prop · GZ031d19 · 2011-09-20 00:00:00 — Därför fortsätter regeringen i enlighet med PGU arbetet med samstämmighet för utveckling, i synnerhet inom EU. En viktig uppgift blir att bevaka EU-processer som har stor inverkan på utvecklingsländer som t.ex. EU:s nya handelsstrategi, reformer av den gemensamma jordbruks- och fiskeripolitiken samt klimatförhandlingarna. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 även för att öka de positiva utvecklingseffekterna av migration. Regeringens mål är att genom en ökad samstämmighet mellan migration och utveckling förstärka de positiva och minska de negativa utvecklingseffekterna av migration. Som ett led i det arbetet kommer att vara ordförande för det Globala forumet för migration och utveckling (GFMD) 2013-2014 samt stå värd för . GFMD är det enda globala forumet för mellanstatlig dialog om migration och utveckling. Inom ramen för den strategiska roll som det samlade biståndet kan spela i varje utvecklingsland, måste varje enskild biståndsaktör identifiera de områden där man har ett tydligt mervärde. För del kan detta innebära att bilaterala insatser genomförs inom sektorer och ämnesområden där vi har lång erfarenhet och hög trovärdighet exempelvis vad gäller engagemanget för demokrati och respekt för de mänskliga rättigheterna. Det kan också handla om insatser på områden där få andra givare är aktiva och/eller områden som internationellt arbetar i motvind. Motvindsfrågor kan vara områden där det kan vara svårt att snabbt se resultat men där företräder en hållning som inte i tillräcklig utsträckning lyfts fram av andra aktörer i det internationella samarbetet. Exempel på det sistnämnda är bl.a. homosexuella, bisexuella och transpersoners rättigheter och sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Mervärde kan också innebära arbete på områden där har komparativa fördelar, exempelvis genom särskild expertis eller speciella erfarenheter och därmed har goda förutsättningar att påverka och bidra till hållbar utveckling och en effektivare fattigdomsminskning. Inventering, uppföljning, analys och utvärdering av resultat utgör ett viktigt element i bedömningen av när och hur insatser har ett mervärde och var har en komparativ fördel. Genom att formulera tydliga mål för bidrag, exempelvis i förhållande till millenniemålen, kan även förväntningarna på resultat tydliggöras och därmed förutsättningarna förbättras för att följa upp och redovisa resultat. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 3.5.2Mot ett mer effektivt globalt bistånd samarbetsländernas egna resurser. Biståndet står inför flera framtida utmaningar. En central utgångspunkt är att säkerställa att det samlade globala biståndet, som i många länder i finansiella termer ofta har en begränsad roll, är effektivt. Ett ineffektivt bistånd kan göra mer skada än nytta. Nya aktörer ska välkomnas, är det en utmaning att det samlade globala biståndet är fragmentiserat. Det finns omkring 200 statliga biståndsorganisationer från fler än 50 givarländer, fler än 250 multilaterala organisationer och därutöver privata stiftelser, internationella civilsamhällesorganisationer, företag, m.m. De flesta av dessa har sinsemellan olika administrativa regelverk och ställer olika typer av krav på sina motparter vad gäller rapportering, utbetalningsrutiner, resultatredovisning etc. För utvecklingsländer med svag administrativ kapacitet är denna mångfald av regelverk och aktörer svår att hantera effektivt då den är förknippad med höga transaktionskostnader. Bistånd kan i sådana situationer t.o.m. bli ett hinder för utveckling. Trots Parisdeklarationen och handlingsprogrammet från om ökad biståndseffektivitet kvarstår många av dessa grundproblem. En grundläggande prioritering för regeringens arbete kommer även fortsättningsvis att verka för ett mer effektivt och resultatinriktat bistånd, både internationellt och i hanteringen av svenska biståndsmedel. För att minska den globala fragmentiseringen av bistånd avser regeringen se över hur det svenska bilaterala utvecklingssamarbetet inriktas geografiskt och ämnesmässigt samt tydliggöra bevekelsegrunderna för och resultatförväntningarna på det svenska bilaterala utvecklingsengagemanget i olika landkontexter (se avsnitt 3.6.4 nedan). Att varje biståndsgivare är verksam i färre länder och färre sektorer bidrar till att göra det globala biståndet mindre fragmentiserat. Det kan också bidra till att varje biståndsgivare blir mer specialiserad och att biståndet blir av bättre kvalitet, vilket ökar förutsättningarna för att det samlade globala biståndet blir mer effektivt. Ökad transparens och förbättrade möjligheter till ansvarsutkrävande är både mål och förutsättningar för ett mer effektivt bistånd. Transparens omfattar i detta avseende såväl öppenhet kring bistånd som användningen av också om att öka kvaliteten och transparensen i biståndsfinansierade upphandlingar för att säkra biståndseffektivitet och ett ansvarsfullt nyttjande av skattemedel. Det behövs också ett tydligare resultatfokus i de internationella ansträngningarna för ett mer effektivt bistånd. Detaljerade samordningsprocesser på landnivå och ansträngningar att anpassa biståndet till partnerländernas prioriteringar är inte mål i sig utan medel för bättre resultat i form av fattigdomsminskning, minskad ojämlikhet etc. Med ett mer resultatinriktat bistånd menas i detta avseende att: -Fastslå tydliga mål som anger vilka resultat som förväntas. -Mäta det som är möjligt att mäta, dvs. att definiera tydliga kvantitativa mål på områden, och för insatser, där detta är möjligt. Millenniemålen är ett bra exempel där så har skett på internationell nivå. -Utveckla och förfina kvalitativa metoder för bedömning av insatser vars resultat är svåra att mäta kvantitativt. Exempelvis kan det vara svårt att definiera kvantitativa resultat av stöd på demokratiområdet och då bör kvalitativa bedömningsmetoder kunna användas. -Tydligt definiera de insatser som prioriteras trots svårigheter att visa resultat. Vissa humanitära insatser i konfliktdrabbade områden kan vara exempel på detta. Regeringens fortsatta arbete för ett ökat fokus på resultat innebär således inte att bara satsa på kortsiktiga, enkla och mätbara insatser, utan snarare att utveckla metodiken för att definiera mål och resultat även för långsiktiga och svårmätbara insatser. Genom att bygga på tidigare erfarenheter och utvärderingar samt att systematiskt följa och analysera enskilda insatser erhåller värdefulla lärdomar av vad som fungerar och inte fungerar. kan lättare identifiera mervärdet av det svenska bidraget och skapa en grund och motivering för att arbeta även med svåra frågor, som t.ex. SRHR och i svåra miljöer som konfliktdrabbade länder. kommer fortsätta att arbeta tillsammans med samarbetspartners och andra givare för att utveckla bättre metoder för att följa upp resultat och analysera kortsiktiga och långsiktiga effekter, bl.a. genom att bidra till att bygga upp samarbetsländers statistik- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 myndigheter och stärka deras resultatredovisning. tillvara olika aktörers kompetens på ett effektivt sätt och att rätt aktörer gör rätt saker i biståndet (civilsamhällesorganisationer, näringsliv, kommuner, entreprenörer, personer med utländsk bakgrund m.fl.). 3.6Konsekvenser för det svenska näringslivets aktörer lättare få tillgång till 3.6.1Principerna för det öppna biståndet näringsliv och utveckling är ett steg i denna En förutsättning för ett effektivt svenskt bistånd är att regeringen har ändamålsenliga verktyg för att styra och förbättra biståndet. Det reformarbete som regeringen inledde under den föregående mandatperioden för att skapa bättre förutsättningar för ett resultatinriktat bistånd kommer att fortsätta och intensifieras. De grundläggande prioriteringarna i Öppna biståndet, som lanserades 2009, är basen för det fortsatta arbetet och kommer att vara centrala för regeringens politik också och därefter. Öppna biståndet omfattar bl.a. en transparensgaranti för det svenska biståndet. Transparensgarantin innebär att handlingar görs tillgängliga aktivt samt att informationen publiceras i ett öppet format vilket är i linje med bl.a. e-delegationens rekommendationer om öppenhet i svensk förvaltning. lanserade i samarbete med Sida onlinetjänsten som omfattar grundläggande information om drygt 92 000 biståndsinsatser eller delar av insatser. Intresserade kan följa hela biståndskedjan, från övergripande beslut om biståndets inriktning och fördelning till enskilda beslut, utbetalningar, genomförande och uppföljning. Sida har fått ett särskilt ansvar för att samordna genomförandet av transparensgarantin, stödja övriga myndigheter samt utveckla . Regeringen prioriterar denna fråga och avser fortsätta driva frågan om transparens för ökad biståndseffektivitet i internationella sammanhang. Öppna biståndet omfattar även ett mer aktivt arbete för att motverka korruption och att skapa incitament för att ställa krav och säga ifrån, när insatser och samarbeten inte lever upp till förväntningarna. En viktig del av Öppna biståndet är att öka mångfalden - det behövs nya aktörer och ny kunskap inom biståndet. Det är viktigt att ta Öppna biståndet tar också fasta på några av komparativa fördelar och erfarenheter på några områden. Som ett av världens friaste, mest jämställda och digitaliserade länder har särskilda förutsättningar för att få genomslag för övertygelsen om den betydande roll friheten, kvinnor och Internet har för utveckling i dagens värld. Satsningar på jämställdhet och Information and for Developement (ICT4D) ska ses också i detta sammanhang, där både kvinnors frihet och frihet på nätet lyfts fram. Millenniemålen är ett exempel på strävan mot ett tydligare fokus på resultat inom biståndet, primärt inom sociala sektorer som hälsa och utbildning. För att förbättra levnadsförhållandena för världens fattigaste människor enades FN om 8 utvecklingsmål som ska nås till 2015, de s.k. millenniemålen (MDG). Millenniemålen är de första gemensamma utvecklingsmål som det råder samförstånd om på internationell nivå. De består av ett ramverk med 8 mål, 21 mätbara och tidsbundna delmål och 48 indikatorer som ska uppnås till 2015. Millenniemålen täcker emellertid inte alla aspekter av utveckling, inte heller är alla dess delmål och indikatorer alltid enkla att mäta och i många länder existerar helt enkelt inte tillförlitliga data vilket försvårar uppföljning. Svagheterna till trots utgör millenniemålen ett unikt internationellt ramverk vars avstämningspunkt närmar sig snabbt. Flera av målen förväntas kunna nås till 2015. Andelen extremt fattiga fortsätter att minska, allt fler barn går i skolan även i de fattigaste länderna och förbättringar har skett när det gäller att hejda spridning av hiv, aids och malaria. kvarstår stora utmaningar när det exempelvis 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 gäller att minska andelen människor som lider av hunger, öka jämställdheten och stärka kvinnors ställning. Målet om förbättrad mödrahälsa uppvisar minst framsteg. Utvecklingen varierar starkt mellan olika länder och regioner. Vissa länder i söder om riskerar att inte uppnå något av millenniemålen. Konfliktdrabbade och sviktande stater uppvisar störst svårigheter att uppnå millenniemålen. har inget konfliktdrabbat land uppnått något av millenniemålen. Den främsta orsaken är konflikten i sig. Den ekonomiska nedgången och livsmedelskrisen har också inneburit att tidigare uppnådda framsteg har stannat av eller i vissa fall t.o.m. gått bakåt. Dessutom innebär klimatförändringarna ytterligare risker för redan uppnådda resultat. Framsteg har skett men det krävs likväl accelererad utveckling för att nå tillfredsställande resultat. Regeringen gör därför en samlad ansträngning för att tydliggöra och stärka bidrag till millenniemålen med särskilt fokus på de länder som har längst kvar att uppnå målen. Som ett led i detta ökar regeringen allokeringarna till med avsikten att stärka bidrag till uppfyllelsen av millenniemålen med ett särskilt fokus på MDG 4, 5 och 7. Dessa ambitioner kommer att vägleda regeringen i den fortsatta utformningen av utvecklingssamarbetet och klargöras i relevanta styrdokument. I samband med detta avser regeringen konkretisera, samt i viss utsträckning kvantifiera, sina målsättningar för bidrag till respektive millenniemål. Regeringens tre tematiska prioriteringar kvarstår men konkretiseras ytterligare, bl.a. i relation till millenniemålen. MDG 1: Halvera världens fattigdom och hunger Ekonomisk tillväxt har spelat en central roll i att antalet människor som lever i extrem fattigdom minskat avsevärt . Det är framför allt den positiva utvecklingen i befolkningsmässigt stora länder som och som gör att det första millenniemålet om halverad fattigdom med stor sannolikhet kommer att nås på global nivå 2015. Även om målet om halverad fattigdom uppnås på global nivå finns det alltför många länder där lite eller ingen fattigdomsminskning skett. Målet om halverad hunger kommer däremot sannolikt inte nås till 2015 och situationen har förvärrats av stigande livsmedelspriser. undernärda människor i världen har minskat från 2010 men det absoluta antalet har stigit från ca 850 miljoner 1990 till ca 925 miljoner . Det är ett stort mänskligt och ekonomiskt problem. Förutom de omedelbara humanitära problem som den nuvarande utvecklingen skapar får det dessutom skadliga effekter på , särskilt på barns hälsa och utveckling och därmed också på den samhälleliga utvecklingen i stort. Mot denna bakgrund är det av yttersta vikt att finna rätt balans i de olika former av bistånd som står till förfogande för att minska fattigdom och hunger. Jordbruket måste bli mer produktivt, dels för att försörja brukarna själva och dels för att skapa ett överskott att föra ut på marknaderna. Fungerande marknader krävs för att säkra livsmedelsförsörjningen liksom en ökad köpkraft hos de fattiga konsumenter som är beroende av att köpa mat. Småskaliga jord- och skogsbrukare samt fiskare har en avgörande roll för livsmedelsförsörjningen i låginkomstländerna. Ett starkare fokus på dem som bas för ekonomisk tillväxt och fattigdomsbekämpning ska därför främjas, med ett tydligt jämställdhetsperspektiv. Regeringens livsmedelssatsning i biståndet fortsätter och uppgår 2012 till . Dessa medel ska användas för att bidra till en stärkt livsmedelsförsörjning, med särskilt fokus på , främst genom ökad produktivitet i jordbruket, bättre fungerande marknader och villkor för kvinnorna, vilka utgör en stor andel av de verksamma inom denna sektor. De multilaterala utvecklingsbankerna, till vilka är en stor givare, har som ett av sina huvudsyften att främja en hållbar ekonomisk tillväxt som ska gagna fler människor i utvecklingsländerna. Utvecklingsbankerna främjar tillväxt genom att finansiera omfattande och grundläggande infrastrukturprojekt samt genom insatser för att stärka regional ekonomisk integration och skapa ett gott näringslivsklimat med respekt för äganderätten och makroekonomisk stabilitet. Bankerna stödjer utvecklandet av marknader för finansiella tjänster, främjar handel och investeringar och riktar insatser för att utveckla den privata sektorn med särskilt fokus på små och medelstora företag och på kvinnors entreprenörskap. bankerna stöd till rättsliga reformer och förbättrad kapacitet i offentlig ekonomisk förvaltning samt arbetar för att motverka korruption. Det statligt helägda bolaget är också en viktig aktör i arbetet för ekonomisk tillväxt och förbättrade levnadsvillkor för fattiga människor i utvecklingsländerna. Genom att tillhandahålla riskkapital för investeringar i fattiga och konfliktdrabbade länder bidrar bolaget till framväxten av bärkraftiga företag där privat kapital i tillräcklig utsträckning inte kan mobiliseras på grund av politisk risk, outvecklad infrastruktur eller en svag inhemsk kapitalmarknad. verksamhet är ett bra exempel på hur fattiga människor själva kan delta i tillväxtprocesser, t.ex. genom arbetstillfällen samt teknik- och kunskapsöverföring. MDG 2: Uppnå allmän grundskoleutbildning Stora framsteg har uppnåtts vad gäller tillgång till grundskoleutbildning. har 37 miljoner fler barn fått tillgång till grundskoleutbildning. Merparten av utvecklingsländerna har numera kapacitet att erbjuda heltäckande grundskoleutbildning. påbörjar av barnen . I de länder där stora brister existerar är det oftast flickor som förfördelas. En ambitionshöjning vad gäller stöd till att öka tillgången till grundskoleutbildning kommer att ske i vissa av samarbetsländer. Regeringen kommer att mer offensivt verka för att särskilt flickors tillgång till grundskoleutbildning prioriteras. Regeringens särskilda satsning på uppfyllande av millenniemålen med fokus på barn och ungdomars rätt till hälsa och utbildning fortsätter . Satsningen fokuserar bl.a. på ökad tillgång till grundskoleutbildning samt att stärka kvaliteten på utbildningen. bidrar även till utbildningsmålen genom utvecklingsbankerna. Genom den senaste påfyllnaden av fond inriktad mot de fattigaste länderna, , kommer 2 miljoner lärare att rekryteras och utbildas. Via bidrar till att ge flickor och pojkar, på lika villkor, tillgång till skolutbildning av god kvalitet. har tillsammans med tagit initiativ till att uppmärksamma vikten av tidiga utbildningsinsatser i konflikt- och 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 postkonflikt länder, bl.a. genom att lansera Education for All Global Monitoring Report 2011 på detta tema. För att stärka kapaciteten i utvecklingsländers utbildningssektorer och därigenom bidra till att uppnå MDG 2 ger stöd till det globala initiativet Global Partnership for Education, tidigare benämnt Fast Track Initiative. Stödet avser främst genomförande samt uppbyggnad av nationella planer för utbildningssektorn i utvecklingsländer där internationellt bilateralt stöd saknas eller är svagt. Särskilt fokus ligger på flickor och kvinnors utbildning i konflikt- och postkonfliktländer. MDG 3: Öka jämställdheten och förbättra kvinnors ställning Utveckling inom detta område mäts i andel flickor per pojkar i utbildning och läskunnighet, andel kvinnor i lönearbete utanför jordbrukssektorn och andel kvinnor i parlament. Framstegen har varit ojämna och överlag otillfredsställande, även om andelen kvinnliga parlamentariker ökat kraftigt. Det är framför allt ett antal länder i söder om som sannolikt inte kommer att uppnå målen. Situationen motiverar en ambitionshöjning och är en anledning till att jämställdhet och kvinnors roll i utveckling är en av regeringens tre tematiska prioriteringar. Fattiga kvinnor och flickor är mest utsatta för diskriminering och har begränsade möjligheter att påverka sina egna liv. Stärkt fokus på kvinnors och flickors möjligheter att åtnjuta sina rättigheter kommer att prioriteras i det svenska utvecklingssamarbetet. I detta sammanhang är flickors och kvinnors möjlighet till utbildning av särskild vikt. En rad insatser görs i olika samarbetsländer som bl.a. syftar till att stärka möjligheterna för kvinnors deltagande i politik och förvaltning, förbättra samarbetsländernas efterlevnad av åtaganden inom ramen för Konventionen för avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW), öka efterlevnaden av lagstiftning mot könsrelaterat våld och stärka samordningen av givarsamfundets insatser på jämställdhetsområdet. har varit drivande i att få till stånd ett nytt FN-organ, UN Women, med ansvar för jämställdhetsfrågor. UN Women kommer att bli en viktig kanal för att bidra till att uppfylla 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 UN Women ska fokusera på följande verksamhetsområden: öka kvinnors ledarskap och deltagande, motverka våld mot kvinnor, öka kvinnors deltagande i konfliktlösnings- och fredsarbete, stärka kvinnors deltagande som ekonomiska aktörer, förbättra jämställdhetsprioriteringar på nationell och lokal nivå vad gäller budgetplanering samt stödja FN-systemet när det gäller jämställdhet och kvinnors egenmakt. I utvecklingsbankerna verkar för att integrera ett jämställdhetsperspektiv i den verksamhet som institutionerna stödjer bl.a. med fokus på kvinnors ekonomiska deltagande. MDG 4: Minska barnadödligheten Trots att stora framsteg har gjorts i att minska barnadödligheten, bl.a. i några av världens fattigaste länder, är dessa inte tillräckliga för att på global nivå uppnå målet 2015. Återigen är det framför allt länder i söder om som har störst problem där ett av sju barn dör . Över elva miljoner barn dör till följd av näringsbrist. Bristen på rent vatten och god sanitet fortsätter att vara en av de största anledningarna till hög barnadödlighet. Erfarenheter visar att insatser som kombinerar alltifrån vaccinering och nutrition till mediciner och preventivmedel bidrar mer effektivt till att minska barnadödligheten än om insatserna sker separat. Regeringens särskilda satsning på uppfyllande av millenniemålen med fokus på barn och ungdomars rätt till hälsa och utbildning fortsätter . Satsningen fokuserar bl.a. på minskning av barnadödligheten genom åtgärder för att bekämpa diarré och sjukdomar orsakade av förorenat vatten och bristande sanitet. Genom påfyllnad av kommer 200 miljoner fler barn att vaccineras. Det svenska stödet till den globala vaccinalliansen (GAVI) ökar. GAVI bidrar till att minska barnadödligheten i världen genom att öka användningen av befintliga vacciner och främja utveckling av och tillgång till nya vacciner i fattiga länder. GAVI:s mål är att vaccinera 240 miljoner barn och därmed rädda 4 miljoner liv. bidrar till för kvinnors och barns hälsa som lanserades av FN:s generalsekreterare . Strategin har som målsättning att i de fattigaste länderna (49 länder) mobilisera ytterligare till 2015 för att kunna rädda livet på 15 miljoner barn , varav 3 miljoner nyfödda, samt 570 000 kvinnor som annars skulle ha dött under sin graviditet eller förlossning. Regeringens ambition är att öka resurserna till MDG 4 och 5. G8 har tagit initiativ till att utveckla ett sätt att mäta hur mycket resurser olika givare avsätter för dessa millenniemål och /DAC har påbörjat diskussioner med medlemsländer hur resurser till barna- och mödrahälsovård bättre kan mätas. MDG 5: Förbättra mödrahälsan Av alla millenniemål har minst framsteg gjorts inom området förbättrad mödrahälsa. Endast ett fåtal länder beräknas kunna nå målet 2015. Mödradödlighet orsakas av brist på bl.a. tillgång till preventivmedel och adekvat mödrahälsovård samt osäkra aborter. Arbetet på dessa områden kommer att förstärkas (se ovan under MDG 4). utgångspunkt vad gäller MDG 5 är att mödrahälsovård är en del av regeringens övergripande arbete med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Det är framträdande i många svenska bilaterala hälsoinsatser och genom stöd till internationella civilsamhällesorganisationer som t.ex. IPPF (). är en organisation av central vikt för alla de hälsorelaterade millenniemålen, inte minst det om förbättrad mödrahälsa. UNFPA:s arbete med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter bidrar till bättre mödrahälsa genom att förbättra fattiga kvinnors tillgång till preventivmedel och god mödrahälsovård genom bl.a. utökad närvaro av barnmorskor. stödjer också en rad olika civilsamhällesorganisationer i deras arbete med att lyfta fram känsliga frågor som t.ex. tillgången till säker och laglig abort samt sexualundervisning för unga människor. MDG 6: Bekämpa hiv och aids, malaria och andra sjukdomar Stora framsteg har gjorts i att minska hiv och aids, malaria och tuberkulos. Målet är i vissa delar redan uppnått och förväntas i sin helhet kunna nås 2015. Globala Fonden är tillsammans med och de väsentligaste samarbetspartnerna. bidrag till Globala Fonden uppgår sammanlagt till ca . Med anledning av den vikt regeringen fäster vid att bekämpa hiv och aids utarbetas dessutom en strategi för regionalt arbete med hiv och aids och mänskliga rättigheter, samt insatser för HBT- personers rättigheter och sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i söder om .