prop · GY03101 · 2011-04-14 00:00:00 — Det är endast ett fåtal myndigheter som innehar statsobligationer. Kärnavfallsfondens innehav var och Riks- gäldskontoret innehav för insättningsgaranti- fonden var . Övriga myn- digheters innehav avser främst eget innehav av premieobli- gationer. Obligationer m.m. i utländsk valuta Lån i utländsk valuta upptas i balansräkningen till sitt aktuella värde, dvs. den räknas om till de valutakurser som gällde på bokslutsdagen (till skillnad från lån i , se ovan). De redovi- sade lånen i utländsk valuta minskade med . Myndigheten för samhällsskydd och Leverantörsskulder avser skulder som uppkom- mer vid köp av varor och tjänster. Posten kan visa stora variationer på grund av skuldernas kortfristiga karaktär. Not 47 Övriga skulder Obligationer som förfallit, vinster, räntor tar upp lån i svenska kronor och genom skuldbytesavtal (kron/valuta- swappar) omvandlas lånen till skuld i utländsk Genom dessa swapptransaktioner uppstår en kreditrisk och för att hantera denna ingår man s.k. . Storleken på säkerheterna beror på marknadsvärderingen på de underliggande derivaten den aktuella dagen och varierar kraftigt . Vid utgången av 2010 var de betydligt högre än föregående år. skuld till premiepensions- systemet avser huvudsakligen inbetalda ålders- pensionsavgifter som övergångsvis placerats på konto i för finansiering av framtida pensioner. Avistamedel avser inlåning i Statens intern- bank. Den del som avses här gäller inlåning från statliga bolag och andra organ som inte ingår i den konsoliderade balansräkningen och därför inte elimineras. Ökningen med beror på att försäljningslikviden för har satts in på avistakonto hos Riks- gälden. Resterande belopp avser främst Europe- iska . Medel för EU-avgiften avser medel som har skuldförts på Europeiska kommissionens konto i , men ännu inte betalats från statens centralkonto i . Beloppet va- rierar beroende på kommissionens aktu- ella likviditetsbehov. I övriga skulder ingår leasing- skulder med . Leasing- skulderna har ökat kraftigt och avser finansiering av etapp 3 som tagits upp som till- gång . skuld avseende kontoöverskott på skattekonto utgörs huvudsakligen av skatt- skyldigas kompletteringsinbetalningar för att täcka den slutliga skatten, vilken avräknas först . Till viss del utgörs överskotten också av oreglerade skulder avseende överskjutande ingå- ende mervärdesskatt eller andra återbetalningar som inte hunnit effektueras på balansdagen. Det belopp som benämns Övrigt, avser i huvudsak skulder för ännu inte behandlade och utbetalda ansökningar i ett nytt system för ut- betalning av moms till utländska företag inom EU, vilket har tagits i drift . hade dispens från att skuldredovisa dessa utbetalningar. övriga skulder avser främst innehållen skatt på sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning, föräldrapenning m.fl. skattepliktiga socialförsäkringsförmåner. Minsk- ningen jämfört med beror till största delen på att en skuld föregående år till Första till avseende socialavgifter mot- svaras av en fordran . har minskat sina övriga skulder med , vilket till övervägande del avser lösen av lån i en schweizisk järnvägsbank. Depositioner utgörs bl.a. av indrivna medel hos och av hyror som de- ponerats av privatpersoner hos länsstyrelserna i samband med tvist med fastighetsägare. Förskott från uppdragsgivare och kunder Förskott från uppdragsgivare och kunder består av medel som erhålls för finansiering av större projekt, t.ex. byggnader och forsknings- och ut- vecklingsprojekt, som pågår och där arbetet ej har avslutats eller slutavräk- nats. Svenska kraftnäts förskott består av avtal med kunder inom optoverksamheten, dvs. infra- struktur för tele- och datakommunikation. talstiden varierar och för- skotten intäktsförs . Myndigheten för samhällsskydd och Upplupna kostnader redovisas för under redo- visningsperioden utförda tjänster och levererade varor som faktureras eller betalas först under nästkommande räkenskapsår. upplupna kostnader avser räntekostnader för upplåning i svenska kronor och utländsk valuta samt skuldskötselåtgärder. redovisar upparbetade kostnader uppgående till avseende in- vesteringsprojekt såsom , , Haparandabanan och . Därutöver redovisar verket upplupna kostnader uppgående till för bidrag till enskilda vägar och ytterligare avse- ende markinlösen. redovisar bl.a. upplupna kostnader för placering av barn med , sjuk- och hälsovård med samt schablonersättningar vid flyktingmottagande med 280 miljoner kro- nor. redovisas bl.a. upplupna kostnader för EU-vård, tandvård och andra för- säkringskostnader uppgående till . redovisar bl.a. upplupna kostnader för balanskraft, överföringsförluster, beredskapskostnader, transitkompensation och underhåll. I övrigt består upplupna kostnader även av semester och löneskulder, och konsult- och revi- sionsarvoden m.m. Som oförbrukade bidrag redovisas bidragsmedel som erhållits, men som ännu inte förbrukats för sitt ändamål. De oförbrukade bidragsmedlen som redovisas hos universitet och högskolor av- ser finansiering av olika forskningsprojekt. De som redovisas hos avser förskott från Europeiska jordbruksfonden för landskapsutveckling. Periodiseringsposter övriga förutbetalda intäkter förutbetalda överkurser vid upplåning Rådet för Europeiska socialfonden i Övriga förutbetalda intäkter är inkomster för varor och tjänster som ännu inte har levererats eller utförts. Förutbetalda intäkter uppstår i en redovisningsenhet på grund av att varor och tjänster faktureras i förskott eller förskottsbeta- las innan prestationer har utförts. Överkurser uppstår när emitterar obligationer och marknadsvärdet är högre än det nominella värdet. Mellanskillnaden utgör överkurs och bokförs som förutbetald in- täkt som periodiseras över lånets löptid. I posten förutbetalda intäkter redovisar Tra- fikverket ett förskott på från avseende byggande av sta- tion vid . redovisade förutbe- talda intäkter avser exportverksamheten. Periodisering av skatter avser mellanskillnaden mellan de skatter som inbetalats och de skatte- intäkter som beräknas i samband med upprät- tandet av årsredovisningen för staten. Att en fö- rutbetald intäkt redovisas innebär att de periodiserade intäkterna är lägre än de betalda skatterna som m.fl. myndigheter redovisat. Föregående år redovisades periodise- ringsskillnaden under not 38 Övriga upplupna intäkter. Bland de förutbetalda intäkterna ingår medel från EU som avser den aktuella fleråriga budgetramen 20072013. Som Övriga förutbetalda intäkter hos andra myndigheter redovisas främst avgiftsintäkter som betalats , men som är hänför- liga till kommande år. Garantier för vilka avsättning ej görs Garantier om tillförsel av kapital Garantier för vilka avsättning görs Garantier om tillförsel av kapital U-kreditgarantier (Sida) Fristående krediter (Sida) Internationella åtaganden, RGK De statliga garantiåtagandena hanteras av fyra myndigheter: (), (), Sida och Statens bo- stadskreditnämnd (BKN). Garantiverksamheten beskrivs närmare av i särskilt underlag. I noten har garantiåtagandena delats upp i ga- rantier för vilka ingen avsättning för förluster görs och garantier för vilka avsättning görs. Inom linjen tas de åtaganden upp för vilka ingen avsättning görs (se även Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar samt avsnitt 6 Statliga garantier och krediter). har åtagandet i insättningsgaran- tin ökat, men har bankgarantierna minskat. garantiåtagan- den har fortsatt öka. Garantiförbindelser avseende insättningsga- rantin avser förhållandet . Beloppet avser insättningsgarantin. För investe- rarskyddet saknas uppgift om storleken på de skyddade tillgångarna. Myndigheten för samhällsskydd och Ansvarsförbindelser är förpliktelser som inte re- dovisas som skuld eller avsättning i balansräk- ningen på grund av att det inte är troligt att de kommer att regleras eller på grund av att deras storlek inte kan beräknas med tillräcklig tillför- litlighet. Det kan också vara möjliga förpliktel- ser, dvs. det är osäkert om det förekommer en förpliktelse eller ej. Som Övriga ansvarsförbin- delser redovisas de ansvarsförbindelser som ej är garantiförbindelser. redovisar åtaganden gent- emot internationella finansieringsinstitutioner. redovisar ansvarsförbindelser avseende statliga utställningsgarantier. redovisar antastbara förmå- ner. redovisar den uppskattade kostnaden för avhjälpande av miljöskada på 495 stycken f.d. fastigheter i . genomför ett antal miljösaneringar på sina fastigheter. Den genom- snittliga kostnaden för miljösanering uppgår till ca . redovisar även ansvarsförbindelser avseende hyrda lokaler. För trafikverkets del finns utöver angivet belopp ett ansvar för vissa miljöskador i vissa fall till följd av dels flygplats- verksamheten som bedrivits av , dels verksamheter som bedrivits av och . ska även i vissa fall svara för kostnader för åtgärder förknippade med miljögaranti i avtalet om bolagisering av och tillägg till detta. Till viss del kan ansvarsfördelningen mellan , och behöva klarläggas i dessa frågor. De kostnader som kan bli följden av angivna åtaganden finns för närva- rande inte beräknade med belopp. Polisen redovisar vitesbelopp i hyreskontrakt vid förtida avflyttning. Totalförsvarets forsk- ningsinstitut, Kriminalvården och Försäkrings- kassan samt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap redovisar ansvarsförbindelser gällande hyrda lokaler. I Kriminalvårdens belopp ingår även projekteringsgarantier. Försvarsmakten har tagit upp avsättningar för bl.a. sanering av förorenade områden (se not 44 Övriga avsättningar, där denna del uppgår till ). Utöver detta kommer Försvarsmakten att ha ytterligare utgifter för sådan sanering. Dessa utgifter är dock osäkra både till tidpunkt och belopp och har därför inte angivits med något belopp här. post utgörs av antastbara pen- sionsförpliktelser. har tecknat borgen för lån avseende förvärv av fastighet och belopp avser borgensåtagande till dotterföretag och pensionsåtaganden till dotter- och intresseföretag. Tillkommer/avgår: Förändring av fordringar och skulder Vid periodisering av skatteintäkter tas upplupna eller förutbetalda intäkter upp i årsredovisningen för staten avseende de skatter som är hänförliga , men ännu ej betalats eller omvänt. Skat- teintäkterna enligt resultaträkningen justeras för dessa. Detsamma gäller fordringar och skulder avseende skatter som tas upp av . överstiger de beräknade intäkterna de betalda skatterna och därför redovisas en minsk- ning av kassaflödet. I detta justeringsbelopp in- går även fordran på kommuner avseende re- glering av kommunalskattemedel. Avgifter och andra ersättningar Dotter- och intresseföretag värderas enligt den s.k. kapitalandelsmetoden vilket innebär att ut- delningar inte redovisas i resultaträkningen. Det innebär att utdelningar från dotter- och intres- seföretag måste läggas till för att komma fram till statens nettoupplåning. Statens utdelningar re- dovisas i huvudsak av Kammarkollegiet. har bl.a. delat ut , och . Av de som delar ut är reavinst från för- säljningen av bolagets aktier i . Nedskrivning och avskrivning av lån, Förändring av fordringar, Avsättningar till fonder och nedskrivningar av lån medför inte några betalningar och dessa kostnader tas därför bort. Avsättning till fonder i staten avser främst Insättningsgarantifonden, Stabilitetsfon- den och Kärnavfallsfonden (se not 5). Nedskrivningar och avskrivningar av lån hos CSN är ett netto av avskrivningar på grund av ålder och andra orsaker och återföring av tidigare reservering för osäkra fordringar. Nettoföränd- ringen är en återföring av tidigare re- servationer, vilket innebär att transfererings- kostnaderna har minskat utan påverkan på kas- saflödena. Till transfereringar hänförs även förändringar i återkravsfordringar m.m. hos . Avsättningar (se not 43 och 44) Kostnader för avskrivningar, avsättningar och nedskrivning av lån medför inte några betal- ningar och tas därför bort. Avsättningarna för statens tjänstepensioner har minskat och det totala avsätt- ningsbeloppet är därför negativt. Förändringar av avsättningar beskrivs i not 43 och 44. Kostnaderna för statens verksamhet justeras även för realisationsförluster vid försäljning av egendom som redovisats som kostnad utan att medföra någon betalning. Förändring av långfristiga fordringar Förändring av kassa och bank Förändringar av långfristiga fordringar avser främst skadefordringar och återförsäkrares försäkringstekniska avsätt- ningar minskar med . (Se not 28) Minskningen av omsättningstillgångar beror till stor del på att den upplupna intäkten vid pe- riodisering av skatter minskat (se not 38). Fö- rutbetalda kostnader minskar också vilket för- av statens transfereringar till kommuner och landsting som utbetalades men avsåg verksamhet (se not 36). Skulderna har ökat med nästan , vilket medför att statens nettoupplåning minskat. Ökningen avser främst skulder avseende som används av för att minska risken i skuld- bytesavtal, s.k. swapptransaktioner (se not 47). Aktier och andra värdepapper Datasystem, rättigheter m.m. De finansiella investeringarna uppgick till . Kärnavfallsfonden har ökat sitt innehav av bo- stadsobligationer med . Det nya bolaget , som var en del av , redovisas som inve- stering med . Statens kapi- talinsatser i och redovisas som investeringar med . Materiella investeringar uppgick till vilket är en liten ökning jämfört med föregående år. Investeringar i beredskapstillgångar uppgick till , vilket är en minskning med från föregående år (se not 24). Investeringar i väganläggningar uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med föregående år. Vägprojekt för 3,3 miljarder har färdigställts un- der året. Investeringar i järnvägsanläggningar uppgick till , vilket är en ökning med från föregående år. Järnvägsanläggningar har färdigställts med näs- tan . etapp 3 har tagits upp som investering med . Investeringar i maskiner och inventarier upp- gick till vilket är en ökning med mot föregående år. Investeringar i fastigheter och markanlägg- ningar uppgick till strax , och minskar jämfört med föregående år med nästan . och står för nästan hela belop- pet av nyinvesteringarna i fastigheter och mark. har minskat sina inve- steringar med drygt 0,6 miljarder. Övriga investeringar ökar med . Här ingår investeringar vid större myn- digheter och affärsverk såsom hetsverk, , , , Polisen osv. Investeringar i immateriella tillgångar som i huvudsak avser IT-system uppgick till nästan 2010, vilket är en minskning med nästan jämfört med fö- regående år. De största investeringarna i immate- riella tillgångar finns hos med och Försvarsmakten med . Försvarsmaktens invester- ingar avser till största delen verksamhetsstödet Prio. Även och Kronofogdemyn- digheten har en del immateriella investeringar. Centrala nyutlåning, som till största delen består av studielån, uppgick till , vilket är en ökning med . Amorteringarna ökade med . nyutlåning minskade kraftigt, beroende på utlåningen till föregående år med . avser nyutlåningen främst lån till med . Amorteringarna avser framför allt valutaförändringar vid omsättning av lånet till i utländsk valuta. Finansiellt netto för statens upplåning Det finansiella nettot som är hänförbart till sta- tens upplåning har förbättrats med nästan jämfört med föregående år. Intäkter som hänförs till orealiserade valuta- kursdifferenser (skulder och fordringar i ut- ländsk valuta värderade till bokslutsdagens kur- ser) uppgick till , vilket ökat upplåningsbehovet. Orealiserade poster på- verkar inte statens nettoupplåning. De orealise- rade valutakursvinsterna ökar därför det negativa beloppet. Kapitaliserade räntor på utlåning Avgår reavinster vid försäljning av Under Övrigt finansiellt netto redovisas räntor och andra finansiella transaktioner som inte är hänförliga till statsskuldförvaltningen (se not 13 och 14). tar upp ränte- intäkter för sin utlåning i resultaträkningen. En stor del av denna ränteintäkt betalas inte in till staten utan bokförs i balansräkningen som en ökning av fordran avseende utlåning. Denna s.k. kapitaliserade ränta har inte betalats in till staten och den påverkar således inte statens nettoupp- låning. Realisationsvinster vid försäljning av aktier in- går i finansieringsanalysens post Försäljning av anläggningstillgångar och dras därför av från de finansiella intäkterna. Förändring av tillgångar hänförbara till Förändring av skulder hänförbara till Upplupna och förutbetalda räntor som är hän- förbara till statens upplåning redovisas i balans- räkningen under periodavgränsningsposter och påverkar således inte statsskulden. Förändringar av tillgångar och skulder som är hänförbara till statens upplåning har påverkat statens netto- upplåning med 1,6 respektive 3,2 miljarder kro- nor . Utfallet för statens budget 5 Utfallet för statens budget ekonomiska vårproposition redovisar regeringen en kort sammanfattning av utfallet för statens budget 2010. I detta kapitel lämnar regeringen en utförligare beskrivning av utfallet för statens budget 2010, som också jämförs med de beräknade inkomsterna och budgeterade ut- gifterna i statens budget. Med statens budget av- ses i det följande den ursprungliga budgeten an- tagen av (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:FiU10, rskr. 2009/10:42). När jämförelse görs mot totalt an- visade medel avses såväl statens ursprungliga budget som de tilläggsbudgetar som beslutats . Indrag av anslagsbelopp framgår inte i detta avsnitt. En mer utförlig redovisning finns i bilaga 5 Specifikation av inkomster på statens budget och bilaga 6 Specifikation av utgifter på statens budget. Statens budget ska omfatta alla inkomster och utgifter, med vissa undantag, samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Statens budgetsaldo är därmed detsamma som statens lånebehov (med omvänt tecken). Ett positivt saldo innebär att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. Ett negativt saldo innebär att staten behöver låna. Budgetsaldot uppgick till -(tabell 5.1). I budgeten beräknades saldot till -. Utfallet blev därmed bättre än beräknat. Inkomsterna beräknades uppgå till i statens budget. Det slut- liga utfallet blev , således högre än beräknat. Avvikelsen förklaras främst av att statens skat- teinkomster översteg beräkningen i budgeten med . Skatt på konsumtion och insatsvaror blev högre än beräknat. Skatt på kapital blev högre än beräknat. Övriga inkomster blev lägre än beräknat i budgeten. Tabell 5.1 Utfallet för statens budget 2010 Statens skatteintäkter, dvs. Det slutliga utfallet för utgifter m.m. blev , vilket är lägre än den ursprungligen fastställda budgeten. Det beror främst på att posten Myndigheters m.fl. in- och utlåning i , netto blev lägre än beräknat. Utgifterna för utgifts- område 14 Arbetsmarknad och arbetsliv blev lägre än i statens budget eftersom arbetslösheten blev lägre än beräknat. På tilläggsbudget anvisades . Anslaget 1:21 Kapitalinsatser i statliga bolag inom utgiftsområde 24 Näringsliv tillfördes , dels för att delta i nyemission i med , dels för att tillföra det nybildade riskkapitalbolaget . Utgiftsområde 8 Migration tillfördes med anledning av att antalet asylsökande var högre än beräknat i den ursprungliga budgeten. Utgifterna för samtliga utgiftsområden, exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., blev lägre än beräkningen i statens budget. Det beror, som beskrivs ovan, framför allt på att utfallet på utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv blev lägre än anvisat på 9 Hälsovård, sjukvård och lägre än anvisat då utgifterna för anslaget 1:4 Tandvårdsförmåner m.m. blev lägre än beräknat i budgeten. Högre utgifter än ursprungligen anvisat blev det utgiftsområden fick medel på tilläggsbudget. De totala utgifterna m.m. blev lägre än beräknat i statens budget. I förhållande till totalt anvisat (statens budget och tilläggsbudget) blev de totala utgifterna m.m. lägre. Utfallet för statens budget 2010 påverkades av engångseffekter som totalt beräknas påverka saldot positivt med . väntas göra en extrautdelning till följd av försäljningen av 465 apotek 2009. I avvaktan på beslut om denna utdelning under 2011 har ett belopp om tillfälligt placerats på konto i och blir därmed en positiv engångseffekt 2010. tog ett lån i för att återställa valuta- reserven efter olika insatser under den finansiella krisen. Lånet togs i euro och dollar motsvarande ursprungligen . minskade det totala lånet med till följd av valutavinster vid omsättning av lån, då den svenska kronan stärkts. Det innebär en positiv engångseffekt på 2010. I avsnitt 5.5 beskrivs underliggande saldo och engångseffekter detaljerat. 5.1.1Statens budget 2009 och 2010 I tabell 5.2 redovisas utfallet för statens budget . Utfallet blev 2010 ett underskott på jämfört med ett underskott på 2009, en förbättring med . Tabell 5.2 Utfallet för statens budget 2009 och 2010 De totala inkomsterna ökade med (9,) . Statens skatteinkomster ökade med (10,). Indirekta skatter på arbete väntas öka med (2,), inkomster av skatt på kapital beräknas öka med (12,) samt skatt på konsumtion och insatsvaror beräknas öka med (6,). Övriga inkomster minskade med jämfört med . De totala utgifterna m.m. minskade med (11,) . Utgifterna för utgiftsområden, exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., ökade med (2,). Den största ökningen var inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen som ökade med (58,). Inom utgiftsområde Arbetsmarknad och arbetsliv ökade utgifterna med (13,). Utgifterna under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap ökade med nästan (8,). Utgifterna under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner minskade (7,). Myndigheters m.fl. in- och som utfallet för posten Kassamässig korrigering ökade med nästan . Nettoutlåningen minskade framför allt till följd av att tog lån i med 2009. Utgifterna under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. minskade med (35,). Minskningen förklaras främst av att räntorna på statsskulden blev nästan lägre än 2009. Dessutom redovisades under utgiftsområdet föregående år, det tillfälliga anslaget Övergångs- effekter av kostnadsmässig avräkning under utgiftsområdet med . 5.2Inkomster på statens budget 2010 Inkomsterna på statens budget 2010 blev , vilket är högre än budget. Statens skatte- inkomster uppgick till och övriga inkomster var försumbara. I tabell 5.5 redovisas totala skatteintäkter och inkomster . I tabellen redovisas även skillnaden mellan utfall och statens budget. Statens budget baserades på de prognoser som redovisades i budgetpropositionen . Utfallet för inkomsterna baseras för ett flertal skatter på löpande debiteringar av skatter som avser flera inkomstår. En analys av hur inkomsterna har utvecklats jämfört med budgeten bör beakta utvecklingen av makroekonomin och förändringar i regelverken. Regeringen föreslog och aviserade i budget- propositionen skattereformer som sammanlagt bedömdes minska skatteintäkterna med ca . Tabell 5.3 Skattereformer 2010 Beslut som bedömdes påverka de totala skatteintäkterna Skatt på konsumtion och insatsvaror Intäkterna från skatt på arbete bedömdes minska med till följd av skattereformer, varav det fjärde steget i jobbskatteavdraget stod för , sänkningen av det förhöjda grundavdraget för pensionärer för och nedsatta egenavgifter för enskilda näringsidkare för . Reformer inom skatt på kapital bedömdes öka intäkterna med till följd av de aviserade förslagen att förebygga otillbörlig skatteplanering. För skatt på konsumtion aviserades en rad förändringar. Nettoeffekten på intäkterna bedömdes dock vara mycket liten. Utvecklingen av skatteintäkterna beror i stor utsträckning på hur ekonomin utvecklas. I tabell 5.4 redovisas några av de makroekonomiska förutsättningar som påverkar skatteintäkterna. De ekonomiska antaganden som redovisas är desamma som ekonomiska vårproposition. I tabellen jämförs dessa med antagandena i budgetpropositionen . Tabell 5.4 Antaganden ekonomiska vårproposi- tion jämfört med budgetpropositionen Procentuell utveckling om inget annat anges. -3,6 -0,7 -2,8 -0,2 -1,3 Utbetald lönesumma, skatteunderlag -0,6 -2,4 -0,1 -1,4 -0,1 -0,9 -0,8