verkar inom transportpolitiken är , , , , , och Transportstyrelsen. Statligt ägda bolag som berörs i det följande är AB , , (publ), , , , , , , , , och . avvecklades , och och inrättades och Trafikanalys. införlivades Rikstrafikens och verksamheter i och därmed avvecklades de bägge myndigheterna. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom område Transportpolitik 1:4 Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål m.m. 1:5 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. 1:6 Driftbidrag till icke statliga flygplatser 1:8 Viss internationell verksamhet 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till 1:11 Rikstrafiken: Administration 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. prognostiseras de totala utgifterna för området uppgå till , vilket är något mer än tilldelade medel. föreslår regeringen att anvisas för transportpolitiken. Den högre anslagsnivån jämfört med förklaras främst av den satsning på drift och underhåll, reinvesteringar och trimningsåtgärder på både järnväg och väg som regeringen föreslår i denna proposition. beräknas anslagen inom området till , till och till . Skatteutgifterna inom utgiftsområde 22 Kommunikationer samt en definition av begreppet redovisas i avsnitt 2.3. I tabell 3.2 följer en redovisning av de nettoberäknade skatteutgifter som kan hänföras till transportpolitikens område. I anslutning till tabellen ges en kortfattad beskrivning av respektive skatteutgift. Tabell 3.2 Skatteutgifter inom transportpolitiken, netto Energiskatt på diesel i motordrivna Energiskattebefrielse för naturgas och Energiskattebefrielse på bränsle för Nedsatt koldioxidskatt för naturgas och Enligt 7 kap. 1 § mervärdesskattelagen (ML) (1994:200) är mervärdesskatten för personbefordran nedsatt till . Skattesatsen gäller för resor i kollektivtrafik och taxiresor, samt turist- och charterresor, sightseeingturer och liknande, oavsett vilket transportmedel som används. Mervärdesskattenivån gäller dock inte om resemomentet är av underordnad betydelse. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Energiskatt på diesel i motordrivna fordon I 2 kap. 1 § lagen (1994:1776) om skatt på energi (LSE) anges energiskattesatserna på bränslen. Skattesatsen för diesel i miljöklass 1 jämförs med skattesatsen för bensin i miljöklass 1, vilken utgör på hela transport-området. I praktiken utgörs nästan all bensin- och dieselanvändning av miljöklass 1. motsvarar skattesatsen för bensin i den främsta miljöklassen /kWh medan diesel i den främsta miljöklassen, dvs. miljöklass 1, beskattas med motsvarande /kWh. Skatteutgiften utgörs av mellanskillnaden i skattesats. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Skatteutgiften för diesel uppgår därför till /kWh. har beslutat att höja skatten på diesel till motsvarade /kWh 2013. Energiskattebefrielse för naturgas och gasol som drivmedel Enligt 2 kap. 1 § första stycket 4 a och 5 a LSE betalas ingen energiskatt för naturgas och gasol som drivmedel. utgörs av energiskattesatsen för bensin i miljöklass 1. Enligt 7 kap. 4 § LSE gäller energiskattebefrielse för biogas. Övriga biodrivmedel ges skattebefrielse genom dispensbeslut av regeringen, med stöd av 2 kap. 12 § LSE. ges befrielse för låginblandning upp till och med 6,5 volymprocent biodrivmedel i bensin och 5 volymprocent biodrivmedel diesel. För E85 och andra höginblandade biodrivmedel samt för biodrivmedel utan fossilt innehåll ges full skattebefrielse för den förnybara andelen. utgörs av energiskattesatsen för bensin i miljöklass 1. Energiskattebefrielse för elförbrukning vid bandrift Enligt 11 kap. 9 § 1 LSE gäller energiskattebefrielse för elförbrukning för bandrift (t.ex. järnväg och tunnelbana). utgörs av energiskattesatsen för bensin i miljöklass 1. Energiskattebefrielse för bränsleförbrukning vid bandrift Enligt 6 a kap. 1 § 2 LSE gäller energiskattebefrielse för bränsle för bandrift (t.ex. dieseldrivna järnvägsfordon). utgörs av energiskattesatsen för bensin i miljöklass 1. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes luftfart Energiskattebefrielse för flygfotogen, flygbensin och andra bränslen än bensin vid yrkesmässig luftfart gäller enligt 6 a kap. 1 § 5 samt 9 kap. 3 § 4 LSE. utgörs av energiskattesatsen för bensin i miljöklass 1. Flygbränsle som förbrukas i luftfartyg beskattas när luftfartyget används för privat ändamål. Nedsatt koldioxidskatt för naturgas och gasol som drivmedel Enligt 2 kap. 1 § första stycket 4 a och 5 a LSE är koldioxidskattesatsen för naturgas och gasol som drivmedel nedsatt jämfört med den som gäller för andra ändamål, dvs. Nedsättningen motsvarar av koldioxidskattesatsen för både naturgas och gasol. utgörs av full koldioxidskattesats. har även beslutat att nedsättningen för både naturgas och gasol ska motsvara 2015. Därmed upphör skatteutgiften . Enligt 6 a kap. 1 § 2 LSE gäller koldioxidskattebefrielse för bränsle för bandrift (t.ex. dieseldrivna järnvägsfordon). utgörs av full koldioxidskattesats. Koldioxidskattebefrielse för inrikes luftfart Koldioxidskattebefrielse för flygfotogen, flygbensin och andra bränslen än bensin vid yrkesmässig luftfart gäller enligt 6 a kap. 1 § 5 samt 9 kap. 3 § 4 LSE. Flygbränsle som förbrukas i luftfartyg beskattas när luftfartyget används för privat ändamål. utgörs av full koldioxidskattesats. Enligt förordningen (2001:770) om sjöfartsstöd ges sjöfartsstöd, under vissa förutsättningar, till arbetsgivare genom att arbetsgivarens skattekonto krediteras ett belopp motsvarande skatteavdrag och arbetsgivaravgifter på sjöinkomst. Krediteringen utgör en skatteutgift. I enlighet med beslut är det övergripande målet för transportpolitiken att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Därutöver har beslutat om ett funktionsmål tillgänglighet och ett hänsynsmål säkerhet, miljö och hälsa. De båda målen konkretiseras i form av preciseringar inom ett antal prioriterade områden (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257). Resultatredovisningen i det följande görs i förhållande till dessa mål. Transportsystemets utformning, funktion och användning ska medverka till att ge företag och människor en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingskraft i hela landet. Transportsystemet ska dessutom vara jämställt, det vill säga likvärdigt svara mot kvinnors respektive mäns transportbehov. Medborgarnas resor och näringslivets transporter Precisering av målen: Medborgarnas resor förbättras genom ökad tillförlitlighet, trygghet och bekvämlighet. Kvaliteten för näringslivets transporter förbättras och stärker den internationella konkurrenskraften. Framkomligheten på väg och järnväg har försämrats Framkomligheten för biltrafiken i storstäder har minskat . Medelhastigheten i såväl som och Malmö sjönk . Det bedöms huvudsakligen vara en effekt av ökad trängsel på grund av den förbättrade konjunkturen.