prop · GY03100 · 2011-04-13 00:00:00 — Under 20092011 har regeringen genomfört stora tillfälliga satsningar på fler utbildnings- platser inom yrkesvux, samt universitet och högskolor. upphör dessa satsningar vilket förklarar utgifts- minskningen under detta år jämfört med för utgiftsområde 16 Utbildning och univer- sitetsforskning och utgiftsområde 15 Studiestöd. Minskningen på utgiftsområde 21 Energi förklaras främst av satsningen på energiforskning minskar från till (prop. 2010/11:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 8.2.1). Inom utgiftsområde 22 Kommunikationer förklaras de minskade anslagsnivåerna 2011 2012 främst av utfasningar av tillfälliga stimu- lansåtgärder. Dessa åtgärder bestod bl.a. av tidigareläggningar av underhållsåtgärder och den s.k. närtidssatsningen. Införandet av trängsel- skatt i är den största förklaringen till ökningen på 2013. tillfördes till som har till uppgift att bedriva finansieringsverksamhet och annan verk- samhet för att främja innovation och företa- gande i norra inland (prop. 2010/11:2, bet. 2010/11:FiU11, rskr. 2010/11:75). Vidare tillfördes SAS ett kapitaltillskott på 2010 (prop. 2009/10:121, bet. 2009/10:FiU35, rskr. 2009/10:220). Dessa till- fälliga satsningar bidrar till de lägre utgifts- nivåerna 2011 i förhållande till 2010 på utgifts- område 24 Näringsliv. Tabell 7.5 Utgiftsförändringar 20112015 i förhållande till föregående år till följd av tidigare beslutade, aviserade och föreslagna reformer och finansieringar -0,78 -0,12 -0,01 -0,02 UO 2 Samhällsekonomi och -0,21 -0,03 UO 3 Skatt, tull och -0,04 -0,02 -0,08 -0,02 -0,27 UO 6 Försvar och -0,26 -0,01 -0,19 -1,20 -0,23 -0,05 -0,02 UO 9 Hälsovård, sjukvård -0,06 -1,40 UO 10 Ekonomisk trygghet -3,15 -0,42 -0,41 -0,02 -0,02 UO 11 Ekonomisk trygghet -0,04 -0,08 -0,01 UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn -0,10 UO 13 Integration och -0,08 -0,09 -0,19 UO 14 Arbetsmarknad och -0,23 -1,39 -0,36 -1,42 -0,17 -1,32 -0,07 -0,08 UO 16 Utbildning och -1,48 -0,06 -0,63 -0,87 UO 17 Kultur, medier, -0,03 UO 18 Samhällsplanering, -0,05 -0,01 -0,01 UO 19 Regional tillväxt -0,01 -0,16 -0,73 UO 20 Allmän miljö- och -0,22 -0,03 -0,47 -0,20 -0,28 -0,13 -0,77 -0,01 -0,36 -2,42 -2,07 -0,41 UO 23 Areella näringar, -1,18 -0,29 -0,17 -0,18 -0,89 -3,24 -0,03 -0,11 -0,49 UO 25 Allmänna bidrag till -3,58 -0,22 UO 27 Avgiften till -4,14 -8,54 -2,51 -1,73 -3,37 Anm.: Minustecken innebär anslagsminskningar eller att temporära program upphör eller minskar i omfattning. Utgiftsförändringar som motiverar teknisk justering av utgiftstaket för staten ingår ej. 1 Se tabell 7.4 och 9.2 för utvecklingen i nationalräkenskapstermer. Källa: Egna beräkningar. Pris- och löneomräkning av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål I den inledande fasen av budgetprocessen han- teras anslag för förvaltningsändamål i fasta pri- ser. Dessa anslag räknas sedan om till löpande priser genom att pris- och löneindex knyts till anslagen. Omräkningen för ett visst år baseras på pris- och löneutvecklingen . De kostnader som räknas om är löner, hyror och övriga förvaltningskostnader. Vid omräk- ningen används separata index för prisutveck- lingen inom de tre nämnda utgiftsgrupperna. Vid omräkningen av löner används ett arbets- kostnadsindex som baseras på utvecklingen av lönekostnaden för tjänstemän i den konkurrens- utsatta sektorn med avdrag för ett genomsnitt av produktivitetsutvecklingen inom den privata tjänstesektorn. För omräkningen av löner 2012 är omräkningstalet . Lokalhyror som inte omförhandlas under det kommande budgetåret räknas i pris- och löne- omräkningen om med ett index som motsvarar av den årliga förändringen av konsumentprisindex före det aktuella budgetåret. För omräkningen av hyror 2012 är omräkningstalet för hyresavtal som inte kan omförhandlas. Om- räkningen för hyresavtal som kan omförhandlas bygger på prisutvecklingen från det att avtalet tecknades eller senast hade kunnat tecknas om. Detta omräkningstal är individuellt för varje berört anslag. För omräkningen av övriga förvaltningskost- nader används samma index för alla anslag som pris- och löneomräknas. Detta index fastställs genom en sammanvägning av flera index från avseende utgifter som förekommer vid myndighetsutövning. För om- räkningen av övriga förvaltningskostnader 2011 är omräkningstalet . Pris- och löneomräkningen av anslag för för- valtnings- och investeringsändamål gör att utgifterna ökar med 2011 och med 2012. Under 20132015 förväntas den årliga omräkningen bli högre än 2012. De statliga utgifterna påverkas av den ekono- miska utvecklingen i och omvärlden. bidrar makroekonomiska förändringar sammantaget till att de takbegrän- sade utgifterna minskar med ca . De arbetsmarknadsrelaterade utgifterna minskar när ekonomin återhämtar sig Antalet helårsekvivalenter72 i arbetslöshetsför- säkringen började minska . Volymerna väntas fortsätta falla fram (se tabell 7.6). ökade volymerna i jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar kraftigt. Vidare var program- volymerna utanför garantierna tillfälligt höga på grund av regeringens satsningar på en aktiv arbetsmarknadspolitik. 2015 sjunker successivt volymerna i program utanför garantierna och jobbgarantin för ungdomar. Volymen i jobb- och utvecklings- garantin väntas dock ligga på en högre nivå 2011 än 2010 för att därefter minska fram . Sammantaget innebär det att antalet helårs- ekvivalenter i arbetsmarknadspolitiska program minskar marginellt 2011, för att därefter minska relativt kraftigt fram . Läget på arbetsmarknaden medförde att utgifterna för arbetsmarknadspolitiken blev högre under detta år jämfört med nivåerna före finanskrisen. Den gradvisa förbättringen på arbetsmarknaden gör att de arbetsmarknads- relaterade utgifterna väntas sjunka 2011. Utvecklingen bedöms fortsätta under återstoden av prognosperioden 20122015, vilket förklaras av fallande utgifter för arbetslöshetsförsäkringen och de arbetsmarknadspolitiska programmen (se diagram 7.1). Jämfört med de relativt höga nivåerna 2010 väntas antalet helårsekvivalenter i arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknads- politiska program ha minskat med omkring 130 2015 (se tabell 7.6).73 Den förväntade makroekonomiska förbättringen bidrar därmed 72Med helårsekvivalenter avses det antal personer som skulle kunna försörjas under med full ersättning. Exempelvis räknas två personer som varit arbetslösa var som en helårsekvivalent. 73I tabellen redovisas etableringsersättning under arbetsmarknads- politiska program. Utgifterna för etableringsersättning redovisas under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet och ingår därmed inte i det som i texten benämns som arbetsmarknadsrelaterade utgifter. Med arbetsmarknadsrelaterade utgifter avses utgifterna under utgiftsområde 14Arbetsmarknad och arbetsliv. till att sänka de arbetsmarknadsrelaterade utgifterna till nivåer som är jämförbara med nivån före krisen. Sammantaget minskar dessa utgifter med ca . Diagram 7.1 Utgifter för arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiska program1 samt antalet helårsekvivalenter i arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiska program 20102015 Antal helårsekvivalenter (höger y-axel) Utgifter (vänster y-axel) Anm.: Utfall 2010 och beräknade utgifter/volymer 2011-2015. 1 Avser utgifter på anslagen 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd och 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Källa: Egna beräkningar. Andra makroekonomiska faktorer som påverkar utgifterna 20112015 Flera transfereringar till hushållen följer den allmänna pris- och löneutvecklingen med viss eftersläpning. Det gäller t.ex. sjukpenning, föräldrapenning, sjuk- och aktivitetsersättning och garantipension. Det låga resursutnyttjandet under framför allt 2009 och 2010, till följd av den ekonomiska krisen, för med sig en något svagare pris- och löneutveckling än normalt, särskilt och i viss mån 2011. Detta har en återhållande effekt på utgifterna i de pris- och lönekänsliga transfereringssystemen. bedöms pris- och löneökningstakten bli högre och därmed ökar även transfereringsutgifterna i snabbare takt. De inkomstgrundade pensionerna följer normalt sett inkomstindex, vilket speglar de tre senaste årens reala genomsnittliga inkomst- utveckling med tillägg för inflationen . medför utvecklingen av inkomstindex och balanseringen i ålders- pensionssystemet lägre pensioner. Sammantaget bidrar de makroekonomiska förändringarna till att pensionsutgifterna minskar med ca 2011. Tabell 7.6 Helårsekvivalenter, , i vissa ersättningssystem 1Inklusive sjuklön som betalas av arbetsgivaren. 2Deltagare i arbetsmarknadspolitiska program som får ersättning i form av rehabiliteringspenning räknas till sjuk- och rehabiliteringspenning. I tabellen inkluderas etableringsersättning i arbetsmarknadspolitiska program. Volymen i etableringsersättning beräknas 2011 uppgå till cirka 5 000 och 2012-2015 mellan 13 000-14 000. Källa: Egna beräkningar. 2011 bidrar till att balansen i pensionssystemet förbättras. väntas utgifterna för ålderspensionssystemet öka till följd av makroekonomiska faktorer med ca 2012, ca 2013, ca 2014 och ca 2015. En stor del av förändringen av de takbegränsade utgifterna förklaras av andra faktorer än beslut, pris- och löneom- räkning och övriga makroekonomiska föränd- ringar. Totalt uppgår dessa övriga faktorer till ca , varav 6 miljarder beror på volymförändringar inom regelstyrda trans- fereringssystem. Utgiftsökningen till följd av volymförändringar beror främst på ökade volymer i tilläggs- och inkomstpensionen samt i föräldrapenningen (se tabell 7.7). De ohälsorelaterade utgifterna under utgifts- område 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp beräknas falla betydligt (se diagram 7.2). beräknas utgifterna vara lägre än 2010 till följd av volymförändringar. Den samlade volymen i sjukförsäkringen (sjuk- penning samt sjuk- och aktivitetsersättning) har fallit . minskade antalet sjukpenningdagar, medan antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning fortsatte att öka. faller volymerna i båda systemen. planar antalet sjukpenningdagar ut. personer med sjuk- och aktivitetsersättning fortsätter dock under hela prognosperioden. Bland dem som har sjukersättning kommer utflödet till ålderspension att överstiga inflödet till ersättningen. Dessutom upphör ersättnings- formen tillfällig sjukersättning vid slutet av 2012. Osäkerheten i prognosen för ligger främst i hur stor andel av de som erhållit tillfällig sjukersättning som kommer att erhålla sjukersättning. hade ca 20 000 personer tidsbegränsad sjukersättning och bedömer att knappt en tredjedel av dessa kommer att erhålla sjuk- ersättning. känslighetsanalys visar att även om den andelen blir större än beräknat medför det endast en begränsad effekt på utgifterna. Diagram 7.2 Utgifter för sjuk- och rehabiliteringspenning och sjuk- och aktivitetsersättning1 samt antalet helårsekvivalenter i sjuk- och rehabiliteringspenning och sjuk- och aktivitetsersättning 20102015 Antal helårsekvivalenter (höger y-axel) Utgifter (vänster y-axel) Anm.: Utfall 2010 och beräknade utgifter 20112015. 1 Avser utgifter på anslagen 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. och 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Källa: Egna beräkningar. Fler barn och fler pensionärer Antalet personer med inkomst- och tilläggs- pension beräknas öka markant framöver, vilket huvudsakligen beror på demografiska faktorer. Trots att det totala antalet pensionärer ökar kraftigt väntas de sammanlagda volymerna i garantipension endast öka marginellt och bostadstillägg minska något . Det beror på att fler nytillkomna pensionärer har inkomstgrundad pension och på att de nytill- komna pensionärerna har en högre inkomst- grundad pension än dagens ålderspensionärer. De nytillkomna pensionärerna väntas därför inte erhålla garantipension och bostadstillägg i samma utsträckning som dagens pensionärer. Antalet uttagna dagar med föräldrapenning har ökat kontinuerligt och beräknas fortsätta att öka framöver. Ökningen beror framför allt på att fler barn föds. Det ökade barnafödandet medför även att antalet barnbidrag väntas öka . Tabell 7.7 Volymer inom olika transfereringssystem 34,0%kv 37,0%kv 66,0%m 63,0%m 47,0%kv 46,7%kv 53,0%m 53,3%m 59,3%kv 59,7%kv (netto), miljoner 40,7%m 40,3%m 66,4%kv 64,5%kv dagar (netto), miljoner 33,6%m 35,5%m 60,4%kv 60,1%kv 39,6%m 39,9%m 48,6%kv 47,9%kv 51,4%m 52,1%m 10Antal personer med sjuk- och aktivitets- 55,7%kv 55,0%kv 44,3%m 45,0%m 80,4%kv 80,5%kv 19,6%m 19,5%m 81,1%kv 80,7%kv 18,9%m 19,3%m 52,3%kv 52,3%kv 47,7%m 47,7%m 49,2%kv 49,3%kv 50,8%m 50,7%m 92,5%kv 93,3%kv 7,5%m 6,7%m föräldrapenningdagar, 77,7%kv 76,9%kv 22,3%m 23,1%m föräldrapenningdagar, 55,0%kv 55,0%kv 45,0%m 45,0%m 48,6%kv 48,6%kv 51,4%m 51,4%m 60,1%kv 59,9%kv 39,9%m 40,1%m Anm.: Antaganden om arbetslöshetstal och deltagare i arbetsmarknadspolitiska program ingår i de makroekonomiska förutsättningarna, vilka redovisas i avsnitt 5. Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt. 1 Bruttoräknat antal. När stödtagare har studerat på flera utbildningsnivåer eller både i och utomlands uppstår dubbelräkning. Nettoräknat var antalet studiemedelstagare 443 900 personer 2009 och 466 300 personer 2010. Det ekonomiska läget i kommunsektorn 8 Det ekonomiska läget i kommunsektorn Effekterna av den ekonomiska krisen på kommunsektorns ekonomi bedöms bli kortvarigare och mindre omfattande jämfört med beräkningarna i budgetpropositionen . Kommunsektorn redovisade sammantaget ett starkt resultat 2010 på . Tillfälliga statsbidrag tillsammans med att lönesumman inte föll i så stor utsträckning som förväntat medförde att inkomsterna kunde hållas uppe. Kommuner och landsting väntas redovisa ett resultat 2011 på . Resul- tatet beräknas gradvis förbättras i takt med att konjunkturen stärks. Kommunsektorns bidrag till den offentliga sektorns finansiella sparande beräknas till mellan -0,1 och -0,av BNP 20112015. Konjunkturåterhämtningen medför att skatteunderlaget i kommunsektorn ökar snabbare kommande år. Tillväxten väntas uppgå till 4,54,20122015. fasas de tillfälliga statsbidragen ut och 2012. Ökningen i den kommunala konsumtionen förväntas dämpas för att efterföljande år öka i takt med inkomsterna. Sysselsättningen i den kommunalt finan- sierade verksamheten beräknas öka med 11 000 personer 2011 och vara tillbaka på samma nivå som före den ekonomiska krisen. I följande avsnitt redovisas en samlad bedöm- ning av det ekonomiska läget i kommunsektorn. Avsnittet beskriver kommunsektorns finanser, men också dess bidrag till BNP och utvecklingen av sysselsättningen i den kommunalt finan- sierade verksamheten. De kommunala verksamheterna finansieras i huvudsak av skatter och statsbidrag. Tillsam- mans uppgick skatter och statsbidrag till när- mare av kommunsektorns samlade inkomster , varav skatteintäkterna svarade för . Kommuner och landsting erhöll ca i statsbidrag, exklusive kompensationen för mervärdesskatt, vilket motsvarade av deras totala inkomster. De generella statsbidragen inklusive de tillfälliga stöden uppgick till ca , medan ca betalades ut i riktade bidrag (se tabell 8.3). De tillfälliga bidragen medförde att ökningstakten för inkomsterna kunde hållas uppe, trots att skatteintäkterna ökade relativt svagt (se diagram 8.1). Skatteunderlaget och statsbidragen växte tillsammans med 2010, vilket i stort sett motsvarar den genomsnittliga årliga tillväxten 20002008. Diagram 8.1 Skatteintäkter och statsbidrag 20022015 Årlig procentuell förändring, löpande priser. prognos för 20112015. Skatteintäkter och statsbidrag sammantaget Anm.: Skatteintäkter och statsbidrag är justerade för regleringar som påverkar det kommunala skatteunderlaget. Skatteintäkterna redovisas exklusive ändrad medelutdebitering. Statsbidragen omfattar här både generella och riktade bidrag, men exkluderar kompensationen för mervärdesskatt. Källor: och egna beräkningar. Det kommunala skatteunderlaget består främst av utbetalda löner, dvs. lönesumman, men också av skattepliktiga transfereringar och inkomster från näringsverksamhet. Tabell 8.1 Löner, arbetade timmar och lönesumma Årlig procentuell förändring, nominella löner. Utfall , prognos för 20112015. -1,6 -0,1 Anm.: De båda lönemåtten skiljer sig definitionsmässigt åt främst genom att olika typer av ersättningar såsom bonusersättning, semesterersättning m.fl. ingår i nationalräkenskapernas lönemått men inte i konjunkturlönestatistiken. För vidare genomgång av skillnaden mellan lönemåtten samt orsakerna till den stora diskrepansen 2010 se budgetpropositionen . Kalenderkorrigerad utveckling av arbetade timmar. Källor: och egna beräkningar. Lönesumman bestäms i sin tur dels av antalet arbetade timmar i hela ekonomin, dels av tim- lönerna. Vanligtvis följer timlönen i kommun- sektorn i stor utsträckning löneutvecklingen i näringslivet. Detta innebär att personalkost- naderna i kommuner och landsting utvecklas i ungefär samma utsträckning som skatte- intäkterna vid ett givet antal arbetade timmar i ekonomin och i kommunsektorn. Förändringen av antalet arbetade timmar i övriga sektorer ger därför störst effekt för ekonomin i kommuner och landsting. Den kraftiga nedgången i ekonomin 2009 medförde att lönesumman var i stort sett oförändrad . växte det kommunala skatteunderlaget till följd av att transfereringarna, framför allt avseende pensionsutbetalningarna, kraftigt ökade. Den sammanlagda effekten blev dock att det kommunala skatteunderlaget endast ökade . Senast skatteunderlaget utvecklades så svagt var 1993, då det ökade . var motsvarande ökning . Det kommunala skatteunderlaget återhämtade sig något . Antalet arbetade timmar i näringslivet ökade då , som antalet arbetade timmar i kommunsektorn minskade . Den sammantagna effekten blev därför att tillväxten i skatteunder- laget på förstärkte de ekonomiska förutsättningarna för kommuner och landsting. Till följd av att den kommunala konsum- tionen antas anpassa sig till kommunsektorns inkomster (se avsnitt 8.2.1), beräknas antalet arbetade timmar i näringslivet fortsätta att öka snabbare än i kommunsektorn 2011. Totalt beräknas skatteunderlaget öka 2011(se tabell 8.2). Tabell 8.2 Skatter och statsbidrag Miljarder kronor om annat ej anges. Utfall , prognos för 20112015. erade för regl. -5,5 -2,0 -0,1 -1,2 -8,3 -0,1 -1,7 Anm.: I tabellen redovisas utvecklingen av generella och specialdestinerade statsbidrag exklusive kompensation för mervärdesskatt. Skatteinkomster och statsbidrag redovisas justerade för regeländringar som påverkar det kommunala skatteunderlaget. 1 I tabellen redovisas skatteintäkterna 2010 enligt nationalräkenskaperna, denna siffra skiljer sig från regeringens beräkning. Se avsnitt 6, tabell 6.6. Källor: och egna beräkningar. Den förväntade starka konjunkturuppgången medför att kommunernas och landstingens ekonomiska förutsättningar stärks ytterligare framöver. Prognosen över den kommunala konsumtionen innebär att antalet arbetade timmar fortsätter att utvecklas svagare i kommunsektorn än i den privata sektorn, och de kommunala lönerna väntas öka något lång- sammare än i näringslivet. Skatteunderlaget prognostiseras växa med 4,54,20122015, vilket är i linje med den genom- snittliga utvecklingen 20002008. Statsbidragen till kommunsektorn består både av ett generellt statsbidrag och av riktade stats- bidrag. , när nedgången i konjunkturen inträffade, beslutade om att tillföra kommunsektorn tillfälliga statsbidrag. Syftet var att undvika nedskärningar i kommuner och landsting. Statsbidragen ökade därför kraftigt med , varav var tillfälliga bidrag. Tabell 8.3 Faktisk årlig utveckling av statsbidrag enligt nationalräkenskaperna Miljarder kronor om annat ej anges. Utfall i nivå , prognos på förändring mellan åren för 20112015. -3,6 -0,2 -0,6 -1,0 -3,0 -0,6 -0,2 -0,6 -13,0 -0,1 -0,2 -1,1 -0,8 -3,0 -0,1 -1,7 Anm.: I tabellen redovisas utvecklingen av generella och specialdestinerade statsbidrag exklusive kompensation för mervärdesskatt. 1Regleringar avser regeländringar som påverkar det kommunala skatteunder- laget. rör regleringen utökade grundavdrag för pensionärer. 2Övrigt avser exempelvis justeringar som följer av den kommunala finan- sieringsprincipen. Källa: Egna beräkningar. 74 Ökningen avser statsbidrag justerat för regeländringar. Ojusterat var den faktiska ökningen ca . Skillnaden avser i första hand det utökade grundavdraget för pensionärer. De förbättrade ekonomiska förutsättningar som den starkare konjunkturen medför innebär att skatteunderlaget bedöms hålla uppe inkomsterna för kommuner och landsting 2011. De tillfälliga statsbidragen fasas därför ut . uppgår de till . De samlade statsbidragen minskar dock i mindre utsträckning eftersom det generella statsbidraget höjs permanent med . Den totala minskningen av statsbidragen uppgår till ca . Sammantaget är den faktiska utvecklingen av bidragen dock relativt jämn (se tabell 8.3). Detta är en följd av den kompensation om som görs för att neutralisera effekten på det kommunala skatteunderlaget av att grundavdraget för pensionärer utökats. beräknas statsbidragen fortsätta att minska beroende på att den tillfälliga höjningen upphör. De generella statsbidragen minskar därutöver med , till följd av ekonomiska regleringar som avser ändrade kommunala åtaganden. De riktade bidragen ökar däremot med ca , bl.a. som en följd av de satsningar som aviserades i budgetpropositionen inom kommunala verksamhetsområden som utbild- ning, äldreomsorg och hälso- och sjukvård. beräknas statsbidragen vara i stort sett oförändrade. minskar statsbidragen med , vilket till största delen förklaras av att beslut om vissa riktade statsbidrag bara har fattats . Kommunsektorns utgifter består till största delen av utgifter för vård, skola och omsorg. Dessa utgifter benämns som konsumtion i nationalräkenskaperna (NR). Den kommunala konsumtionen beskrivs utförligare i avsnitt 8.2.1. Andra utgifter i kommunsektorn är investeringar, transfereringar och ränteutgifter. uppgick utgifterna i kommuner och landsting till ca . Mätt som andel av BNP motsvarade detta . Kommunsektorns utgifter svarade enligt NR för av den konsoliderade offentliga sektorns utgifter . Tabell 8.4 Totala utgifter för kommuner och landsting Miljarder kronor om annat ej anges. Utfall , prognos för 20112015. Anm.: Investeringar inkluderar nettoköp av mark och fastigheter. Eftersom försäljningen vanligtvis överstiger köp av mark och fastigheter är dessa nettoutgifter negativa. beräknas försäljningen minska, vilket delvis förklarar ökningen av investeringar. Investeringsutgifterna i sig väntas öka med . Källor: och egna beräkningar. Investeringarna har ökat starkt och uppgick till av de totala utgifterna. ökade investeringarna i landstingen kraftigt jämfört med föregående år, bl.a. genomfördes investeringar avseende Nya i , och ombyggnaden av , medan utvecklingen var betydligt svagare i kommunerna. Utgifterna för investeringar beräknas växa med 2011 jämfört med . Under 20122015 beräknas de öka i löpande priser. Transfereringar till övriga sektorer, däribland hushåll, väntas öka med 2011. Därefter förväntas en svagare utveckling 2015. Framför allt är det utgifterna för ekonomiskt bistånd som utvecklas svagare i takt med att läget på arbetsmarknaden förbättras. Utgifterna för ekonomiskt bistånd bedöms minska . Ränteutgifterna fortsatte att minska och har mer än halverats . öka jämfört med , till följd av det högre ränteläget. I takt med att ränteläget normaliseras beräknas ränteutgifterna öka kraftigt . Detta vägs dock upp av att även inkomsträntorna beräknas öka i motsvarande utsträckning. 8.2.1Kommunal konsumtion i löpande priser Den kommunala konsumtionen i löpande priser består inte bara av kommuners och landstings utgifter för vård, skola och omsorg, utan även av utgifter för exempelvis kultur, infrastruktur, central administration och brandförsvar.