prop · GZ031d31 · 2011-09-20 00:00:00 — Samhällsplanering, 18 bostadsförsörjning, 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Förslag till lag om ändring i fastighetsmäklarlagen (2011:666) ......... Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet ..... Vissa internationella frågor................................................................... Analys och slutsatser Samhällsbyggande.......................................... Analys och slutsatser Bostadsmarknad............................................. Analys och slutsatser Byggande........................................................ Analys och slutsatser Lantmäteriverksamhet................................... 1:1 : Förvaltningskostnader .................. 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag.......................... 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad ................... 1:4 Räntebidrag m.m............................................................................. 2.2 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder....................................... 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Analys och slutsatser............................................................................. 3:5 Åtgärder på konsumentområdet..................................................... 3:6 Bidrag till miljömärkning av produkter.......................................... 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 3.1Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik...................................... 3.2Härledning av ramnivån 20122015. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik...................................... 3.3 Ramnivå 2012 realekonomiskt fördelad. Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik...... 4.1Utgiftsutveckling inom Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande 4.2Skatteutgifter inom Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och Antalet antagna och ändrade översiktsplaner..................................................... Antal lagakraftvunna detaljplaner och områdesbestämmelser .......................... 4.5Länsstyrelsernas handläggningstider för överklagade planer och antal beslut om upphävda detaljplaner ......................................................................... Till regeringen överklagade detaljplaner och områdesbestämmelser ................ Handläggningstiden för överklagade planer till regeringen............................... Fördelning av upplåtelseformer 2010.................................................................. 4.9Anslagsutveckling för 1:1 : Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:1 Statens bostadskreditnämnd: Förvaltningskostnader..................................................... Anslagsutveckling för 1:2 Omstrukturering av kommunala Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................ Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:2 Omstrukturering av Anslagsutveckling för 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad ..................................................................................... Anslagsutveckling för 1:4 Räntebidrag m.m....................................................... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:4 Räntebidrag m.m.................... Anslagsutveckling för 2:1 .................................................................... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 2:1 ................................. Anslagsutveckling för 2:2 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder ................ Härledning av anslagsnivån 20122015, för 2:2 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder.................................................................................................... Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden............................................ Anslagsutveckling för 2:3 ..................................... 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 2:3 Statens geotekniska Anslagsutveckling för 2:4 Lantmäteriet .............................................................. Härledning av anslagsnivån 20122015, för 2:4 Lantmäteriet............................ Anslagsutveckling för 2:5 ....................................................... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 2:5 .................... Utgiftsutveckling inom konsumentområdet....................................................... Anslagsutveckling för 3:1 .................................................. Härledning av anslagsnivån 20122015, för 3:1 ............... Anslagsutveckling för 3:2 ...................................................... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 3:2 ................... Anslagsutveckling för 3:3 .............................. Härledning av anslagsnivån 20122015, för 3:3 Allmänna Anslagsutveckling för 3:4 ........................................ Härledning av anslagsnivån 20122015, för 3:4 ..... Anslagsutveckling för 3:5 Åtgärder på konsumentområdet .............................. Härledning av anslagsnivån 20122015, för 3:5 Åtgärder på Anslagsutveckling för 3:6 Bidrag till miljömärkning av produkter ................... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 3:6 Bidrag till miljömärkning 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 4.1 Kalkylerat bostadsbestånd 2010 .......................................................................... 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar förslaget till lag om ändring i 6. bemyndigar regeringen att för fastighetsmäklarlagen (2011:666) (avsnitt 2 och 5.6.4), 2.godkänner målet för Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet (avsnitt 4.4), 3.godkänner att målet för Hållbart samhällsbyggande upphävs (avsnitt 4.4), 4.bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder, kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden samt kreditgarantier för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt intill ett belopp av 10 (avsnitt 4.7.1), 5.bemyndigar regeringen att ställa ut kreditgarantier till kreditinstitut som lånar ut pengar till enskilda för förvärv av bostad (s.k. förvärvsgarantier) intill ett belopp av 5 (avsnitt 4.7.1), ramanslaget 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132020 (avsnitt 4.7.2), 7.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 2:2 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och 2014 (avsnitt 4.7.6), 8.för anvisar anslagen under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik enligt följande uppställning: 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad 2:2 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder 3:6 Bidrag till miljömärkning av produkter 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i fastighetsmäklarlagen (2011:666) Härigenom föreskrivs i fråga om fastighetsmäklarlagen (2011:666) dels att i 5, 12, 29 och 30 §§ ordet i olika böjningsformer ska bytas ut mot Fastighetsmäklarinspektionen i motsvarande form, dels att 28 § ska ha följande lydelse. tillsyn över de fastighetsmäklare som övar tillsyn över de fastighetsmäklare är registrerade enligt 5 §. ska se till att fastighetsmäklarna i sin Inspektionen ska se till att fastighets- verksamhet uppfyller sina skyldig- mäklarna i sin verksamhet uppfyller heter enligt denna lag. sina skyldigheter enligt denna lag. inom sitt verksamhetsområde utöva Inspektionen ska inom sitt verksam- tillsyn även enligt lagen (2009:62) hetsområde utöva tillsyn även enligt om åtgärder mot penningtvätt och lagen (2009:62) om åtgärder mot finansiering av terrorism och före- skrifter som har meddelats i anslut- terrorism och föreskrifter som har ning till den lagen. meddelats i anslutning till den lagen. En registrerad mäklare är skyldig En registrerad mäklare är skyldig granska akter, bokföring och övriga granska akter, bokföring och övriga handlingar som hör till verksam- handlingar som hör till verksam- heten samt att lämna de uppgifter heten samt att lämna de uppgifter som begärs för tillsynen. som begärs för tillsynen. Denna lag träder i kraft . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 3Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt Utgiftsområde 18 är uppdelat i två områden, Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet (avsnitt 4) samt Konsumentpolitik (avsnitt 5). I respektive avsnitt redogörs närmare för vad som omfattas av området. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och Totalt för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 20122015. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2012. I jämförelse med de anvisade medlen minskar ramen för utgiftsområdet med . Förändringen förklaras i huvudsak av utfasningen av räntebidraget (se avsnitt 4.7.4). Tabell 3.3 Ramnivå 2012 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Utfasningen av räntebidraget medför att verksamhetsutgifter, framför allt för Lantmäteriet, och , nu utgör en större andel av ramen än transfereringar. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 18 redovisas normalt i huvudsak på budgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Avvikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till en likformig beskattning och som en skattesanktion om det rör sig om ett överuttag av skatt. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar budgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna har redovisats i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2010/11:108). I avsnitt 4.3 redovisas de nettoberäknade skatteutgifterna som är att hänföra till utgiftsområde 18. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 4 Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet Området Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet omfattar i anslag. Myndigheterna , , , och ingår i området, som även omfattar stora statliga garantiåtaganden och skatteutgifter. Vidare hör Statens bostadsomvandling AB och till området. Huvuddelen av anslagen avser förvaltningsutgifter där och Lantmäteriet är de största myndigheterna. Inom området bedrivs internationellt samarbete som bl.a. avser deltagande i verksamhet som drivs inom (UN-HABITAT och UNECE) och Europeiska unionen. Området har beröringspunkter med flera andra områden. Frågor om människors hälsa, miljö- och naturvård samt energi har stor betydelse för området. Bostadsbidragen inom den ekonomiska familjepolitiken liksom integrationspolitiken har anknytningar till genomförandet av bostadspolitiken. Detsamma kan sägas om den regionala tillväxtpolitiken, det utvecklingsarbetet och verksamheten inom den kommunala sektorn. Vidare ingår även frågor om kompetens och konkurrens i området, vilka berör flera andra utgiftsområden. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna 2:2 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder 2008 31:10 Fonden för fukt- och mögelskador 2006 31:11 Investeringsbidrag för anordnande av Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Tabell 4.2 Skatteutgifter inom Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet Nedsatt kapitalvinst vid försäljning av eget hem och bostadsrätt Försäljning av tomtmark och beskattade hyreshus och småhus Totalt för området Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och Avkastning eget hem och bostadsrättsfastighet Med eget hem avses ett småhus som inte upplåts med hyresrätt eller bostadsrätt. Den direkta avkastningen i form av boendet i eget hem beskattas inte som inkomst av kapital. Däremot utgår fastighetsavgift på bostäder enligt lagen (2007:1398) om fastighetsavgift. Fastighetsavgiften för nybyggda byggnader som innehåller bostäder är nedsatt . Varje byggnad tilldelas ett särskilt värdeår (som kan förändras genom ombyggnader). Nedsättningen av fastighetsavgiften innebär att efter värdeåret utgår ingen fastighetsavgift och för de därpå följande fem åren är avgiften nedsatt till hälften. Direktavkastningen antas schablonmässigt motsvara marknadsvärdet på egnahemsfastigheten respektive det sammanlagda marknadsvärdet på privatbostadsföretagets bostadsrättslägenheter multiplicerat . Skatteutgiften utgörs av skillnaden mellan kapital- skatten på fastighetens reala direktavkastning och den fastighetsavgift som betalas enligt gällande regler. Nedsatt kapitalvinstbeskattning vid försäljning av eget hem och bostadsrätt Enligt 45 kap. 33 § och 46. kap. 18 § (1999:1229) inkomstskattelagen tas tjugotvå trettiondelar av den kapitalvinst som realiseras vid försäljning av eget hem och bostadsrätt upp till beskattning i inkomstslaget kapital. Den återstående del som inte beskattas ger upphov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. Enligt 42 kap. 1 § inkomstskattelagen ska samtliga ränteutgifter dras av. Enligt ska endast ränteutgifter för lån till investeringar där avkastningen är skattepliktig få dras av. Detta innebär att ränteutgifter för egnahem är en skatteutgift i den mån fastighetsavgiften understiger avkastningen från egnahem multiplicerat med en skattesats på . Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. Försäljning av tomtmark och byggnader Försäljning av fastigheter är enligt 3 kap. 2 § mervärdesskattelagen (1994:200) undantaget från mervärdesskatteplikt. Vid försäljning av nybyggda en- och flerbostadshus är det förädlingsvärde som uppstår vid försäljningen undantaget från mervärdesskatt, trots att det enligt borde beskattas. Undantaget ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Uttagsbeskattning avseende vissa fastighetstjänster Vissa fastighetstjänster som utförs av anställda hos en ägare till en näringsfastighet (t.ex. ett hyreshus) som inte är skattskyldig till moms för fastigheten och där lönekostnaden för dessa tjänster inte överstiger (inklusive avgifter som grundas på lönen) , är mervärdesskattebefriade. Enligt 2 kap. 8 § mervärdesskattelagen görs det en så kallad uttags- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 utför åt sig själv på den egna fastigheten med anställd personal där lönekostnaden överstiger . Skatteutgiften avser den mervärdesskattebefriade kostnaden för tjänster under detta belopp. Begränsad fastighetsavgift för pensionärer är fastighetsavgiften på småhus som används som permanentbostad begränsad för pensionärer. Personer som vid ingången av året har fyllt eller som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning ska maximalt behöva betala av sin inkomst i fastighetsavgift (lagen (2008:862) om skattereduktion för fastighetsavgift). Reglerna omfattar även personer som fått ersättning enligt lagstiftning om social trygghet i annan stat inom EES om den kan jämställas med sjuk- eller aktivitetsersättning. Fastighetsavgiften kan som mest reduceras till ett med prisbasbeloppet indexerat spärrbelopp. uppgår detta till . Begränsningen utgör en skatteutgift, som avser skatt på inkomst av kapital. Investeringsstimulans till hyres- och studentbostäder Enligt förordningen (2003:506) om investeringsstimulans för byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder utgick investeringsstimulans för byggande av mindre hyres- och studentbostäder som påbörjades t.o.m. . Beloppsmässigt motsvarar den en sänkning av mervärdesskattesatsen från vid inköp av varor och tjänster som avser den stödberättigade delen av bygg- eller ombyggnadsprojekten. Beloppet krediteras fastighetsägarens skattekonto i efterhand. Det som redovisas är en bedömning av den offentligfinansiella effekten till följd av projekt påbörjade . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Fastighetsskatt på konventionellt beskattade hyreshus och småhus Enligt 3 § lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt ska statlig fastighetsskatt betalas för vissa hyreshus och småhus. Skatten på dessa fastigheter är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en skattesanktion. Regeringens förslag: Målet för Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet är att ge alla människor i alla delar av landet en från social synpunkt god livsmiljö där en långsiktigt god hushållning med naturresurser och energi främjas samt där bostadsbyggande och ekonomisk utveckling underlättas. Målet för Hållbart samhällsbyggande upphävs. Skälen för regeringens förslag: Fr.o.m. finns ett samlat politiskt ansvar för samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet. Av den anledningen föreslås ett nytt övergripande mål för området. godkände ett mål för området Hållbart samhällsbyggande (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:CU1, rskr. 2008/09:116 och 117). Då ansvaret för de områden som målet inbegriper nu har förts samman med bostadsmarknadsområdet föreslås att målet upphävs och att ett nytt övergripande mål beslutas av enligt ovan. Målet för Samhällsplanering är: -En tydlig roll för fysisk planering i arbetet för en hållbar utveckling av städer, tätorter och landsbygd. -Ett regelverk och andra styrmedel som på bästa sätt tillgodoser kraven på effektivitet som rättssäkerhet och medborgerligt inflytande säkerställs. -Goda förutsättningar för byggande av bostäder och lokaler, etablering av företag och för annat samhällsbyggande som en god livsmiljö tryggas. Resultatredovisningen görs utifrån ovan nämnda mål. Förändringar gällande plan- och bygglagstiftningen Plan- och bygglagstiftningen spelar en viktig roll i arbetet för ett hållbart samhällsbyggande. har ett arbete pågått med att omarbeta lagstiftningen. Detta arbete har resulterat i att beslutade om en ny plan- och bygglagstiftning efter förslag framförallt i propositionen En enklare plan- och bygglag (prop. 2009/10:170, bet. 2009/10:CU25, rskr. 2009/10:366). En ny lag och förordning trädde i kraft . Den nya (2010:900) ersätter den tidigare (1987:10) och lagen (1994:847) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, m.m. Den nya plan- och byggförordningen (2011:338) ersätter plan- och byggförordningen (1987:383), förordningen (1994:1215) om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk, förordningen (1999:371) om kontroll av hissar och vissa andra motordrivna anordningar i byggnadsverk och förordningen (1991:1273) om funktionskontroll av ventilationssystem. Syftet med den nya lagstiftningen är att förenkla plan- och bygglovsprocesserna som kontrollen av byggandet skärps. Genom tydligare regler läggs grunden för en ökad förutsägbarhet för enskilda och företag samt ökade förutsättningar för lika behandling. Den nya innebär bl.a. att den som ansöker om bygglov ska få svar senast och att processen för att ta fram en ny detaljplan förenklas och förkortas. Genom den nya lagen har kommunernas och de statliga myndigheternas roller och ansvar för tillsynen och uppföljningen på plan- och byggområdet förtydligats som det har införts ett nytt och för landet enhetligt byggsanktionssystem. Med den nya lagen har också en ny instansord- ning för flertalet plan- och byggärenden införts, se nedan. fattade beslut med anledning av regeringens proposition Mark- och miljödomstolar (prop. 2009/10:215, bet. 2009/10:JuU27, rskr. 2009/10:364). Beslutet har inneburit dels en ny domstolsorganisation, dels en ny instansordning för flertalet plan- och bygganknutna ärenden. Reformen trädde i kraft . Till de nybildade fem mark- och miljödomstolarna har förts de mål som har handlagts i miljödomstol, huvuddelen av de mål enligt som har handlagts i förvaltningsrätt och hos regeringen samt huvuddelen av de mål som har handlagts i fastighetsdomstol. De mål som handläggs i mark- och miljödomstolarna kan överklagas till Mark- och . Till följd av reformen kommer regeringen inte längre att vara den instans som fattar de avgörande besluten i sådana detaljplaneärenden där kommunens beslut har överklagats. Antalet till regeringen inkomna, icke avgjorda detaljplaneärenden för reformens genomförande uppgick till 223. Enligt övergångsbestämmelserna ska beredningen av dessa ärenden slutföras inom . Kommittén Ny plan- och bygglag på rätt sätt Regeringen har gett en särskild kommitté uppdraget att organisera, samordna, koordinera och genomföra utbildnings- och kompetensinsatser gällande den nya (dir. 2010:55). Kommittén har antagit namnet Ny plan- och bygglag på rätt sätt. Kommitténs insatser ska rikta sig till kommuner, länsstyrelser och andra statliga myndigheter. Därutöver ska vissa insatser rikta sig till företag och allmänhet. Uppdraget, som ska genomföras i nära samverkan med representanter för Kommuner och Landsting, länsstyrelserna och , syftar till att påskynda en introduktion av den nya lagen, att stärka kompetensen hos länsstyrelser, statliga myndigheter och kommuner och att skapa förutsättningar för en nationellt harmoniserad tillämpning av lagstiftningen. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Kommittén ska lägga grunden för ett gemensamt synsätt dels inom staten, dels mellan staten och kommunerna på plan- och bygglagstiftningen och dess samband med andra lagar. Uppdraget ska slutredovisas .