prop · GZ031d14 · 2011-09-20 00:00:00 — Skälet till detta var att myndigheten lägger allt större vikt vid att säkerställa att företag som begär nytt eller utökat tillstånd har en verksamhet som kan följa regelverken, är väl kapitaliserade, har en kompetent styrelse och ledning samt har lämpliga ägare. Även brister i de ansökningshandlingar som kommer in gör ärendehanteringen mer tidskrävande. ansvarar för finansmarknadsstatistiken. Statistiken produceras av () på uppdrag av . Området kännetecknas av nya och ökande krav, framför allt från det internationella området. Regeringen beslutade att en särskild utredare ska se över finansmarknadsstatistiken. I uppdraget ingår bl.a. att klargöra vilket ansvar , och har i detta avseende enligt författningsreglering och avtal (dir. 2011:48). Utredaren ska också analysera hur uppgifterna till statistiken samlas in samt hur de överförs mellan myndigheterna. Utredaren ska redovisa uppdraget . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 har som mål att stärka konsumenternas ställning på finansmarknaden genom information och genom att initiera privatekonomisk utbildning. För detta ändamål avsattes , vilket var en ökning med jämfört med . Lärare och elever är viktiga målgrupper för utbildningsinitiativ. Tillsammans med Kronofogden och driver på Cashen för mer undervisning i privatekonomi i gymnasieskolan. har ett femtiotal gymnasieskolor deltagit. har även deltagit i ett pilotprojekt för att utbilda lärarlag i privatekonomi. lanserade ett material för invandrarundervisning på enkel svenska som distribuerades i 6 000 exemplar till ett åttiotal kommuner. Materialet har fått ett mycket gott mottagande från de lärare som deltog i de seminarier där informerade om studiematerialet. För att möta den ökade efterfrågan på stöd inom sfi-undervisningen har lanserat . Filmen tar upp områden som betala, låna, skydda och spara. deltar i projektet i samverkan med , och Allmänna arvsfonden. Målgruppen, unga arbetslösa, inbjuds till en tvådagarskurs i vardagsekonomi och konsumenträtt. Projektet drivs i samarbete med ett antal kommuner i västra . Utvärderingar efter varje kurstillfälle har givit gott ett betyg från deltagarna. bildades , med som en av initiativtagarna. Tanken är att föra samman privata och offentliga aktörer i gemensamma utbildningssatsningar och projekt, i syfte att stärka allmänhetens kunskaper och privatekonomiska självförtroende. Konsumenternas räknekunskaper och finansiella förmåga För att närmare belysa hur konsumenterna hanterar privatekonomiska frågor, och för att spåra eventuella hinder och problem hos konsumenter, har år gjort enkätundersökningar. lade särskilt fokus på ett antal kunskapsfrågor, bl.a. för att undersöka eventuella samband mellan grundläggande färdigheter i matematik och konsumenternas ekonomiska attityder och förmåga till beslutsfattande. Tillsyn och samordning av åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism har i uppgift att samordna tillsyn mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Särskilda tillsynsinsatser har genomförts med inriktning på tillämpningen av EU:s sanktionsförordningar. har genomfört informationsåtgärder, bl.a. med anledning av den nya EU-för- ordningen om utvidgade sanktioner mot Iran14. Verksamhet inom samhällsskydd och beredskap I enlighet med 9 § förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap ska analysera om det finns sårbarhet eller hot och risker inom myndighetens ansvarsområde som synnerligen allvarligt kan försämra förmågan till verksamhet inom området. En sådan redovisning har lämnats till regeringen och innefattar myndighetens planerade åtgärder samt bedömning av behov av ytterligare åtgärder (Fi2010/5063). erhöll i bidrag från anslaget 2:4 Krisberedskap under utgiftsområde 6 Försvar och 14 Rådets förordning (EU) nr 961/2010 av om restriktiva åtgärder mot och om upphävande av förordning (EG) nr 423/2007. Medlen har bl.a. använts av arbetsgrupper inom det privatoffentliga samverkansprojektet för att stärka sektorns krishanteringsförmåga och förmågan att i samhällsviktig verksamhet motstå störningar. ska regelbundet redovisa hur de arbetar med att stärka kvaliteten och effektiviteten av sin verksamhet. har redovisat att myndigheten genom organisationsutveckling och genom översyn av processer ska kunna effektivisera och öka kvaliteten i arbetet. Tillsyns-, regelgivnings- och sanktionsprocesserna har setts över. Verksamhetsstyrningen har tydliggjorts, informationshanteringen har förbättrats och itområdet ses över avseende styrning och teknisk struktur. Vidare har den interna styrningen och kontrollen integrerats mer i den löpande verksamheten. var företrädare för () på besök i och utvärderade den svenska finanssektorn. Utvärderingen resulterade i ett antal rekommendationer och förslag på åtgärder. Bland dessa rekommendationer avsåg några resurstilldelning. IMF bedömer i sin granskningsrapport att behöver större finansiella resurser för att kunna genomföra och upprätthålla en effektiv och heltäckande tillsyn. Till grund för bedömningen ligger bl.a. en fristående rapport där en jämförelse av resursläget för andra länders tillsynsmyndigheter redovisas. IMF rekommenderar att åtgärder bör vidtas för att öka täckningsgraden och robustheten i övervakning och platsinspektioner. har vid sin tillsyn, regelgivning och tillståndsprövning agerat i enlighet med de mål som är uppställda för verksamheten, dvs. insatsernas betydelse för systemstabiliteten 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 och konsumentskyddet, samt att verksamheten ska bidra till ett ökat förtroende för den finansiella sektorn. Resursinsatserna inom regelgivningen och tillståndsprövningen ökade . Däremot minskade insatserna för den planerade tillsynsverksamheten. Utvecklingen avseende tillsynens omfattning tyder på att insatserna behöver öka. har aktivt bidragit inom det internationella arbetet, framför allt för att ta fram nya effektivare kapitalkrav för banker. Bildandet av de nya tillsynsmyndigheterna inom EU har också ställt nya och större krav på . Vidare har genomfört insatser för att skärpa reglerna för bolagens likviditetshantering och regelverken kring bolagens ersättningssystem. Stora resurser har använts för att förbereda de nya riskbaserade kapitaltäckningskraven för försäkringsbolag, Solvens II. Regeringen bedömer att insatser inom dessa områden har genomförts väl. arbete med att stärka konsumenternas ställning på finansmarknaden genom information och privatekonomisk utbildning har utvecklats väl. Kraven på företagen för att erhålla tillstånd har ökat, vilket är en förklaring till att handläggningstiderna för prövningen har ökat i förhållande till . De ökade kraven på företagen är en ambitionshöjning och ska bl.a. ses som en konsekvens av erfarenheterna från finanskrisen. lägger således nu mer tid på att säkerställa att tillståndssökande företag har en verksamhet som kan följa regelverken, är väl kapitaliserade, har en kompetent styrelse och ledning samt lämpliga ägare. Kostnadstäckningsgraden i tillståndsgivningen var låg 2009 och 2010, eftersom lade ner mer tid på de enskilda ärendena . Vidare påverkades kostnadstäckningsgraden negativt, eftersom det förekommer att företag lämnar in ansökningar som är ofullständiga. Regeringen anser att ambitionshöjningen är väl motiverad och att full kostnadstäckning ska kunna nås genom det högre avgiftsuttaget. har även utvecklat sin organisationen och styrprocesserna inom myndigheten i syfte att förbättra kvaliteten och effektiviteten i verksamheten. Redovisningen av effekterna av de gjorda insatserna 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 tydliggör att det är svårt att på kort sikt påvisa effektiviseringsvinster. Regeringen bedömer dock att insatserna är angelägna och bör ges fortsatt prioritet. Den tilltagande osäkerheten om utvecklingen på finansmarknaderna har ändrat planeringsförutsättningarna för . har kraven på insatser ökat på flertalet områden inom myndigheten. Med detta i beaktande bedömer regeringen att sammantaget har bedrivit sin verksamhet på ett adekvat sätt och i huvudsak nått upp till ställda mål. Den finansiella systemet och roll Regeringens uttalade mål är att begränsa effekterna av den ökande oron i omvärlden till följd av den senaste tidens osäkerhet kring olika länders förmåga att hantera sina underskott och skulder för den svenska ekonomin. Ett mål i detta arbete är att säkerställa stabilitet i och förtroendet för det svenska finansiella systemet, vilket också bidrar till ett gott konsumentskydd. Ett väl fungerande finansiellt system fyller flera viktiga samhällsfunktioner. För att kunna bidra till stabilitet, ett gott konsumentskydd och ett högt förtroende har en viktig roll inom den finansiella sektorn. Tillsyn, reglering och tillståndsprövning utgör kärnverksamheten inom myndigheten och ska prioriteras. Regeringens ambitioner när det gäller omfattningen av och kvaliteten i den finansiella tillsynen är höga. Regeringen anser att strategierna för tillsynen behöver utvecklas. Vidare behöver verksamhetens kvalitet och omfattning öka. uppdrag att bedriva en effektiv och ändamålsenlig tillsyn utifrån ett stabilitets- och konsumentperspektiv står fast. strategi för tillsynsarbetet ska vara tydlig och mer heltäckande. Tillsynen ska utvecklas till att regelbundet omfatta alla företag under tillsyn genom faktiskt utförd tillsyn, vilket inte är fallet . Strategin för utvecklingen av tillsynen ska därför kännetecknas av en återkommande tillsyn över företagen, där intervallerna mellan insatserna är fastställda på förhand. Beredskap måste även finnas för tillsynsinsatser när oförutsedda problem uppstår. En sådan utveckling av strategin svarar också upp mot de rekommendationer som IMF ställt upp i sin granskning av den svenska finansiella tillsynen. En central del av verksamhet utgörs av att genomföra nya och ändrade regler i syfte att stärka det finansiella systemet. Insatserna syftar också till att ska leva upp till bindande krav. Regleringen av finansmarknaden utvecklas snabbt. Bland annat förväntas nya regler om kapital för kreditinstitut och värdepappersföretag genom CRD IV (Capital Requirments Directive) och för försäkringsbolag (Solvens II) genomföras . Inom värdepappersområdet kommer ett nytt direktiv om förvaltare av alternativa investeringsfonder, såsom hedgefonder, riskkapitalfonder och fastighetsfonder, att genomföras. Därutöver kommer nya regler om handel med finansiella derivat och regler om försäljning av värdepapper som säljaren inte äger (s.k. blankning) att bli direkt tillämpliga då förordningsform valts på EU-nivå. tillståndsprövning ska bidra till målen om stabilitet och ett gott konsumentskydd. Ambitionshöjningarna inom området antas över tiden medföra effektivitetsvinster, eftersom kvalitetshöjningar i tillståndsgivningen bör kunna minska belastningen inom tillsynsverksamheten. Det är vidare viktigt att ansökningarna från företagen är fullständiga för att ska kunna bedriva verksamheten effektivt. ska därmed inte lägga ner resurser på att komplettera ansökningarna. erbjuds konsumenterna ett brett utbud av finansiella tjänster, som krav ställs på genomtänkta beslut. För att fullt ut kunna utnyttja valmöjligheterna krävs att konsumenterna har tillräckliga kunskaper. arbete med att stärka konsumenternas ställning på finansmarknaden genom information och privatekonomisk folkbildning bör därför fortsätta. Regleringen inom finansmarknaden syftar till stor del att öka kraven för de finansiella företagen och göra sektorn mer robust för att minska risken för kriser. Därutöver ska harmoniseringen länderna emellan öka. deltar aktivt i detta arbete och ska genom väl utarbetade ställningstaganden arbeta för att öka möjligheterna till svenskt inflytande. Tillsynsmyndigheterna inom EU har en viktig roll för utvecklingen inom området. Dessa myndigheter beslutar om bestämmelser som ska följa. Aktiva insatser från svensk sida ökar därför möjligheten till inflytande. I detta sammanhang har en viktig funktion att fylla. ska också aktivt delta i standardsättande arbete på global nivå. Arbete bedrivs inom där kraven på arbetsinsatserna har ökat. ska också delta aktivt i Supervisors (IAIS), som är det globala organet inom försäkring, likaså inom Commissions (IOSCO), som är det globala standardsättande organet på värdepapperssidan. På penningtvätts- och terroristfinansieringsområdet ska fortsätta med att delta i arbetet inom Financial Action Task Force, FATF. Finansmarknadsstatistiken ska kännetecknas av hög kvalitet och tillförlitlighet och svara upp mot de krav som ställs internationellt. För att stärka förutsättningarna för ett väl fungerande finansiellt system bör ytterligare resurser till övervakningen av finansmarknaden tillföras. Kraven på avseende tillsyn, regelgivning, internationellt arbete och statistik har ökat. Utvecklingen förutsätter både ökade resurser och en effektivare verksamhet. Kraven på myndighetens kompetens och anpassningsförmåga är därmed stora. ökades anslaget tillfälligt och dessa medel föreslås nu tillföras permanent . Därutöver föreslås att anslaget för ökas ytterligare. Genom insatsen förbättras förutsättningar att svara upp mot de höga ambitioner regeringen har på finansmarknadsområdet samt svara upp mot de krav som ställs från internationella organ. Regeringen avser även fortsättningsvis att följa upp myndighetens insatser för att säkerställa verksamhetens effektivitet. har därför i uppdrag att löpande redovisa hur arbetet med att effektivisera verksamheten bedrivs. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 I samband med behandlingen av budgetpropositionen uttalade att avgifter till tillsynsmyndigheterna inom EU borde föras upp på ett eget anslag (bet. 2010/11:FiU2). En ny struktur har skapats inom EU för tillsynen av den finansiella sektorn. Syftet är att främja en väsentlig förbättring av möjligheterna att följa och analysera utvecklingen och att vidta relevanta åtgärder för att främja den finansiella stabiliteten i och i . ersattes därför de s.k. nivå- 3 kommittérna av nya myndigheter inom EU enligt följande: bank tillsynsmyndigheter ersattes av Europeiska bankmyndigheten, myndigheter med tillsyn över försäkringar och tjänstepensioner ersattes av Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten, ersattes av Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten, De nya myndigheterna ska bl.a. utveckla bindande tekniska standarder, verka för en enhetlig tillämpning av det EU-gemensamma regelverket på finansmarknadsområdet, kunna fatta bindande medlingsbeslut vid tvister mellan medlemsländernas tillsynsmyndigheter, övervaka att medlemsländernas tillsynsmyndigheter följer antagna EU-regler och vid behov utfärda rekommendationer. Myndigheterna ska samla in data och information, i huvudsak genom de nationella tillsynsmyndigheterna. I krislägen ska det också finnas särskilda, övernationella befogenheter. Myndigheterna ska även ansvara för tillståndsgivning och tillsyn över företag med paneuropeisk verksamhet som exempelvis kreditvärderingsinstitut. De nya tillsynsmyndigheterna ska till finansieras av de nationella tillsynsmyndigheterna och till över EU-budgeten. Den avgift som ska betala 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 uppgår till och beräknas öka med 2012. Detta kan jämföras med motsvarande kostnad som för nivå-3 kommittéerna uppgick till ca . Avgiften har belastat anslaget 1:11 under utgiftsområde 2. I finansutskottets betänkande med anledning av förslagen i budgetpropositionen 2011 avseende utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning uttalas att avgifterna bör tas upp under ett eget anslag (bet. 2010/11:FiU2). Motiveringen är att en sådan ordning förbättrar kontrollen och genomlysningen av avgifterna och avgiftsutvecklingen. I enlighet med uttalandet förs ett nytt anslag upp inom utgiftsområdet. Regeringen har uppdragit åt Verket för innovationssystem () att, efter samråd med , genomföra en långsiktig satsning på finansmarknadsforskning (dnr Fi2009/7978). Syftet med satsningen är att stödja utvecklingen av forskning som är både internationellt konkurrenskraftig och har en hög relevans för den finansiella sektorns aktörer i såväl privat som offentlig verksamhet. Regeringen angav i budgetpropositionen att stödet till forskningen huvudsakligen skulle utformas så att några starka forskningsmiljöer finansieras i syfte att skapa en bas för kunskaps- och kompetensutveckling för privata och offentliga finansmarknadsaktörer. Ett av kriterierna för forskningssatsningen är att den ska ha en tydlig koppling till utbildning inom området. En förutsättning för det program som ska tas fram är att finansmarknadsbranschen bidrar med en betydande del av satsningen, med målet att komma upp till motsvarande nivå som staten som helhet satsar (prop. 2010/11:1 utg. omr. 2 avsnitt 9.4.2). tillförs forskningen från statens budget. inledde Finansmarknadsprogrammet och två utlysningar av forsknings- Efter detta har beslutat om följande satsningar. Inom satsningen i beviljats medel för att etablera ett nationellt centrum. och tilldelades medel för att etablera varsitt . Hela programmet samfinansieras av , finansmarknadsbranschen och de medelsmottagande lärosätena. har även beslutat om en satsning avseende näringslivsdoktorander inom området finansmarknadsforskning. Fyra projekt har beviljats medel som var för sig samfinansieras med externa aktörer. Bidragsmottagarna är följande konstellationer: Kungl. Tekniska högskolanSwedbank, i , universitetSveriges Riksbank, och universitetNordea. Besluten föregicks av öppna utlysningar och ansökningarna bedömdes av internationella bedömningspaneler. Inom ramen för centrumutlysningen blev de sökande även intervjuade av en internationell bedömningspanel. I den senaste forsknings- och innovationspropositionen var ambitionen att stimulera långsiktiga strategiska satsningar som ger stöd för högkvalitativ forskning och utveckling (prop. 2008/09:50). Det statliga stödet till finansmarknadsforskningen är viktig för finansmarknadssektorns utveckling. Forskningen bör utvecklas till att bli internationellt konkurrenskraftig och ha en hög relevans för den finansiella sektorns aktörer i såväl privat som offentlig verksamhet. En viktig förutsättning för satsningen är att finansmarknadsbranschen bidrar med en betydande del av satsningen, med målet att komma upp till motsvarande nivå som staten som helhet satsar. I detta sammanhang har en viktig uppgift att regelbundet följa upp att dessa finansieringsvillkor uppfylls. Tabell 9.8 Anslagsutveckling för 1:11 1Motsvarar 340 250 tkr prisnivå. 2Motsvarar 369 651 tkr prisnivå. 3Motsvarar 369 652 tkr prisnivå. Anslaget används främst för förvaltningskostnader avseende tillsyn och regelgivning inom det finansiella området. tillståndsprövning finansieras helt med avgifter från de ansökande företagen. anslagssparande är främst ett resultat av svårigheten att rekrytera och behålla kompetensen inom myndigheten. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 9.9 Offentligrättslig verksamhet Avgifterna regleras i förordningen (2001:911) om avgifter för prövning av ärenden hos och i förordningen (2007:1135) om årliga avgifter för finansiering av verksamhet. Avgifterna bestäms i syfte att uppnå full kostnadstäckning . tar ut avgifter för den verksamhet som är anslagsfinansierad, med undantag för verksamheten som avser samordning av tillsyn för penningtvätt. Även kostnaden under anslaget 1:17 avgifter till ingår i de avgiftsgrundande beloppen (se avsnitt 9.4). Detta innebär att en höjning av anslaget är saldoneutralt, eftersom motsvarande belopp tas upp på inkomstsidan. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 uppvisade verksamheten prövning av ärenden ett underskott. Regeringen har därför beslutat om justeringar av dessa avgifter fr.o.m. . I beloppen för intäkter till inkomsttitel ingår även bötesmedel och andra sanktionsavgifter som företagen under tillsyn betalar vid överträdelser. Överskotten förklaras bl.a. av bötesmedel och andra sanktionsavgifter som inbetalats. Tabell 9.10 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:11 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. behöver tillföras ökade resurser för att stärka arbetet med regelverken, utvidga tillsynen, öka det internationella arbetet och förbättra statistiken. Av anslaget beräknas avsättas för satsningar inom konsumentområdet för genomförande av bl.a. privatekonomisk utbildning. Regeringen föreslår att anslaget för uppgår till . tillfälliga medel på permanentas . beräknas anslaget till , till och till . Utöver detta tillförs på särskilt anslag för avgifter till . Dessa avgifter belastar myndighetens förvaltnings- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 anslag (se avsnitt 9.4). Detta innebär således ett samlat tillskott, i förhållande till permanenta nivå, på 2012, 2013 respektive 2014. Tabell 9.11 Anslagsutveckling för 1:17 avgifter till Anslaget används för avgifter till EU:s tre tillsynsmyndigheter: Europeiska bankmyndigheten, Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten samt Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten. I likhet med tidigare redovisade mycket preliminära beräkningar (2009/10:FPM21 och 2009/10:FPM45), förväntas avgifterna fortsätta att öka till 2015, då systemet antas vara fullt utbyggt. Regeringen avser återkomma till med beräkningar av avgifterna . Regeringen föreslår att anslaget för avgifter till uppgår till . , 2014 och 2015 beräknas anslaget i brist på underlag till . Tabell 9.12 Anslagsutveckling för 1:16 1Motsvarar 30 005 tkr prisnivå. 2Motsvarar 29 963 tkr prisnivå. Anslaget används av för att genomföra en långsiktig satsning på finansmarknadsforskning. Tabell 9.13 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:16 Finansmarknadsforskning Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. Regeringen föreslår att anslaget för Finansmarknadsforskning uppgår till . beräknas anslaget till , till och till . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 är statens centrala finansförvaltning. I rollen som statens internbank tillhandahåller den betalningsmodell som alla statliga myndigheter använder för att genomföra sina betalningar. Myndigheternas behov av medel för betalningar styr hur mycket behöver låna eller kan amortera på statsskulden. Om staten betalar ut mer pengar än vad som kommer in i form av skatter och andra intäkter, tar upp lån för att täcka underskottet på statens budget. I detta fall ökar statsskulden. Kommer det däremot in mer pengar än vad som utbetalas uppstår ett överskott på statens budget. Överskott används till amorteringar, vilket i sin tur leder till att statsskulden minskar. Oavsett om det uppstår under- eller överskott behöver låna för att finansiera återbetalningen av gamla lån som förfaller. ansvarar även för att ställa ut garantier och ge krediter som beslutat om. Vid ingåendet av varje åtagande bedöms kreditrisken och vilken avgift som ska tas ut. Modellen innebär att avgifterna på lång sikt förväntas täcka både kreditförluster och administrationskostnader. ansvarar även för insättningsgarantin, investerarskyddet och hanteringen av statligt stöd till banker och andra kreditinstitut. Uppgifterna syftar till att främja konsumentskyddet på finansmarknaden och stabiliteten i det finansiella systemet. har genomfört sina uppgifter inom befintliga ramar. Driften av kostade , varav 283,7 miljoner betalades med anslagsmedel.