prop · GZ031d31 · 2011-09-20 00:00:00 — Arbetet med att avhjälpa hindren har gått i en positiv riktning, men utvecklingen har gått långsammare än förväntat. Regeringen har uppmärksammat behovet av att intensifiera arbetet och har gjort stora satsningar för att öka takten. Regeringen och kommuner och landsting (SKL) tog t.ex. 2008 fram en strategi för genomförandet av handikappolitiken som bl.a. omfattade enkelt avhjälpta hinder. fick i anslutning till strategin i uppdrag att, i samverkan med SKL och i samråd med länsstyrelserna, genomföra en uppsökande informationsverksamhet i kommunerna om enkelt avhjälpta hinder . Uppdraget slutredovisades i form av en rapport (dnr S2011/220). De slutsatser som redovisades i rapporten var bl.a. att andelen åtgärdade hinder har ökat, frågan om enkelt avhjälpta hinder är bättre förankrad i kommunerna och tillsynen av de privata fastighetsägarna har ökat. Kunskapen behöver dock fördjupas och spridas bland framför allt små privata fastighetsägare och tillgänglighetsarbetet behöver fogas in i de ordinarie verksamheterna. Även kommunernas tillsyn över de privata fastighetsägarna behöver öka enligt . Som en följd av uppdraget publicerade SKL en rapport med exempel på hur långt man har kommit med att undanröja enkelt avhjälpta 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 hinder på vissa ställen i kommunerna (dnr S2011/220). Förändringarna i och olika insatser i samband med införandet av denna innebär dock förbättrade förutsättningar för kommunerna att arbeta med tillsynen. Den nya lagstiftningen innebär bl.a. att en tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga ska prövas av i samband med hanteringen av bygglov. Hinder mot tillgänglighet till eller användbarhet av lokaler dit allmänheten har tillträde ska därutöver alltid avhjälpas, om hindret med hänsyn till de praktiska och ekonomiska förutsättningarna är enkelt att avhjälpa. I anslutning till den nya har regeringen beslutat om en ny plan- och byggförordning (2011:338). I denna specificeras de krav på tillgänglighet som ska pröva i samband med bygglovet samt bedöma i samband med det efterföljande tekniska samrådet. Regeringen beslutade om en ny strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken . Strategin beskrivs närmare under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Arbetet inom ramen för det 1988 beslutade byggproduktdirektivet (89/106/EEG) fortsätter i första hand med att följa upp och komplettera befintliga harmoniserade standarder avseende gemensamma provningsmetoder och produktbeskrivningar. Byggproduktdirektivet kommer att ersättas av och rådets förordning (EU) nr 305/2011, den s.k. byggproduktförordningen, som beslutades . Vissa delar av förordningen trädde i kraft medan huvuddelen gäller från och kommer då att ersätta det nuvarande byggproduktdirektivet. EU-förordningen syftar till att förtydliga, förenkla och modernisera reglerna för CE- märkning av byggprodukter samt att bidra till att effektivare undanröja kvarstående handelshinder för byggprodukter och därmed förbättra konkurrensen och den inre marknadens funktion. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 procedurer i syfte att underlätta för tillverkare, särskilt småföretagare och mikroföretag. I blir den största förändringen att CE- märkning av byggprodukter blir obligatorisk. Mycket begränsade undantag medges, exempelvis för enstaka byggprodukter som tillverkas hantverksmässigt för ett särskilt byggprojekt, som renovering av en kulturbyggnad och för produkter som tillverkas på byggplatsen för det enskilda byggnadsverket. har fått i uppdrag att klarlägga behovet av och föreslå de författningsändringar i svensk rätt som behövs för en anpassning till den nya EU-förordningen (dnr S2011/4930). Uppdraget ska redovisas . är ansvarig myndighet för marknadskontroll av byggprodukter enligt förordningen (2005:893) om marknadskontroll av varor och 36 § förordningen (1994:1215) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. (BVF). Tillsynsområdet omfattar byggprodukter, inklusive hissar, samt linbanor och värmepannor. Genom marknadskontrollen ska kontrollera att CE-märkning och egenskaper hos produkter som gjorts tillgängliga på marknaden följer gällande regelverk. Förenklad plan- och bygglagstiftning Den nya bedöms påverka byggandet i positiv riktning, främst genom dess enklare och tydligare krav på detaljplanehandlingar och dess förenklade detaljplaneprocess (läs mer om den nya lagen under avsnitt 4.5.1). Förändringarna väntas leda till att osäkerheterna kring om och när ett byggprojekt kan genomföras minskar betydligt, liksom kostnaderna för förberedelseåtgärder som inte leder fram till något färdigt projekt. Detta kan innebära att byggprojekt belastas med lägre kostnader och att det blir mer intressant att investera i byggande. Det kan även öka möjligheterna att locka kapital från nya investerare, vilket i sin tur kan leda till lägre kapitalkostnader och ett totalt sett ökat byggande till lägre kostnader, inte minst vad gäller bostäder. Främjande av konkurrensen i byggsektorn Regeringen gav 2010 Kammarkollegiet i uppdrag att i sitt arbete med upphandlingsstöd särskilt beakta de behov som finns vid offentliga upphandlingar i byggsektorn (dnr Fi2009/7941). Kammarkollegiet har inom ramen för uppdraget publicerat två vägledningar för att underlätta upphandlingsprocessen inom byggsektorn (en för upphandlare och en för leverantörer), en vägledning för upphandlande myndigheter att utarbeta förfrågningsunderlag och en vägledning om anbudsutvärdering vid offentlig upphandling av byggentreprenader. Förhoppningen är att dessa underlag ska bidra till att fler små och medelstora företag lämnar anbud i samband med offentlig upphandling, vilket kan bidra till en ökad konkurrens inom byggsektorn. Målet för Lantmäteriverksamheten är: -En effektiv och rättssäker förrättningsverksamhet och en ändamålsenlig fastighetsindelning. -En god försörjning med grundläggande geografisk information och fastighetsinformation som utvecklas utifrån samhällets behov och bidrar till ökad samhällsnytta. -En effektiv och rättssäker inskrivningsverksamhet som bidrar till en väl fungerande fastighetsmarknad. Resultatredovisningen görs utifrån ovan nämnda mål. Fastighetsindelningen ligger till grund för allt ägande av fastigheter och för kreditmarknadssystemet i . Genom lantmäteriförrättningar försörjs samhället med fastigheter och rättigheter för bl.a. utbyggnad av infrastruktur, exploatering av mark för bebyggelse, rationalisering av jord- och skogsbruk och för utveckling av landsbygden. Efterfrågan på mer komplicerade lantmäteriförrättningar har enligt Lantmäteriets årsredovisning ökat , som efterfrågan på enklare ärenden minskat. Bakgrunden till detta är en kombination av en ökad användning av lantmäteriförrättningen för säkerställande av mark och rättigheter för infrastrukturutbyggnad, och en fortsatt relativt låg om än ökande aktivitet inom byggnadssektorn. Exempel på förrättningstyper som har ökat är förrättningar för tryggande av markåtkomsten för järnvägsutbyggnad, kraftledningar och trädsäkring av ledningar och järnvägar. Det genomsnittliga ärendet har enligt Lantmäteriets årsredovisning blivit mer omfattande och komplicerat, vilket har gjort att kostnaderna för förrättningarna har ökat. Förrättningsverksamheten är inne i en fas av generationsväxling , något som kommer att prägla organisationen under framöver. Detta påverkar enligt Lantmäteriet också kostnaderna för förrättningarna, liksom introduktionen av ny teknik. Den genomsnittliga kostnaden per ärende har ökat . har kostnaderna ökat . Även utvecklingen av sakägarnas kostnader (dvs. avgifterna som sakägarna får betala) har ökat för de flesta ärendetyperna. För enlottsavstyckningar och fastighetsregleringar som berör två fastigheter har sakägarnas kostnader ökat med . Även leveranstiderna för komplicerade förrättningstyper har ökat i förhållande till föregående år. Däremot har leveranstiderna för de enklaste förrättningarna (avstyckning av en fastighet och mindre fastighetsregleringar) minskat något och uppgick till i medeltal . De undersökningar som görs av kundnöjdheten pekar på ett fortsatt gott förtroende för verksamheten. Antalet överklagade och återförvisade ärenden är förhållandevis litet och ligger på en stabil nivå (). Detta ger, tillsammans med kundnöjdhetsundersökningarna, en indikation på att rättssäkerheten är hög. Fastighetsbildning i flera plan är det möjligt att bilda fastigheter avgränsade även i vertikalled, så kallade 3D- fastigheter. har totalt 90 3D- fastigheter bildats. De 3D-fastigheter som har bildats fördelar sig på följande ändamål (utrymmestyper): bergrum (5 st), 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 byggnad (80 st), bro (1 st), tunnel (1 st) och övrigt (3 st). är det möjligt att bilda ägarlägenheter vid nyproduktion eller nytillskott av bostäder genom viss ombyggnad. Se vidare avsnitt 4.5.2. Tillsyn över kommunala lantmäterimyndigheter Tillsynen över de kommunala lantmäterimyndigheterna samt över den egna verksamheten har följt den femåriga tillsynsplan som upprättades . 21 tillsynsbesök har genomförts . En generell slutsats efter årets besök är att verksamheten vid myndigheterna huvudsakligen fungerar bra. Lantmäteriet har dock i ett flertal fall uppmanat myndigheterna att nedbringa sina balanser, förkorta handläggningstiderna samt avarbeta de äldsta ärendena. Resursfrågor har också diskuterats. Brist på resurser har i vissa fall medfört att myndighetsutövningen överlåtits till konsulter samt att kommunen inte handlagt förrättningar inom hela verksamhetsområdet (kommunen). Vikten av fortsatt rekrytering av kompetenta medarbetare inom förrättningsverksamheten har tagits upp vid flera tillsynsbesök. Uppdragsverksamhet i anslutning till fastighetsbildning Omfattningen av uppdragsverksamheten i anslutning till fastighetsbildning har minskat i förhållande till 2009 och uppgår till (2009). Myndighetssamverkan, vilken till största delen kan hänföras till uppdrag åt (naturvårdsuppdrag) samt (underlag för fastighetstaxeringen), står för av intäkterna. I övrigt dominerar arbete med att upprätta fastighetsförteckningar och arkivutredningar samt MBK-verksamhet (mätning, beräkning och kartläggning) i glesbygdskommuner. Genom den samverkan som finns etablerad mellan Lantmäteriet och vissa kommuner samt lantmäterimyndighetens möjligheter enligt instruktionen att bedriva viss uppdragsverksamhet som har ett naturligt samband med myndighetsutövningen kan en sammantaget bättre samhällelig servicenivå gentemot allmänheten upprätthållas i dessa kommuner. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Den uppdragsverksamhet som bedrivs inom verksamhetsområdet kommer även fortsättningsvis att finnas kvar inom myndigheten, dvs. verksamheten ingår inte i bolagiseringen av Metria. Geografisk information och fastighetsinformation är viktiga delar av samhällets infrastruktur. har Lantmäteriet på olika sätt gjort informationen mer tillgänglig, användningen har ökat och nya användare har tillkommit. Arbetet med den nationella samordningen av lägesbunden information och genomförandet av EU-direktivet Inspire en europeisk infrastruktur för lägesbunden information har varit de viktigaste uppgifterna för Lantmäteriet . Regeringen beslutade att ge Lantmäteriet i uppdrag att tillsammans med och i samråd med andra berörda myndigheter samt Kommuner och Landsting utarbeta en nationell strategisk plan för den samlade informationsförsörjningen inom geodataområdet (dnr M2006/2716). Som ett resultat av detta uppdrag överlämnades Den Nationella geodatastrategin till regeringen som syftar till en ökad samverkan inom geodataområdet genom att skapa ökad tydlighet och vägledning till producenter och användare. Strategin har på uppdrag av regeringen fortlöpande uppdaterats. En av de viktigaste uppgifterna för att genomföra strategin har varit arbetet med den nationella samordningen av lägesbunden information och genomförandet av Inspiredirektivet. Lantmäteriet har tagit fram en ny modell för att förse samhället med geodata. Den innefattar bl.a. ett utökat partnersamarbete, datadelning med andra myndigheter och kommuner, nya sök- och visningstjänster samt direktleverans till slutanvändare. Tillsammans med nya tekniska lösningar och ökad tjänsteorientering innebär det att information kan tillhandahållas på ett enklare sätt. För att genomföra den nationella geodatastrategin har en ny samverkansmodell tagit fram i ett projekt som avslutades . Deltagare har varit representanter från statliga myndigheter, kommuner och näringsliv. Resultatet av arbetet är avtal för geodatasamverkan och en Geodataportal på internet. Syftet är att skapa förutsättningar för att etablera och förvalta en gemensam infrastruktur för geodata, som gör det möjligt att ta del av varandras geodata. Avtalen och den nya formen för geodatasamverkan gäller . Inom denna samverkan regleras organisatoriska, tekniska, juridiska och ekonomiska frågor kring utbytet av information myndigheter emellan och med kommuner datadelning. Avtalen reglerar även hur slutanvändare och vidareförädlare kan använda informationen. Ett 20-tal myndigheter och kommuner (och samtliga länsstyrelser) samt ett bolag (SOS Alarm) har tecknat avtal för geodatasamverkan. finns en förvaltningsorganisation hos Lantmäteriet. Organisationen ska bl.a. förvalta och vidareutveckla Geodataportalen och samverkansmodellen. Genom den nya samverkansmodellen får parterna enklare tillgång till information och tillgång till mer information till i princip samma kostnad som . Geodataportalen underlättar för användarna att på internet söka, hitta, titta på, omvandla och ladda ner geodata. I portalen ingår en nationell metadatakatalog som beskriver tillgänglig information, dess kvalitet och villkor för användning. Genom portalen får användarna tillgång till information som ligger lagrade som tjänster hos producenterna. Geodataportalen är även ingången för geodatasamverkan i enligt Inspiredirektivet. Geodataportalen har utvecklats vidare och finns tillgänglig via . Portalen är även öppen för allmänheten. De olika standardiserade tjänsterna som tas fram gör det lättare för användarna att integrera tjänster och information i sina egna applikationer och kombinera med egen information och information från andra källor. Arbetet med genomförande av Inspiredirektivet trädde lagen (2010:1767) om geografisk miljöinformation samt förordningen (2010:1770) om geografisk miljöinformation i kraft. I och med detta är Europarlamentets och rådets direktiv /2/EG om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire) genomfört i Syftet är att skapa en infrastruktur för geografisk information så att förändringar i miljön ska kunna följas, för att naturolyckor ska kunna förutses, förebyggas och hanteras och för att EU:s miljöpolitik ska kunna utformas och genomföras effektivt. Det praktiska genomförandet av direktivet sker inom ramen för arbetet med den nationella geodatastrategin, i samverkan mellan Lantmäteriet, , kommunerna och ett 20-tal myndigheter. Den svenska noden för Inspire utgörs av internetportalen . inleddes också ett avtalsreglerat samarbete mellan berörda myndigheter med informationsansvar enligt Inspire samt andra statliga myndigheter, kommuner och organisationer som utför offentliga uppgifter. Lantmäteriet är ansvarigt för den nationella geodetiska infrastrukturen, som är basen för den grundläggande geografiska informationen och som hjälper oss att bestämma var något finns på markytan. Strukturen består av de nationella och över tiden hållbara referenssystemen i såväl 3D som plan, höjd och tyngdkraft samt det nationella nätet av permanenta referensstationer för positionering GNSS (GPS/GLONASS) som kallas för Swepos®. De nationella referenssystemen Sweref 99 i plan och RH 2000 i höjd följer internationella riktlinjer och uppfyller därmed Inspiredirektivets krav, vilket underlättar datautväxling såväl inom som globalt. har 207 kommuner gått över till det nya geodetiska referenssystemet i plan, Sweref 99 och 41 kommuner har genomfört byte till höjdsystem RH 2000. har av de statliga myndigheter och bolag som berörs genomfört ett byte till Sweref genomfört ett byte till RH 2000. Detta är ett prioriterat arbete inom ramen för den nationella geodatastrategin. För att möjliggöra en noggrann positionering med Swepos® har Lantmäteriet byggt ut ett tätt nät över hela som består av 197 stationer, en utbyggnad med 16 stationer. Swepos-tjänsterna är ekonomiskt fördelaktiga verktyg för insamling av geodata, vid exempelvis förrättningsmätning och inmätning eller utsättning av olika typer av ledningar och anläggningar. Tjänsterna är även anpassade för t.ex. maskinstyrning i anläggningsprojekt och i jord- och skogsbruket. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Som ett led i arbetet med klimatanpassning arbetar Lantmäteriet med uppbyggnaden av en ny nationell höjdmodell. Höjdmodellen framställs med hjälp av laserskanning från flygplan. Med bra höjdinformation ökar möjligheterna att ange riskområden för bl.a. översvämningar och skred och därmed exempelvis undvika bebyggelse i sådana områden. har Lantmäteriet skannat ungefär en tredjedel av yta, det vill säga . Trots hinder i form av stora snömängder, kraftig vårflod och askmoln har årets plan för skanningen kunnat följas. Hindren har dock lett till att skanning i första hand gjorts i andra områden än de högst prioriterade områdena kring och , samt . är av yta skannat, däribland hela , nästan hela området kring och , samt halva området längs . levererar Lantmäteriet nya höjddata till externa användare. fick Lantmäteriet tillstånd att delta i och leda samarbetet kring EULIS-portalen (). Portalen utgör verktyget för tillgång till europeisk fastighetsinformation. En första version driftsattes . Inom (Land Information for Europe) pågår arbete för att underlätta EULIS anpassning till de krav som ställs i EU:s e-Justice-program inom fastighetsinformationsområdet. Projektet startade och pågår . Utvecklingen på fastighetsmarknaden har påverkat inskrivningsverksamheten . Antalet fastighetsaffärer har ökat liksom inteckningsbeloppen, något som också återspeglas i debatten om en ökad utlåning till hushållen. Ärendetillströmningen var totalt sett lägre än . Inteckningar och lagfarter dominerar. var av alla registrerade ärenden inteckningar medan lagfarter stod för . Antalet lagfarter är högre jämfört med vilket bottnar i en ökad aktivitet på 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 fastighetsmarknaden med fler köp. Den kommersiella fastighetsmarknaden börjar komma igång efter ett mycket svagt 2009. I ett flerårigt perspektiv är dock fortfarande antalet registrerade lagfarter lågt. Antalet inteckningar uppgick till 452 000, vilket är en minskning med 72 jämfört med . Genomsnittsinteckningen är dock betydligt högre 2010, jämfört med 2009. En orsak är att den kommersiella fastighetsmarknaden har börjat ta fart med högre värden och därmed högre inteckningsbelopp. En annan orsak till ökningen kan vara att gjordes många ROT- inteckningar med relativt små belopp. ROT- avdraget var en nyhet och många passade på att utnyttja avdraget då man inte visste om det var permanent eller inte. 2010 var effekterna av ROT-avdraget tydligare och man hade möjlighet att i högre grad planera åtgärder vilket kan ha föranlett färre inteckningar till antalet men större belopp. har kötiderna på samtliga inskrivningskontor sänkts jämfört med . Totalt har kötiderna minskat från 11 , dvs. mer än en halvering. Orsakerna till sänkningen är en blandning av ökade resurser, såväl av ordinarie personal som extra personal med stor frånvaro, samt ett minskat antal ärenden. startade ett utvecklingsprojekt, Nytt inskrivningsstöd, som ska utveckla förslag till författningsstöd, inskrivningsprocessen samt IT-stöd för handläggning och e-ansökan, allt med syfte att uppnå en fullständigt digital process. Med lagfartskapning menas att någon får lagfart på en fastighet med hjälp av förfalskade fångeshandlingar. Fastigheten riskerar sedan att användas som säkerhet för lån. har fem säkra fall av lagfartskapningar upptäckts. Antalet kända fall har legat på ungefär samma nivå . Flera av fallen är av en helt annan art än tidigare, bl.a. vad avser slag av fastighet och motiv. Underrättelser om lagfartsändringar till överlåtare skickas ut . De kapningar som har identifierats efter detta datum har upptäckts på grund av underrättelserna. I enlighet med ett regeringsuppdrag pågår ett arbete med att utveckla rutiner för att få en bättre kontroll av lagfartsansökningar i syfte att upptäcka försök till kapningar. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Lantmäteriets uppdragsdivision Metria har och bedrivit uppdragsverksamhet inom geografisk informationsteknik m.m. Syftet med uppdragsverksamheten var bl.a. att bredda och öka användningen av den offentliga lägesbundna informationen och att göra den mer lättillgänglig. godkände att delar av Lantmäteriets uppdragsverksamhet Metria överförs till ett av staten helägt aktiebolag (prop. 2010/11:53, bet. 2010/11:CU10, rskr. 2010/11:188). godkände även riktlinjerna för överföringen av tillgångar och skulder från staten till det nya bolaget och bemyndigade regeringen att genomföra överföringen av delar av verksamheten vid Lantmäteriets division Metria till aktiebolagsform i enlighet med de riktlinjer som regeringen förordat i propositionen. tillträdde det nya bolaget verksamheten. Inom Lantmäteriet kommer även fortsättningsvis uppdragsverksamhet att bedrivas inom i instruktionen särskilt angivna verksamhetsområden. Lantmäteriet har på regeringens uppdrag utvärderat Marknads- och konkurrensrådet (dnr S2011/5388). Myndigheten konstaterar i sin rapport att rådet verkade , men att det var då sektorn genomgick förändringar, bl.a. avseende ökad tillgänglighet till information, standardisering, interoperabilitet och kvalitetssäkring av information och tjänster. Från att under rådets två första år (20072008) ha präglats av olikheter i synen på Metrias andel av marknaden, myndighetssamverkan etc. förändrades inriktningen och samförståndet 2010. Rådets uppfattning var att många av de marknads- och konkurrensfrågor som har varit uppe till diskussion saknat andra forum och att rådet haft en viktig roll. Lantmäteriet anser att rådet lyckats väl avseende den funktion och mål som ställdes upp för rådet när det inrättades, bl.a. beslutades om en offentlig marknads- och konkurrenspolicy som till stora delar byggde på förslag från rådet och rådet har bidragit till en fördjupad dialog mellan Lantmäteriet och den privata sektorn. Lantmäteriet anser att rådet fyllde en viktig funktion som Metria fortfarande var en del av myndigheten, men att det finns andra former för kontakt och dialog med externa intressenter. Marknads- och konkurrensrådet avvecklades därför /2011. Erfarenhetsutbyten i bostadspolitiska frågor sker bl.a. inom ramen för ett informellt bostadsministersamarbete inom EU. Det senaste mötet inom ramen för samarbetet genomfördes i i . ska enligt sin instruktion bl.a. löpande följa och redovisa hur bostadsfrågorna och förutsättningarna för den nationella bostadspolitiken utvecklas inom EU, uppmärksamma förslag till nya och ändrade EU-regler, rättsutvecklingen i övrigt samt följa annan utveckling inom EU som kan ha betydelse för den svenska bostadssektorn. Detta arbete har redovisats i rapporten och Bostadspolitiken 2010. Rättsutveckling och samarbete inom EU av betydelse för svensk bostadspolitik (dnr S2011/1254). antog regeringen skrivelsen Globala utmaningar vårt ansvar, politik för global utveckling (PGU) (skr. 2007/08:89). PGU innefattar ett effektivt bistånd med en gemensam hållning där regeringen, inom alla ansvarsområden, söker vägar för att stärka det svenska bidraget till en rättvis och hållbar global utveckling. Som en del av denna politik har () fått i uppdrag att vid behov bistå andra svenska myndigheter med erfarenheter om bostadsfinansiering i utvecklingsländer (dnr Fi2009/7922 och Fi2010/5789).