prop · GZ031d14 · 2011-09-20 00:00:00 — De av 1991 beslutade lokalförsörjnings- och fastighetsreformerna som låg till grund för omorganisationen av statens fastighetsförvaltning 1993 ligger i huvudsak fast. Detta innebär bl.a. att fastighetsförvaltningen bör vara skiljt från brukandet av lokaler och mark, att statens fastighetsförvaltning bör bedrivas med ett så långt som möjligt marknadsmässigt avkastningskrav samt att de fastigheter som av historiska eller andra skäl är olämpliga att föra över till bolag bör läggas i en samordnad förvaltning i myndighetsform. Inriktningen för regeringens fortsatta arbete inom området fastighetsförvaltning redovisas i avsnitt 8. I betänkandet Staten som fastighetsägare och hyresgäst (2011:31) pekar utredaren på att det finns brister vad gäller kostnadseffektiviteten i statens lokalförsörjning. Regeringen har för avsikt att se över möjligheterna till en effektivisering av statens lokalförsörjning. Arbetet med att förstärka utvecklingen av e-för- valtning för statsförvaltningen som helhet fortsätter. Genom att tillhandhålla myndigheters e- tjänster i standardiserade format, bör företag och ideella organisationer på ett enkelt sätt kunna använda tjänsterna för utveckling av egna tjänster till medborgare och företag. Dessa tjänster kan komplettera förvaltningens utbud av tjänster och tillgodose de olika behov som finns i samhället. Regeringen fortsätter att finansiera e-förvalt- ningsprojekt av strategisk betydelse som ska förenkla vardagen för medborgare och företagare som de leder till besparingar för staten som helhet, se även utgiftsområde 22 Kommunikationer, avsnitt 4. Vidareutnyttjande av offentlig information Förutsättningarna för vidareutnyttjande av information från myndigheter för kommersiella och ideella ändamål behöver förbättras. Myndigheternas information kan, på samma sätt som deras tjänster, ligga till grund för tjänster som utvecklas av kommersiella och ideella aktörer. Det är viktigt att effektivitet och service alltid vägs mot skyddet för den enskildes integritet vid utvecklingen av nya e-tjänster. Detta är särskilt viktigt när myndigheters register och annan information tillhandahålls för användning och bearbetning av andra myndigheter eller företag. Regeringen följer hur myndigheterna efterlever lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen och hur de förbättrar förutsättningarna för vidareutnyttjande. En fråga som särskilt kommer att uppmärksammas i regeringens fortsatta arbete är om någon myndighet bör ges i uppgift att övervaka efterlevnaden av lagen och att stödja myndigheterna i deras arbete med att tillhandahålla information för vidareutnyttjande. Exempel på sådana uppgifter som skulle kunna läggas på en myndighet är att ge myndigheterna vägledning i rättsliga frågor och frågor om avgifter för information, att ta fram och förvalta standardvillkor samt att samordna den information som myndigheterna ska lämna och villkor, avgifter och om data för vidareutnyttjande. En viktig fråga för regeringen att beakta är vilket stöd och vilken samordning som behövs för att myndigheterna på ett effektivt sätt ska kunna beakta vidareutnyttjarnas behov. Regeringen redovisade i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:FiU2, rskr. 2010/11:139) att den delar bedömning att en översyn av registerlagstiftningen bör genomföras. Regeringen avser därför att tillsätta en utredning som ska se över vissa grundläggande frågor av generell karaktär, i syfte att skapa förutsättningar för en tydligare och mer lättillämpad registerreglering, vilken tillgodoser såväl intresset av en effektiv e-förvalt- ning som den enskildes rätt till personlig integritet och allmänhetens berättigade anspråk på insyn i den offentliga verksamheten. Tabell 3.2 Anslagsutveckling för 1:1 Statskontoret 1Motsvarar 86 369 tkr prisnivå. 2Motsvarar 86 346 tkr prisnivå. 3Motsvarar 86 348 tkr prisnivå. Anslaget används för Statskontorets förvaltningskostnader och för regeringens behov av vissa förvaltningspolitiska insatser. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 med 2012 används även anslaget för förvaltningskostnader för kompetensutveckling i staten. Statskontoret har också möjlighet att ta ut avgifter om det finns betydande extraordinära kostnader kopplade till projekten. Tabell 3.3 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:1 Statskontoret Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. Anslaget ökas varaktigt med som flyttas från anslaget 1:2 Kammarkollegiet. Medlen ska användas för förvaltningskostnader för kompetensutveckling i staten. Med anledning av att regeringen förlänger tidigare satsning om offentligt etos tillförs anslaget . Anslaget minskas med till följd av en tidigare tillfällig satsning då regeringen gav Statskontoret i uppdrag att följa upp landstingens redovisning av folktandvårdens olika verksamheter. Regeringen prioriterar i denna proposition bl.a. åtgärder för att möta den ekonomiska inbromsningen, åtgärder för varaktigt högre tillväxt och sysselsättning samt åtgärder för att välfärden ska komma alla till del. För att bidra till detta föreslås att vissa anslag minskas. Detta gäller bl.a. anslag 1:1 Statskontoret som minskas varaktigt med . Regeringen föreslår att anslaget uppgår till , beräknas anslaget till , till och till . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 3.4 Anslagsutveckling för 1:2 Kammarkollegiet 1Motsvarar 64 503 tkr prisnivå. 2Motsvarar 64 405 tkr prisnivå. Anslaget används för Kammarkollegiets förvaltningskostnader och inkluderar kollegiets kostnader för att bevaka statens rätt och andra allmänna intressen samt vissa mindre skadestånd enligt 4 § förordningen (1995:1301) om handläggning av skadeståndsanspråk. Utöver förvaltningsanslaget disponerar Kammarkollegiet anslagsposter under ett åttiotal anslag inom 21 utgiftsområden för olika ändamål. Kammarkollegiets verksamhet finansieras dock till större delen av avgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.5 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Den avgiftsbelagda offentligrättsliga verksamheten avser auktorisation av tolkar m.m. och stiftelserätt. Verksamheten är anslagsfinansierad. I samband med ansökan tas en avgift ut enligt avgiftsförordningen (1992:191). Kammarkollegiet disponerar inte ansökningsavgifterna. Uppdragsverksamheten avser administrativ service, kapitalförvaltning, försäkringsverksamhet, ramavtalsupphandling inom området informationsteknik, fordringsbevakning och registrering av trossamfund. ingår även ramavtalsupphandling av varor och tjänster som tidigare hanterades av nio andra statliga myndigheter. Intäkternas och resultatets storlek inom uppdragsverksamheten beror i huvudsak på försäkringsverksamheten. Kostnaderna inom försäkringsverksamheten består till största delen av försäkringsersättningar. Avgiften för ramavtalsupphandlingen ska sättas så att full kostnadstäckning uppnås. Över- och underskott bör balanseras över flera verksamhetsår eftersom kostnaderna uppstår i inledningen av upphandlingen, medan intäkterna kommer först när avtalen är tecknade. Intäkterna, som är baserade på leverantörernas omsättning på ramavtalen, faktureras kvartalsvis i efterskott. Tabell 3.7 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:2 Kammarkollegiet Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. Anslaget minskas varaktigt med . Av detta är medel för förvaltningskostnader för kompetensutveckling i staten, som flyttas till anslaget 1:1 Statskontoret. Resterande avser medel för ett projekt om offentligt etos. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till , till och till . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en kredit på räntekonto i intill ett belopp av för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättande av nya myndigheter. Skälen för regeringens förslag: I avvaktan på ett riksdagsbeslut om anslag för ändamålet anser regeringen att tillgångar och övriga utgifter för nya myndigheters räkning vid anskaffningstillfället tillfälligt bör finansieras från en kredit hos Kammarkollegiet. När en myndighet har bildats bör anskaffningen av tillgångar eller övriga utgifter inklusive ränta regleras genom betalning av krediten. Krediten har som mest utnyttjats med , vilket var . Tre myndigheter, , och utnyttjade krediten . har Myndigheten för kulturanalys samt Havs- och vattenmyndigheten utnyttjat krediten med . För vilka nya myndigheter som krediten behöver utnyttjas och i vilket utsträckning, är mycket svårt att bedöma. Givet svårigheterna att bedöma storleken på kommande investeringsbehov för inrättande av nya myndigheter bör krediten dimensioneras med marginal. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att bemyndigar regeringen att låta Kammarkollegiet disponera en kredit på räntekonto i på högst för att tillgodose behovet av likviditet i samband med inrättandet av nya myndigheter. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 3.6.31:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen Tabell 3.8 Anslagsutveckling för 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen 1Motsvarar 44 933 tkr prisnivå. 2Motsvarar 44 871 tkr prisnivå. 3Motsvarar 44 869 tkr prisnivå Anslagets ändamål är att finansiera kostnader för utveckling och förvaltning av statens informationssystem för budgetering och uppföljning (). I detta ingår kostnader för utveckling och förvaltning av verksamhetsstöden för budgetering och hantering av dokument inom den statliga budgetprocessen (RK statsbudgetstöd). Tabell 3.9 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till , till och till . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen ingå avtal om utveckling och underhåll av informationssystemet som medför behov av framtida anslag på högst 20132017. Skälen för regeringens förslag: Det finns ett stort behov av att renovera, modernisera och anpassa verksamhetsstödet för budgetprocessen. Anpassningar behöver bl.a. göras till it-miljö. Insatserna kräver bl.a. fortsatt arbete med förstudier, detaljerade kravspecifikationer och prototyper för olika applikationer. Beslut om utvecklingsinsatser av ovannämnda slag förutsätter fleråriga ekonomiska åtaganden. För att kunna planera utvecklingsinsatserna på ett rationellt sätt bör regeringen bemyndigas att för ramanslaget 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen ingå avtal om utveckling och underhåll av informationssystemet som medför behov av framtida anslag på högst under 20132017. Tabell 3.10 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Tabell 3.11 Anslagsutveckling för 1:8 1Motsvarar 104 684 tkr prisnivå. 2Motsvarar 104 756 tkr prisnivå. Anslaget används för ESV:s förvaltningskostnader. Anslaget får även användas för myndighetsövergripande samverkansuppdrag i arbetet mot felaktiga utbetalningar. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Uppdragsverksamheten avser områdena Ekonomisk styrning, Administrativa system och Information om statlig ekonomi. Tabell 3.13 Offentligrättslig verksamhet Den offentligrättsliga verksamheten avser hyresintäkter från avtal med landsting. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 3.14 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:8 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. Till följd av det engångsvisa tillskottet 2011 för ESV:s arbete att främja myndighetsövergripande samverkan mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen minskar anslaget planenligt med . Regeringen föreslår att anslaget uppgår till . beräknas anslaget till , till och till . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 4 Effektiv offentlig upphandling Området Effektiv offentlig upphandling omfattar upphandlingslagstiftningen, information om lagstiftningen och annat upphandlingsstöd, elektronisk upphandling, tillsyn och rättsmedel m.m. Kammarkollegiet ansvarar för ett nationellt upphandlingsstöd och för att utveckla e-upphandling. är ansvarig tillsynsmyndighet för frågor om offentlig upphandling och för frågor som omfattas av lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV. , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, , och Verket för innovationssystem är andra myndigheter som arbetar med och informerar om offentlig upphandling och valfrihetssystem. Även arbetar med och informerar om offentlig upphandling. Den offentliga upphandlingen ska vara effektiv och rättssäker och har till syfte att tillvarata konkurrensen på marknaden så att skattemedlen används på bästa sätt till nytta för medborgarna, den offentliga sektorn och näringslivet. Kammarkollegiet presenterade webbportalen där leverantörer och inköpare hittar information om offentlig upphandling. Webbportalen riktar sig framför allt till de inköpare och leverantörer som har begränsad erfarenhet av offentlig upphandling och syftar till att bidra till en mer effektiv, kvalitetsmedveten och rättssäker offentlig upphandling. Kammarkollegiet har publicerat 12 vägledningar på . De har i sitt arbete med upphandlingsstödet särskilt beaktat de behov som finns vid offentliga upphandlingar i byggsektorn, Upphandling inom byggsektorn, Kammarkollegiet 2010:5, 2010:6, 2010:7 och 2010:8. I Kammarkollegiets uppdrag ligger även att driva och utveckla en nationell databas för annonsering av valfrihetssystem, den s.k. valfrihetswebben. I syfte att identifiera hur målgrupperna anser att valfrihetswebben bör utvecklas har Kammarkollegiet genomfört en enkätundersökning. Denna resulterade i ett antal förbättringspunkter som har genomförts . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Kammarkollegiet ska bidra till en elektronisk upphandlingsprocess och delta i standardiseringsarbetet på området. De har inom ramen för detta arbete bl.a. genomfört en kartläggning av marknaden för elektroniska upphandlingssystem och kommersiella informationsdatabaser (dnr 95296210). Syftet med kartläggningen var att ge en övergripande bild av vilka systemleverantörer och upphandlingssystem som finns på marknaden samt vilka delar av upphandlingsprocessen systemen stödjer. Rapporten ger vägledning och stöd till upphandlande myndigheter som står i begrepp att anskaffa upphandlingssystem. Rapporten utgjorde även underlag till Kammarkollegiets förstudie Framtida arkitektur för e-upphandling som presenterades (dnr 24.2181111). Studien syftar till att ta fram ett underlag för överväganden om alternativa arkitekturer för att bygga upp framtidens elektroniska upphandlingsstöd. Studien innehåller även förslag om hur en eventuell statlig annonsdatabas kan organiseras. Kammarkollegiets slutsats är att dagens lösning, där de upphandlade myndigheterna själva anskaffar upphandlingssystem på den privata marknaden, fungerar väl. Det finns därmed inte någon anledning att inrätta en nationell upphandlingsplattform. När det gäller annonsdatabaser finns ett fåtal aktörer på den privata marknaden som bedriver delvis överlappande databaser av varierande och okänd storlek men där inte någon av dem täcker in samtliga annonser. Kammarkollegiets slutsats är att en nationell annonsdatabas i statlig regi bör inrättas och att det ska vara obligatoriskt för upphandlande myndigheter att publicera samtliga upphandlingsannonser i denna. skriver i rapporten statistik om offentliga upphandlingar att den upphandlingsstatistik som tas fram inte är tillräcklig för att följa upp i vilken utsträckning upphandlingar leder till konkurrens eller vilka effekter de har (Rapport 2011:5, ). Statistiken ger inte heller besked om hur mycket som upphandlas i . föreslår med anledning av detta att upphandlingslagstiftningen bör ändras så att upphandlingar ska annonseras i en godkänd databas. Endast annonsdatabaser som har rutiner för att kontrollera att annonserna innehåller den information som krävs bör godkännas. Frågan om annonsdatabaser bereds i . När det gäller frågan om statistikinhämtning omhändertas den av (S Fi 2010:06). Syftet med den statliga inköpssamordningen är att åstadkomma besparingar för staten genom att reducera myndigheternas administrativa kostnader för upphandling och skapa ekonomiskt mer förmånliga inköpsvillkor. Den statliga inköpssamordningen var tidigare fördelad på elva ramavtalsansvariga myndigheter. Myndigheterna upphandlade och förvaltade ramavtal inom ett antal olika områden. () hade i uppgift att samordna de ramavtalsansvariga myndigheternas upphandlingsverksamhet. I propositionen Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt gör regeringen bedömningen att det finns ett fortsatt behov av en centraliserad inköpssamordning och att den statliga inköpssamordningen kan effektiviseras (prop. 2009/10:175 s. 92, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315). Kammarkollegiet ansvarar därför, , enligt förordning (2007:824) med instruktion för Kammarkollegiet, för den statliga inköpssamordningen och ska ingå ramavtal om varor och tjänster som är avsedda för andra statliga myndigheter. Den ramavtalsverksamhet som bedrivs vid Riksgälden och ESV:s ramavtalsupphandlingsverksamhet avseende bl.a. administrativa system har dock inte inordnats i Kammarkollegiet. Upphandlingsstödjande verksamheter i statlig regi gav regeringen i uppdrag att se över den statliga myndighetsstrukturen på upphandlingsområdet (dnr S2011/91/RU). Syftet med översynen var att utreda hur upphandlingsstödjande verksamheter i statlig regi kan samordnas. Uppdraget redovisades i rapporten ny upphandlingsmyndighet. Vidare skulle, enligt samma uppdrag, förslag lämnas om hur behov av stabsstöd bör utvecklas. Dessa delar av uppdraget redovisades i promemorian Ett utvecklat upphandlingsstöd. Statskontorets slutsats är att den nuvarande organisationen inte är optimal och att den till viss del hindrar den upphandlingsstödjande verksamheten att utvecklas ytterligare. Vidare konstaterade att stabsstödet till och regeringen behöver förstärkas. Frågan om ett samordnat och effektivare upphandlingsstöd bereds inom . Nya regler infördes i lagen (2007:1091) om offentlig upphandling, förkortad , och lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster, förkortad LUF, avseende upphandlingsskadeavgift vid bl.a. otillåten direktupphandling (17 kap. respektive LUF). Enligt dessa bestämmelser ska som tillsynsmyndighet ansöka hos allmän förvaltningsdomstol om att en upphandlande myndighet eller enhet i vissa i lagarna angivna fall ska betala upphandlingsskadeavgift. ska till i enlighet med regleringsbrevet för , inom tillsynsverksamheten, särskilt redovisa ärenden från i vilka frågan om upphandlingsskadeavgift varit föremål för domstolsprövning och hos verket avslutade ärenden som rör upphandlingsskadeavgift. Av framgår att inte något ärende avseende upphandlingsskadeavgift ännu har blivit avgjort i domstol (dnr S2011/6371/RU). Verket har sedan lagarna trädde i kraft observerat åtta domstolsavgöranden som enligt bestämmelserna ska föranleda en ansökan om upphandlingsskadeavgift, i huvudsak ärenden rörande överträdelse av avtalsspärr. har ansökt om upphandlingsskadeavgift i två ärenden som rör otillåtna direktupphandlingar. Eftersom lagändringen är relativt ny är det ännu inte möjligt att fullt ut bedöma konsekvenserna av denna. Regeringen avser emellertid att aktivt följa utvecklingen när det 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 gäller effekterna av bestämmelserna om upphandlingsskadeavgift. Upphandling från statliga och kommunala företag Tillfälliga bestämmelser har införts i som innebär att statliga och kommunala myndigheter inte behöver tillämpa lagen när de anskaffar varor eller tjänster m.m. från sina egna företag under förutsättning att vissa villkor är uppfyllda. Villkoren motsvarar de s.k. Teckal-kriterierna som har slagits fast i praxis. Villkoren innebär att den upphandlande myndigheten ska utöva en kontroll över företaget som motsvarar den som den utövar över sin egen förvaltning. Vidare får verksamhet som företaget utför tillsammans med någon annan än den upphandlande myndigheten endast vara av marginell karaktär. För att ta ställning till om undantaget borde införas permanent behövdes en mer ingående analys av behovet och omfattningen av en sådan eventuell reglering. En särskild utredare fick därför i uppdrag att analysera om det finns ett behov av ett permanent undantag (dir. 2009:81). Genom tilläggsdirektiv (dir. 2010:115) som beslutades av regeringen gavs utredningen även i uppdrag att bl.a. analysera om det finns behov av bestämmelser som gör det kommunalrättsligt möjligt att delegera rätten att fatta upphandlingsbeslut till någon annan. Utredningen, som antog namnet Utredningen om offentliga företag upphandling, kontroll, insyn (Fi 2009:08), redovisade sitt betänkande Offentlig upphandling från eget företag?! och vissa andra frågor (SOU 2011: 43). Utredningen föreslår att permanenta bestämmelser ska införas i om undantag från upphandlingsskyldighet i enlighet med domstolens praxis om de s.k. Teckal-kriterierna. Utredningen föreslår att tillämpningsområdet bör utvidgas i förhållande till den temporära bestämmelsen som införts i och undantag bör gälla för upphandlande myndigheter av alla slag. Det föreslagna undantaget gäller också anskaffning i omvänd riktning, dvs. anskaffning som görs av den juridiska personen eller den gemensamma nämnden från den upphandlande myndigheten. Däremot omfattar undantaget inte anskaffning som görs inom ramen för en 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 koncern eller koncernliknande organisation i andra fall än då anskaffningen görs i rakt nedåt- eller uppåtstigande led. Ett permanent undantag föreslås införas endast i . Bestämmelserna föreslås träda i kraft . Dessa ska tillämpas även i fall då avtal har slutits före ikraftträdandet. Utredningen föreslår vidare att kommuner och landsting ska ges möjlighet att delegera beslutanderätt i upphandlingar vid anlitande av s.k. inköpscentraler såsom ombud. Betänkandet har remitterats och bereds i . Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utvärdera upphandlingsregelverket ur ett ekonomiskt och samhällspolitiskt perspektiv samt se över systemet för upphandlingsstatistik (dir. 2010:86).