prop · GZ031d37 · 2011-09-20 00:00:00 — Det ena rörde inkoppling av el till gatu- och vägbelysningsnät i och det andra rörde möjligheterna för de som har tävlings- eller funktionärslicens från att verka vid andra klubbar än de som är anslutna till förbundet. I flera av tillsynsärenden har parterna ändrat sitt beteende eller undanröjt konkurrensproblemet under ärendenas handläggning. Genom tillsynsbesluten med stöd av upphandlingsreglerna har upphandlande myndigheter ändrat sina upphandlingar så att de inte längre står i strid med lagen. Otillåtna direktupphandlingar har också kunnat undanröjas. Som ett led i lagtillämpningen ger ut föreskrifter och allmänna råd som ger generella anvisningar om verkets syn på tilllämpningen av vissa bestämmelser i konkurrenslagen. gavs allmänna råd om näringsförbud vid överträdelser av konkurrensreglerna ut. Inom området för företagskoncentrationer slutfördes en översyn av föreskrifter om anmälan om företagskoncentrationer enligt konkurrenslagen. Det allmänna rådet för tillämpningen av förordningen (2006:260) om antidiskrimineringsvillkor i upphandlingskontrakt uppdaterades också . I tillsynen enligt de nya reglerna i konkurrenslagen om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet har angivit att självrättelse och förebyggande arbete har utgjort en viktig del för att åstadkomma en bättre konkurrenssituation. Införandet av de nya reglerna har lett till att flera kommuner och statliga myndigheter sett över sina verksamheter och upphört med eller sålt sådan näringsverksamhet som riskerat att vara konkurrenssnedvridande. Utöver arbetet med lagtillämpning har genomfört informationsinsatser för att främja en enhetlig tillämpning av de nationella upphandlingsreglerna och sprida kunskap om denna tillämpning till upphandlare och leverantörer. Särskild vikt har lagts vid åtgärder 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 för att underlätta för små och medelstora företag att delta i offentliga upphandlingar. Informationsåtgärder har även vidtagits inom områdena för konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet och lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV). har inom området för förbättringsåtgärder presenterat sammanlagt fyra slutrapporter av regeringsuppdrag. (rapportserie 2010:4) presenterades en analys av förändringarna på apoteksmarknaden 18 månader efter omregleringen. I rapporten av Vårdval i primärvården Valfrihet, mångfald och etableringsförutsättningar (rapportserie 2010:3) presenteras en analys av införandet av vårdvalet i primärvården baserad på landstingens och vårdgivarnas erfarenheter. Båda rapporterna visar på en positiv utveckling till följd av reformerna men föreslår åtgärder som bör vidtas för att ytterligare förbättra konkurrensen. har fått ett förnyat regeringsuppdrag att följa och analysera införandet av vårdval i primärvården som ska slutredovisas . uppdrag att analysera konkurrensen och andra marknadsförhållanden i livsmedelskedjan som helhet har redovisats i två rapporter Mat och marknad från bonde till bord samt Mat och marknad offentlig upphandling (rapportserie 2011:3 och 2011:4) . sammantagna bedömning är att konkurrensen i livsmedelskedjan i det stora hela fungerar effektivt medan det finns problem inom offentlig upphandling av livsmedel. Inom båda områdena finns dock vissa förhållanden och regleringar som försämrar konkurrensen och där förändringar kan vara aktuella. Det särskilda anslaget för konkurrensforskning som uppgick till fördelades på sex nya projekt inom konkurrensområdet och ett inom upphandlingsområdet samt på tio pågående projekt. De nya forskningsprojekten rör allmännyttiga tjänster i privat regi, bankområdet, risk och konkurrens, nödvändiga nyttigheter, enskildas ställning och rättigheter till följd av konkurrensmyndigheternas utredningsbefogenheter och prisnivån efter en kartell. Inom EU-området och det internationella området deltar i EU-kommis- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 sionens lagstiftningsarbete och handläggning av ärenden, i formellt informationsutbyte med andra europeiska konkurrensmyndigheter inom Network (ECN) och erfarenhetsutbyten med andra konkurrensmyndigheter. bidrar också till den internationella utvecklingen inom området genom deltagande i diskussioner inom () och Network (ICN). har , genom TNS , genomfört mätningar avseende måluppfyllelse, kvalitetsnivå, prestationer och effekter bland dem som berörs av verkets arbete. Bland nästan alla intressegrupper ökar förtroendet för . Flertalet anser också att konkurrenslagen har bidragit till att få väl fungerande marknader. Uppfattningen om att aktörer medvetet bryter mot lagen har minskat kraftigt bland de flesta intressegrupper. Öppna och väl fungerande marknader En effektiv konkurrens är av väsentlig betydelse för väl fungerande marknader och för att positiva effekter för konsumenterna, företagen och samhället ska inträda. På en väl fungerande marknad ska företag kunna konkurrera på likvärdiga villkor både med privata och offentliga företag. Konkurrenssituationen påverkas av ett stort antal faktorer som offentliga regleringar, legitimationskrav, patent, in- och utträde av företag, produktivitetsutveckling och förändringar i konsumtionen. En god kundrörlighet är en viktig faktor för väl fungerande marknader. Under har olika marknadslösningar införts i den offentliga sektorn och på marknader som varit statliga eller offentliga monopol. Verksamheter som tidigare enbart bedrevs av stat, kommuner eller landsting har konkurrensutsatts och antalet privata aktörer har ökat. Eftersom har en jämförelsevis stor offentlig sektor finns det, enligt (), betydande vinster med att öka konkurrensen i produktionen av offentligt finansierade tjänster. Genom att konkurrensutsätta sådana tjänster erhålls effekter i termer av ökad valfrihet, tillgänglighet, entreprenörskap och mer effektiv resursanvändning. upphörde apoteksmonopolet att gälla och det blev även möjligt att sälja vissa receptfria läkemedel på andra platser än apotek. Regeringen tog initiativ till att omreglera apoteksmarknaden för att öka tillgängligheten till läkemedel genom fler apotek med längre öppettider och bättre service. Ett annat mål med omregleringen var låga läkemedelskostnader till nytta för konsumenten och det offentliga. Enligt slutredovisning av regeringsuppdraget att följa omregleringen är etableringsintresset stort och finns det mer än 20 nya apoteksaktörer på marknaden. Cirka 200 nya apotek har etablerats och det fanns 1124 apotek i drift . Omregleringen har också inneburit att apotek har etablerats på platser där det tidigare inte funnits något apotek. Även öppettiderna har ökat på många av de apotek som fanns innan omregleringen. Receptfria läkemedel finns tillgängliga på mer än 6 000 försäljningsställen. trädde lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV) i kraft. När det gäller finns ett intresse från kommunerna att införa LOV inom de områden kommunerna ansvarar för. har över 200 kommuner ansökt om statliga medel för att undersöka möjligheterna att upprätta valfrihetssystem. hade cirka 90 kommuner ett valfrihetssystem på plats och ytterligare ett 70-tal kommuner hade fattat beslut om att införa valfrihetssystem. är landstingen skyldiga att införa vårdvalssystem som ger allmänheten rätt att välja privat eller offentlig vårdcentral. har i slutredovisning av regeringsuppdraget att följa denna marknad konstaterat att möjligheten att välja vårdcentral har stärkts och att andelen privata vårdmottagningar har ökat från . Totalt har antalet vårdmottagningar ökat med 233 stycken, eller . Vårdmottagningarna har utökat sina öppettider, tillgängligheten för patienterna har förbättrats och vårdgivarna tycks ha blivit bättre på att tillgodose patienternas behov. är det obligatoriskt för Arbetsförmedlingen att ha valfrihetssystem för etableringslotsar för nyanlända invandrare. är fordonsbesiktningen i konkurrensutsatt. Regeringen har bedömt att en omreglerad bilbesiktningsmarknad sammantaget kommer att leda till bättre tillgänglighet för konsumenter och brukare. På en omreglerad marknad finns också incitament för besiktningsorganen att effektivisera sin verksamhet och en möjlighet för dem att i större omfattning anpassa servicen efter kundernas önskemål och behov. I och med detta kan också fler arbetstillfällen på besiktningsmarknaden skapas. Rollfördelningen mellan myndighet och utförare har tydliggjorts genom att vad som bör vara det statliga åtaganden i form av myndighetsuppgifter (regelgivning och tillsyn) har klargjorts. Alla besiktningsföretag måste vara ackrediterade av Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac). har fyra företag ansökt om ackreditering hos Swedac, varav två har ackrediterats. Regeringen har aviserat att staten har ingått ett avtal med övriga ägare i Aktiebolaget som gör det möjligt för bolaget att förbereda en försäljning av delar av bolagets stationsnät. Genom det s.k. tredje postdirektivet försvinner det monopoliserade området på den europeiska postmarknaden. trädde en ny postlag (2010:1045) i kraft. Regelverket ger tillsynsmyndigheten () tydligare och mer långtgående befogenheter i tillsynen enligt postlagen, bland annat vad gäller prissättning och redovisning. För att förbättra förutsättningarna på postmarknaden har regeringen genom en ändring i myndighetens instruktion givit PTS i uppdrag att arbeta för att främja en effektiv konkurrens på postområdet. Detta uppdrag motsvarar det uppdrag myndigheten har på området för elektronisk kommunikation. Konkurrensutsatt persontrafik på järnväg öppnades marknaden för persontrafik på järnväg helt (prop. 2008/09:176 Konkurrens på spåret, bet. 2008/09:TU18, rskr. 2008/09:293). Syftet är att utbudet av resor ska bli större och mer varierat. Prisvärda tågresor skapar fler resealternativ. inträffade nästa möjlighet för järnvägsföretag att ansöka om järnvägskapacitet. Det innebär att marknadsöppningen i praktiken 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 kommer att vara genomförd då en ny tåglägesperiod påbörjas. Trafikanalys har fått regeringens uppdrag att utvärdera effekterna av reformen för resenärer, näringsliv och samhälle. Slutredovisning ska ske . antog en proposition (prop. 2009/10:200 Ny kollektivtrafiklag, bet. 2009/10:TU21, rskr. 2009/10:379). Den nya lagstiftningen innebär att kollektivtrafikföretag fritt och inom alla geografiska marknadssegment får etablera kommersiell kollektivtrafik. Syftet med den nya lagen är att öka dynamiken på kollektivtrafikmarknaden vilket kan bidra till ett större utbud av kollektivtrafik och ökat resande. För resenärerna kommer den nya regleringen att kunna leda till ett större antal resealternativ och ökad valfrihet. Den nya lagen föreslås träda i kraft . Trafikanalys har fått regeringens uppdrag att utvärdera effekterna av reformen för resenärer, näringsliv och samhälle. Slutredovisning ska ske . Konkurrensförbättrande åtgärder på energimarknaden presenterade Utredningen om tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten sitt betänkande Fjärrvärme i konkurrens (SOU 2011:44). Förslaget innebär i korthet att samtliga fjärrvärmenät öppnas för tillträde för andra aktörer än nätägaren. För att konkurrensen ska bli effektiv som kunderna skyddas mot oskälig prissättning föreslår utredningen att krav på åtskillnad mellan de olika verksamheterna distribution, produktion och handel införs samt att prisreglering av distributionen av fjärrvärme införs. Regeringen har överlämnat propositionen Stärkt konsumentroll för utvecklad elmarknad och uthålligt energisystem (prop. 2010/11:153) till . Regeringen konstaterar att det har skett stora förändringar på elmarknaden sedan omregleringen 1996. Marknaden kännetecknades inledningsvis av ett överskott på elproduktionskapacitet och mycket låga elpriser. Därefter har marknaden omstrukturerats och det har skett en ökad koncentration av ägandet. En gemensam nordisk marknad har vuxit fram. Regeringens bedömning är att kundernas ställning på elmarknaden bör stärkas. Kunderna bör i högre utsträckning än få möjlighet att kunna 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 påverka sin elförbrukning och sina elkostnader. En väl fungerande marknad för energitjänster har stor betydelse för energieffektivisering hos konsumenterna, varför konkurrenssituationen på denna marknad bör utredas. Fortsatt arbete med att skapa likvärdiga förutsättningar inom privat och offentlig sektor Införandet av de nya reglerna om förbud mot konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet har lett till att flera kommuner och statliga myndigheter sett över sina verksamheter och upphört med eller sålt näringsverksamhet som riskerar att vara konkurrenssnedvridande. Enligt har de översyner som har gjorts lett till förbättrad konkurrens. Regeringen har i den förvaltningspolitiska propositionen Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (prop. 2009/10:175) uttalat att statliga myndigheter inte bör bedriva säljverksamhet på marknaden. Mot denna bakgrund har regeringen genomfört en översyn av de statliga myndigheternas instruktioner i syfte att tydliggöra vilken säljverksamhet som myndigheterna bör bedriva på marknaden samt för att förbättra möjligheten till kontroll och styrning av sådan verksamhet. öppnades den lokala flygtrafikledningstjänsten för konkurrens (Luftfartens lagar prop. 2009/10:95, bet. 2009/10:CU15, rskr. 2009/10:295). De nya reglerna innebär att exempelvis en flygplats ska kunna upphandla lokal flygtrafikledningstjänst i flygplatsens närområde från andra aktörer än och därigenom sänka sina kostnader. Alla som ägnar sig åt flygtrafikledning måste dock uppfylla de säkerhetskrav som gäller. För att främja en mer likvärdig konkurrens på bostadshyresmarknaden och minska risken för förekomsten av otillåtet statsstöd trädde en ny lag (2010:879) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag i kraft . De nya reglerna innebär att allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag ska bedriva verksamheten enligt affärsmässiga principer och åläggas marknadsmässiga avkastningskrav. För att säkerställa konkurrensneutralitet på marknaden och minska risken för korssubventionering har regeringen genomfört flera bolagiseringar. har antagit regeringens proposition Ändrad verksamhetsform för Lantmäteriets division Metria (prop. 2010/11:53, bet. 2010/11:CU10, rskr. 2010/11:188). Lantmäteriets division Metria, som ansvarar för Lantmäteriets uppdragsverksamhet, överfördes till ett aktiebolag som ägs av staten. Det nya bolaget ska leverera tjänster och produkter inom områdena geografisk information, fastighetsinformation och geografisk informationsteknik. beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att analysera om det finns ett behov av undantag från upphandlingsskyldighet när stat, kommuner eller landsting anskaffar varor eller tjänster från företag som de helt eller delvis innehar eller är medlemmar i. lämnade utredningen sitt betänkande Offentlig upphandling från eget företag?! och vissa andra frågor (SOU 2011:43). Utredningen föreslår att permanenta bestämmelser ska införas i lagen (2007:1091) om offentlig upphandling i enlighet med EU- domstolens praxis. Utredningen föreslår också att bestämmelserna om kommunala företag i kommunallagen (1991:900) ska kompletteras genom att fullmäktige bl.a. får skyldighet att se till att det kommunala ändamål som fastställts för verksamheten liksom de kommunala befogenheter som gäller för denna regleras i bolagsordningen för kommunala aktiebolag. Styrelsens uppsiktsplikt över kommunala aktiebolag föreslås också kompletteras med bl.a. en skyldighet att i årliga beslut för varje bolag ta ställning till om verksamheten varit förenlig med fastställt kommunalt ändamål och de kommunala befogenheterna. Utredningens förslag skulle innebära bättre förutsättningar för granskning av att kommunala företag agerar inom ramen för de kommunalrättsliga principerna. En ökad följsamhet med principerna hos de kommunala företagen är positiv för privata företag. Bestämmelserna föreslås träda i kraft . Se även utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. Plan- och bygglagstiftningen berör företagen på flera olika sätt och utgör ett viktigt instrument bland annat för att främja en effektiv konkurrens. trädde den nya (2010:900) i kraft, som innebär en tydligare lagstiftning med en ökad förutsägbarhet och likabehandling av företag och En åtgärd som bedöms kunna bidra till en effektiv konkurrens är införandet av en möjlighet för företag och enskilda att begära planbesked om huruvida kommunen avser att anta eller ändra detaljplan och områdesbestämmelser. I finns också uttryckliga bestämmelser som innebär att tillväxt- och konkurrensaspekter ska beaktas vid kommunernas planläggning. I samband med att många tidigare offentligt utförda tjänster, inom bl.a. vård, omsorg och utbildning, har öppnats för konkurrens krävs det att konsumenter kan bedöma och jämföra olika erbjudanden på marknaderna utifrån sina förutsättningar för att kunna fatta väl avvägda beslut. Rapporter som regeringen har tagit emot från Rationella och hållbara val på fem marknader Del 1: Hur konsumenter söker information (2010:14) och Rationella och hållbara val på fem marknader Del 2: Förslag på åtgärder (2010:24) visar bl.a. att konsumenter har svårt att hitta oberoende information om tillgängliga leverantörer och att jämföra olika leverantörer och deras produkter. Uppdraget omfattade marknaderna för telekommunikation, bank, försäkring och tandvård. I samband med uppdraget fick också ett annat uppdrag om en fördjupad studie av elmarknaden för konsumenter. Slutsatserna gäller även denna. Mot bakgrund av har regeringen tillsatt utredningen stöd till konsumenter (dir. 2011:38). Utredningen ska bl.a. se över det stöd som ges till konsumenter när det gäller val av produkter på konsumentmarknaderna. Reglerna om statligt stöd är en central del av konkurrensregler och av stor betydelse för den inre marknadens funktionssätt. Den grundläggande statsstödsbestämmelsen är artikel 107.1 i EUF-fördraget, vilken stadgar att statligt stöd som snedvrider konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, är oförenligt med den inre marknaden om det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 offentligt stöd till näringslivet är förbjudet, men det finns ett antal undantag. Under den finansiella och ekonomiska krisen har statsstödsfrågorna fått ett ökat fokus bl.a. på grund av de tillfälligt utökade möjligheterna att medge statligt stöd till banker och företag i kris men även p.g.a. den viktiga roll som reglerna har för att hindra en statsstödstävlan mellan EU:s medlemsstater. De tillfälliga statsstödsreglerna har gradvis trappats ner och avsikten är att de ska upphöra att gälla . I skuggan av krisåtgärderna pågår en omfattande översyn av många av de riktlinjer och regelverk som kommissionen har antagit på statsstödsområdet. Såväl kommissionen som arbetar för målet mindre men bättre riktat statligt stöd. Detta innebär bland annat att kommissionen ökat kraven på att medlemsstater som vill ge statligt stöd ska kunna visa att nyttan av stödet uppväger den skada på konkurrensen och samhandeln som stödet kan medföra. I linje med den allmänna målsättningen och inom ramen för gällande statsstödsregler driver regeringen en linje för att för att rikta stödgivningen inom EU mot uttalade marknadsmisslyckanden. Regeringen har bland annat arbetat för att de särskilda statsstödsreglerna för stöd till kolproduktion ska avvecklas så snabbt som möjligt och för att undantaget för stöd i syfte att rädda eller omstrukturera företag i svårigheter ska vara restriktivt. Kommissionen hanterar ett flertal statsstödsklagomål som rör medlemsstaten . Merparten av klagomålen avser påstått olagligt statligt stöd från kommuner till företag. En statlig utredning ska lämna förslag på nya processuella regler för att säkerställa att reglerna för statligt stöd får ett effektivt genomslag i (dir. 2010:9). fortsätter arbetet med översynen av ett flertal av de regelverk som kommissionen har beslutat om på området för statligt stöd. Översynen kommer bl.a. att avse reglerna för ersättning för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, reglerna för kompensation för merkostnader inom utsläppshandelssystemet, varvsstödsriktlinjerna samt reglerna för att rädda och omstrukturera företag i svårigheter. Exempelvis förs ett mycket proaktivt arbete för att minska koldioxidutsläppen genom att bl.a. öka andelen förnybara energikällor. Då utvecklingen av sådana är förenade med stora 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 kostnader och risker har regeringen valt att anslå statliga stöd till bl.a. demonstrationsanläggningar avseende andra generationens biodrivmedel samt investeringsstöd för vindkraft och solenergi. Det övergripande syftet är att snabba på utvecklingen mot ett fossilfritt energisystem. Ett annat prioriterat område för statliga stödinsatser är forskning, utveckling och innovation där regeringen funnit behov av att tillföra statliga stöd på grund av brist på finansiering av sådana insatser. Regeringen anser att och näringslivet är beroende av ändamålsenliga statsstödsregler och av att Europeiska kommissionen fortsätter att säkerställa en enhetlig tillämpning av detta regelverk inom hela EU. Utan kommissionens strikta granskning skulle sannolikheten för snedvriden konkurrens öka genom en statsstödsspiral där medlemsstaterna för att säkerställa nationell konkurrenskraft stöder ineffektiva företags konkurrenskraft. En sådan statsstödsspiral skulle skada europeisk konkurrenskraft på lång sikt och på kort sikt vara särskilt skadlig för mindre exportberoende medlemsstater som . En viktig del av statsstödsreglerna är att öppenhet kring beviljade stöd föreligger. I slutet av publicerar kommissionen uppgifter om hur mycket statligt stöd varje medlemsstat lämnat närmast föregående år i enlighet med . Enligt data som kommissionen publicerade har rapporterat att statligt stöd till ett värde av 2 (motsvarande av BNP) lämnats i enlighet med . Detta exkluderar dock de särskilda åtgärder som vidtagits med anledning av den finansiella krisen, t.ex. bankgarantier. Merparten av det svenska statliga stödet avser stöd för miljöfrämjande åtgärder, främst inom energiskatteområdet. Betydande satsningar har även gjorts för att stödja regionalutveckling samt forskning, utveckling och innovation inom näringslivet. Tillsyn och viss förvaltning m.m. Minerallagen, miljökvalitetsmål och miljösäkring geologiska undersöknings (SGU:s) mineralinformationskontor i har som huvuduppgift att ge service till prospekteringsbranschen. finns också det särskilda beslutsorganet Bergsstaten som har till uppgift att handlägga ärenden som rör prospektering och utvinning av enligt minerallagen (1991:45). Bergsstaten beviljade 174 undersökningstillstånd och fyra bearbetningskoncessioner . Antalet gruvor med koncession var 17 stycken varav 15 stycken metallgruvor. Sammanlagt fanns 1 197 gällande undersökningstillstånd. SGU ska samordna uppföljning, utvärdering och rapportering i fråga om miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet. Fokus har legat på grundvattenskydd och förbättrad informationsförsörjning. SGU bidrar också till att delmålet om efterbehandling av förorenade områden inom miljökvalitetsmålet Giftfri miljö nås. Här förvaltar och avvecklar SGU anläggningar och egendom som använts för statens civila beredskapslagring av olja. Endast en fastighetsförsäljning återstår innan samtliga anläggningar i verksamheten är miljösäkrade. Ett långsiktigt program för miljö- och funktionskontroll bedrivs nu för att säkerställa att de anläggningar som SGU förvaltar inte orsakar skada eller olägenhet för människor och miljö. SGU disponerar vidare medel via för att genomföra utredningar, undersökningar och åtgärder på områden som förorenats av statliga organisationer som inte längre finns kvar. SGU:s roll har även utvidgas så att myndigheten kan gå in som operativ huvudman och statlig genomförandemyndighet för utredningar och åtgärder där ansvar saknas enligt , och där en kommun inte själv har möjlighet att vara huvudman.