prop · GY03101 · 2011-04-14 00:00:00 — Uppdragsintäkterna ökade totalt med vilket främst förklaras av höjda tariffer och ökad överförings- volym på nätsidan samt på ökade elpriser på sy- stemansvarssidan. Intäkter i uppdragsverksam- het består i huvudsak av hyror och arrenden Minskningen med 1,4 mil- jarder kronor beror på att dela- des och att flygplatsverksamhe- ten bolagiserades. Statens järnvägars intäkter består i huvudsak av leasingavgifter för uthyrning av tåg och fartyg. intäkter från uppdragsverk- samhet härrör bl.a. från försäljning av sjökort, sjömätning och från konsultuppdrag inom af- färsverkets kompetensområde. Andra ersättningar är oftast intäkter utan mot- prestation. Dessa intäkter har minskat med . Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens andra ersättningar består av finansieringsavgifter och arbetslöshetsavgifter från arbetslöshetskas- sorna. Minskningen med kan förklaras, dels av att arbetslöshetsavgiften reducerades med per icke arbetslös medlem fr.o.m. , dels av att utbetal- ningar av arbetslöshetsersättningar var lägre 2010 än 2009. Polisens andra ersättningar avser i huvudsak böter. () redovi- sar återkravsintäkter. Om en studerande avbrutit studierna utan att meddela CSN eller har en högre inkomst än vad som meddelats i ansökan, skapas ett återkrav. andra ersättningar avser intäkter för fakturerade pensionskostnader och lönekostnader mellan och . andra ersättningar av- ser återvunna skadebelopp i form av kapital och räntor. andra ersättningar avser i hu- vudsak fordran gentemot försäkringsbolag avse- ende skadeersättningar på väganläggningar. andra ersättningar består huvudsakligen av intäkter för försäljningar av fastigheter. andra ersättningar består av konkurrensskadeavgifter. Minskningen med beror på att böterna 2009 var höga på grund av en dom i ett stort kartell- mål. Under redovisas statens reali- sationsvinst vid försäljning av materiella till- gångar i samband med bildandet av . - gårdsstöd och djurbidrag - bidrag från Europeiska regionala - bidrag från Europeiska socialfonden - bidrag till transeuropeiska nätverk Erhållna bidrag vid universitet och (exklusive EU-bidrag) Erhållna bidrag vid övriga myndigheter Intäkter av bidrag är intäkter som inte är relaterade till utförda prestationer. Bidrags- intäkterna har totalt sett ökat med . Den största ökningen återfinns under posten AP-fondsmedel där intäkten ökat med sedan föregående år. Posten AP-fondsmedel är en nettopost som utgörs av skillnaden mellan de medel som löpande erhålls från Allmänna pensionsfonden vid utbetalning av ålderspensioner och inbetalda ålderspensions- avgifter som överförts till AP-fonden (se avsnitt 4.4 Redovisningsprinciper och tilläggs- upplysningar). Ålderspensionssystemet finansieras med ålderspensionsavgifter från arbetsgivare och egna företagare, allmänna pensionsavgifter samt statlig ålderspensions- avgift. Utbetalda pensioner är högre än inbetalda ålderspensionsavgifter m.m. och därför är nettot positivt. Det innebär att staten får ett nettobidrag från AP-fonderna för att betala ut pensioner. Intäkter av bidrag från EU har totalt ökat med nästan 0,2 miljarder koronor. Statens jordbruks- verk redovisar en stor del av bidragen från EU och dessa intäkter minskade totalt med . Minskningen beror på att kommissionen har beslutat om finansiella korrigeringar avseende tillämpningen av de olika systemen för bidrag och stöd som administreras av . Den del av intäkten socialfonden i (Svenska ) administrerar bidrag från den Europeiska socialfonden period 20072013, vilka redovisar en intäkt på nära . Det är en ökning med jämfört med . Posten finansiell korrigering (återbetalningar av EU-bidrag) gäller olika stödår och bidrag. Av bidragsintäkterna från EU är sådana medel som i allt väsentligt bruttoredovisas på statens budget och är hänförliga till den fleråriga budgetramen 20072013. En mer utförlig beskrivning lämnas i räkenskapssammanställningen i avsnitt 7 Nationellt intygande samt avgifter till och bidrag från EU. redovisar intäkter från kommuner för kommunernas andel av kostnaden för statlig assistansersättning samt intäkter avseende underhållsstöd från bidragsskyldiga. Bidragen till universitet och högskolor avser huvudsakligen forskning och lämnas från t.ex. företag inom och utom samt från olika forskningsstiftelser. Statliga bidrag från t.ex. forskningsråd är eliminerade. belopp för universitet och högskolor utgör nästan av övriga EU-bidrag i sammanställningen bidrag till universitet och högskolor. Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska gemenskapen Bistånd och andra internationella inkl. hushållens övriga organisationer Ålderspensioner vid sidan av statens Ersättning vid sjukdom och handikapp varav sjukpenning och rehabilitering varav aktivitets- och sjukersättning Stöd till personer med Ekonomisk trygghet för familjer och barn Summa socialförsäkring till hushåll Summa arbetsmarknad till hushåll Återföring av reservation för förluster i Bidrag till folkbildningsorganisationer, Bistånd m.m., migration och integration Bistånd och andra internationella bidrag (bidrag till organisationer), Styrelsen för Summa transfereringar till hushåll Lönebidrag och m.m., Lönebidrag och m.m., Köp av arbetsmarknadsutbildning m.m., Summa arbetsmarknad till företag Gårdsstöd, landsbygdsåtgärder m.m., Utbildningspolitik, Bidrag till enskilda Forskning och utveckling m.m., Verket Regionala tillväxtåtgärder m.m., Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning, (/kvalificerad yrkesutbildning) Summa transfereringar till företag Allmänna bidrag till kommuner Kommun- och landstingsmoms, Utjämningsbidrag LSS, kommuner, Tillfälligt konjunkturstöd till kommuner Tillfälligt konjunkturstöd till landsting Summa allmänna bidrag till kommuner Bidrag till landsting för Socialförsäkring (Hälso- och sjukvårdspolitik), Bidrag till Tandvårdsförmåner m.m. (Hälso- och varav: Lönebidrag och m.m. Barn-, ungdoms- och vuxenutbildning, Statligt stöd till vuxenutbildning Fortbildning av lärare och Ersättning vid sjukdom och handikapp, Summa transfereringar till kommuner BNI-baserad avgift, Kammarkollegiet (2009 även ) (2010 Summa Avgiften till Europeiska Bistånd och andra internationella bidrag, Styrelsen för internationellt Bistånd och andra internationella Summa transfereringar till utlandet Transfereringar utgörs av medel som staten via myndigheterna förmedlar till olika mottagare. I huvudsak sker transfereringar från anslag på statens budget. Transfereringar kännetecknas av att staten inte erhåller någon motprestation. Många transfereringar är dock förknippade med någon form av villkor. Ett exempel är akti- vitetsstöd inom arbetsmarknadspolitiken där kravet är att mottagaren deltar i ett arbetsmark- nadspolitiskt program. Noten inleds med en sammanfattande tabell med transfereringar uppdelade i delområden. Därefter specificeras transfereringarna utifrån mottagarkategori, syfte och utbetalande myn- dighet. Mottagarkategorierna visar de sektorer som erhållit transfereringen och är hushåll, fö- retag, kommuner och utlandet. Hushåll innefat- tar enskilda personer, ideella organisationer och föreningar tillhörande hushållssektorn samt premiepensionssystemet. Till socialförsäkring har hänförts transfere- ringar som hanterades av Pensions- myndigheten och . Utöver ål- derspensioner ingår bl.a. ekonomisk trygghet för familjer och barn, ersättning vid sjukdom och handikapp som sjukpenning, aktivitets- och sjukersättning, arbetsskadeersättning samt vissa stöd till personer med funktionsnedsättning. Dessutom ingår bidrag till landsting för läkeme- delsförmånerna som utbetalas av . De totala kostnaderna för transfereringar i form av lämnade bidrag m.m. ökade med . Transfereringar till hushåll har ökat med netto. De transfereringar som redovisas avser utbe- talningar exklusive statlig ålderspensionsavgift. Den del av den statliga ålderspensionsavgiften som går till premiepensionssystemet (14,1 pro- cent 2010) finns med bland transfereringar till hushållssektorn men redovisas separat. Statlig ålderspensionsavgift ingår i budgetens utgifter för t.ex. sjukpenning och är en betalning från an- slag till pensionssystemet för att finansiera pen- sionsrätterna för bl.a. de personer som uppbär sjukpenning och andra sociala förmåner. Netto- överföringen till premiepensionssystemet är 2010, mer än 2009. Överföringarna till och från AP- fonderna ingår inte i transfereringar till hushåll. Transfereringar till hushåll avseende socialför- säkringen minskade med netto. Inom ohälsoområdet har de sammanlagda kostnaderna för sjukpenning, aktivitets- och sjukersättning fortsatt att minska. Kostnaden för sjukpenning minskade med (), vilket förklaras av att sjukpenning betalades ut till färre personer. Antalet sjukpen- ningdagar fortsätter att minska vilket beror på att fler ärenden med sjukersättning avslutas som färre personer nybeviljas sjuker- sättning. Sjukfallen har också blivit kortare . Däremot har sjukskrivningsdagarna för sjukfall kortare än nu börjat öka då många som utförsäkrats kommer tillbaka till sjukför- säkringen igen. Aktivitets och sjukersättningen minskade med (9,6 pro- cent). Minskningen förklaras främst av låga in- flöden som många nu lämnar sjuker- sättningen för att bli ålderspensionärer. Inflödet till sjukförsäkringen har minskat kraftigt huvud- sakligen till följd av striktare regler. Kostnaderna för ålderspensioner vid sidan av statens budget ökade med , vilket beror på att antalet ålderspensionärer ökar. Däremot minskar utgifterna för pensioner till följd av negativ inflation, svag inkomstutveckling och balanseringen inom pensionssystemet. Er- sättning vid ålderdom, som avser anslagsfinansie- rade pensioner och stöd, har minskat med främst till följd av att antalet personer med garantipension minskar och att antalet personer med inkomstgrundad ålders- pension ökar. Stöd till personer med funktionsnedsättning inkluderar även kommunernas andel av kostnad för assistansersättning och ökade med (6,), se vidare av- snitt 5.6 Realekonomisk fördelning av statens budget. De ökade kostnaderna för assistanser- sättning beror på ökade timkostnader men även på att antalet personer som får assistansersätt- ning ökar. Dessutom ökar antalet timmar per person och vecka. Bland transfereringarna till hushåll har kost- naderna för arbetsmarknad ökat med . Arbetslöshetsersättningen har minskat med och akti- vitetsstöd har ökat med . Arbetslösheten var , en minskning jämfört med . Inom området ekonomisk trygghet för familjer och barn ökade föräldraför- säkringen med och kostna- derna för barnbidragen med 0,4 miljarder kro- nor. Antal uttagna dagar i föräldraförsäkringen har ökat jämfört med . Andelen föräldradagar uttagna av män har ökat från 2010 och detta har bidragit till att medelersättningen per dag är högre än 2009. Nettoöverföring till premiepensionssystemet redovisas som en transferering till hushåll mot bakgrund av att systemet numera i nationalrä- kenskaperna ses som en del av hushållssektorn (se avsnitt 4.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). Beloppet avser de social- avgifter, allmänna pensionsavgifter och statliga ålderspensionsavgifter som överförts till premie- pensionssystemet, med avdrag för utbetalda premiepensioner (1,), vilka ingår i utbetalda ålderspensioner. Transfereringar till företag har ökat med . Transfereringar finansie- rade med EU-medel som avser programperioden 20072013 uppgick till 2010. Dessa avser till allra största delen transfereringar till företag men även till hushåll och kommuner. Av beloppet avser gårdsstöd, landsbygdsåtgärder m.m. där medlen betalas ut av , och 1,4 miljarder kro- nor regional utveckling som betalas ut av Till- växtverket. Transfereringarna till kommuner ökade totalt med . De allmänna bidragen till kommuner ökade med . De innefattar den kommunalekonomiska utjäm- ningen som nettoredovisas på statens budget varvid det generella statsbidraget sammanförts med utjämningssystemet. Inkomstutjämnings- avgift och kostnadsutjämningsavgift från kom- muner och landsting på sammanlagt redovisas under anslaget för kommunal- ekonomisk utjämning varför statsbidragen till kommunerna minskat med motsvarande belopp i statens budget. I de allmänna bidragen till kommuner ingår också mervärdesskatt för kommuner och landsting som nettoredovisas på statens budgets inkomstsida. justeras statsbidragen till kommuner ned med motsva- rande belopp. Kommunernas kompensation för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet redovisas på inkomsttitel, vilket minskar kommunbidragen och skatteintäkterna på statens budget med drygt 45 miljarder kro- nor. I resultaträkningen har den kommunaleko- nomiska utjämningen och kommunmomsen bruttoredovisats, vilket innebär att både trans- fereringar till kommuner och skatteintäkter är högre än i utfallet på statens budget. Primärkommunerna fick och landstingskommunerna i tillfälligt konjunkturstöd 2010 för att upprätt- hålla de grundläggande välfärdstjänster som kommunsektorn tillhandahåller och till att dämpa nedgången i sysselsättningen i kommun- sektorn. Utbetalningen gjordes däremot i de- cember 2009 och redovisades då på statens bud- get. Den kommunalekonomiska utjämningen till kommuner och landsting har därutöver ökat med 5,5 respektive . Även de ökade statsbidragen för kommunalekonomisk utjämning avsåg en tillfällig generell höjning med av de angivna skälen. Ök- ningen avsåg också kompensation för inkomst- bortfall till följd av det förhöjda grundavdraget för pensionärer som beräknas medföra minsk- ning av kommun- och landstingsskatt med . Bidrag för läkemedelsförmånerna har ökat med . Bidrag till kommunerna inom område ökade med bl.a. av- seende stöd till vuxenutbildningen. Bland transfereringar till utlandet har avgiften till EU ökat med . Avgiften re- dovisas här periodiserad till skillnad mot redo- visningen på statens budget. skattebaserade avgiften är högre och den BNI-baserade avgiften är 5,6 mil- jarder kronor högre än 2009. Den låga avgiften 2009 förklaras främst med att fick till- baka för mycket inbetalda medel när ett nytt system för beräkning av med- lemsländernas avgifter började gälla med retro- aktiv verkan . Kostnaden för bistånd och andra internatio- nella bidrag genom Sida och minskade med 1,0 respektive 0,9 miljarder kro- nor. Avsättning till/upplösning av fonder Avsättning till fonder avser främst Stabilitets- fonden, Insättningsgarantifonden och Kärnav- fallsfonden. Stabilitetsfonden bildades och tillfördes då från anslag på statens budget. Avsättningen till fonden uppgick till , vilket är mer än hälften av avsättningen till fonder . har garantiavgifter tillförts fonden med . Den nya stabilitets- avgiften har tillförts fonden med . Fondens finansiella intäkter uppgår till . Utbetalda bi- drag är marginella. Fonden förvaltas av Riks- gäldskontoret. Avsättningen till Insättningsgarantifonden är direkt kopplad till det ekonomiska resultatet i garantiverksamheten och har ökat med nära . Intäkterna från bankernas avgifter uppgick till 946 miljoner kro- nor, vilket är en ökning med . Det finansiella nettot ökade med drygt 170 mil- joner kronor till något . Fonden förvaltas av . Avsättningen till Kärnavfallsfonden har ökat med . reaktorinnehavarna, som bestäms av re- geringen, ökade med ca jämfört med föregående år. Nettot av de finansi- ella intäkterna och kostnaderna uppgick till , vilket är en ökning med ca . Den viktigaste förklar- ingen är att ränteintäkterna på nominella placer- ingar ökat kraftigt. Fondernas ändamål och vilka myndigheter som redovisar olika fonder, framgår i övrigt av not 42. Summa lönekostnader efter eliminering Statliga tjänstepensionsförmåner m.m.: Eliminering av premieintäkt för statliga Total summa kostnader för personal Statens kostnader för personal minskade med . Lönekostnaderna har ökat, men däremot har pensionskostnaderna minskat beroende på att avsättningen för statens tjänste- pensionsåtagande sjunkit. I jämförelse med kostnaden kraftiga höjning av avsättningen har därför pensionskostnaderna minskat med . Lönekostnader inklusive lagstadgade arbetsgivar- avgifter ökade med , vilket motsvarar . Lagstadgade arbetsgivar- avgifter uppgick av lönesumman, vilket är samma procentsats som . Myndigheternas inbetalda arbetsgivar- avgifter, löneskatter m.m. är statsinterna trans- aktioner och således inga kostnader för staten och har därför eliminerats. Försvarsmaktens lönekostnader ökade med jämfört med . har Försvarsmakten infört ett nytt personalförsörj- ningssystem som innebär ett anställt försvar som i första hand bygger på frivillighet i stället för totalförsvarsplikt. Detta har medfört att För- svarsmakten redovisar cirka 2 000 fler årsarbets- krafter än . Myndigheten har även infört internationell arbetsskyldighet , vilket har ökat personalkostnaderna ytter- ligare. lönekostnad minskade med i förhållande till och Ban- verkets lönekostnad 2009. åren beror på att enheten ombildades till det statliga bolaget som även tog över an- ställda. När bildades erbjöds samtliga anställda i och att gå med in i den nya myndigheten. Myndigheten inledde ett omfattande omställ- ningsarbete med anledning av effektiviseringsar- betet för att bl.a. möjliggöra matchningar mellan de resurser som finns inom verket. Antalet ny- anställningar sedan myndigheten bildades är 241 stycken. Den största avgångsorsaken har varit pension. På har det genomsnittliga 6 272 personer. Polisens lönekostnad ökade med . uppfylldes satsningen för att öka antalet poliser till minst 20 000 och var 20 292 poliser anställda, vilket är 1 148 fler än motsvarande tidpunkt 2009. Antalet civilan- ställda minskade med 22 personer. Nettoök- ningen av anställda är därmed 1 126. Vid minskade lönekostna- den, vilket till största delen beror på att vissa an- ställda gick över till den nybildade Pensions- myndigheten. har antalet anställda fortsatt att ökat till följd av fortsatt hög arbets- löshet och de nya uppdragen från regeringen, främst Arbetslivsintroduktion och Integration och etablering, som har gjort att kompetensför- sörjningen även fokuserats på att stärka förmedlingsverksamheten med personal- resurser och kompetens. Antalet årsarbetskrafter har ökat med ca 1 000 jämfört med . lönekostnader har ökat något. Vid utgången av 2010 hade ca 9 900 anställda. Kostnaderna för pensioner har minskat med , varav pensionsrörelsen hos () står för minskningen medan de pensionskostnader som redovisas av myndigheterna ökat något. I SPV:s pensionsrörelse är förändringen av försäkrings- tekniska avsättningar -3,, vil- ket är lägre än 2009. Minskningen beror på att beräkningsgrunderna för avsättningar i de försäkringstekniska riktlin- jerna ändrades enligt beslut av . Det innebar att omkostnadsbe- lastningen sänktes vilket i sin tur ledde höjd nettoränta och medförde en lägre avsättning. En mer detaljerad beskrivning av de faktorer som ingår i förändringen av pensionsavsättning finns i not 43. Myndigheternas pensionskostnader utgörs främst av för statens avtalsenliga tjäns- tepensioner vilka utöver premien till SPV inne- fattar avgifter till kompletterande ålderspension (Kåpan) och den individuella ålderspensionen. Pensionspremierna påverkas av åldersfördel- ningen och löneläget hos personalen vid respek- tive myndighet. för avtalsförsäkringar betalas till och hanteras till största delen av SPV och har därför eliminerats i resultaträkningen. Däremot hanteras den kompletterande och indi- viduella ålderspensionen av särskilda organ som inte är myndigheter och dessa avgifter elimineras därför inte. Detsamma gäller också för några myndigheter som gör egna pensionsavsättningar. Kostnaderna för dessa ingår ovan och elimineras inte. På myndighetsnivån är det främst Försvars- maktens pensionskostnader som har ökat. Un- der året gick 44 yrkesofficerare och 143 civila i ålderspension. Det är betydligt färre yrkesoffice- rare än vad myndigheten prognostiserat, medan antalet civila som valde att gå i ålderspension var något högre. Även affärsverket ökade sina pensionskostnader främst på grund av ändrade beräkningsgrunder för pensionsskulden. Övriga personalkostnader utgörs av kostnader för personalutbildning, traktamenten m.m. De har sammantaget ökat marginellt. I nedanstående tabell visas antalet årsarbets- krafter vid de statliga myndigheterna . Måttet årsarbetskrafter ska visa de anställdas ar- betsvolym under ett räkenskapsår räknat i anta- let heltidstjänster. Som anställd räknas inte den som bara är uppdragstagare (konsult) även om denna arbetar med samma uppgifter som an- ställda. Anställda i utlandet, vars löner betalas med myndighetens medel, ska ingå när antalet årsarbetskrafter räknas fram. Den arbetstid som inräknas ska vara den tid som myndigheten utbetalt lön eller annan er- sättning för i utbyte mot arbete. Omräkning till heltidstjänster innebär att deltidsanställd perso- nal ingår i summa antal personer med den pro- centandel av en heltidstjänst som deras tjänstgö- ring utgör. har antalet årsarbetskrafter ökat med drygt 2 000. Det är främst på Försvars- makten, Polisen och Arbetsförmedlingen som antalet anställda har ökat. Bolagiseringen av den tidigare enheten , inom dåvarande , innebar däremot en minskning mellan åren med ca 3 000 personer som syns för i tabellen. Myndigheten för samhällsskydd och Som kostnader för lokaler redovisas myndighe- ters kostnader för hyrda lokaler. Redovisning görs brutto och inkluderar hyra till andra statliga myndigheter. Elimineringarna utgörs av myn- digheternas lokalkostnader som betalas till For- tifikationsverket och . lokalkostnader har minskat med medan Kriminalvårdens lokalkostnader har ökat med 232 miljoner kro- nor. Ökningen beror delvis på nya anstalter, häkten och avdelningar t.ex. Saltvik och Kumla, delvis på kostnader för uppsagda lokaler på grund av nedläggning, t.ex. . Vissa garanti- och kreditkostnader Förändring i avsättningar för försäkringstekniskt beräknad risk i beräknat nettovärde på skadefordringar Under posten vissa garanti- och kreditkostnader redovisas kostnader för statlig garanti- och utlå- ningsverksamhet som inte redovisas bland transfereringar. Kostnaderna skiljs från övriga driftskostnader eftersom de kan variera kraftigt mellan åren och därför stör jämförelser mellan åren som de har en annan karaktär än de flesta myndigheters driftskostnader i övrigt. kostnader för Föränd- ring i avsättningar för försäkringstekniskt beräk- nad risk i engagemanget har ökat med medan förändring av för- säkringstekniskt nettovärde på skadefordringar har minskat med sedan före- gående år. Skadekostnaderna har ökat med . redovisar kostnader för re- servering för förväntade garantiförluster inklu- sive omvärdering av garantifordringar med . Kostnaderna avser främst ökade garantiåtaganden för och . redovisar en liten kostnadsreduktion avseende förändring av av- sättningar för garantier. Skillnaden mot beror i huvudsak på att bedömningen av mark- nadsvärdena fluktuerade mer 20082009 än 20092010. Övriga driftkostnader - tjänster Övriga driftkostnader - varor Myndigheten för samhällsskydd och , övrig drift varor och Summa affärsverk, övrig drift varor Övriga driftkostnader - reparationer, Myndigheten för samhällsskydd och Summa övriga driftkostnader - reparationer, diverse m.m. Aktivering utveckling av anläggnings- tillgångar i egen regi Aktivering utveckling av anläggnings- tillgångar i egen regi Total summa övriga driftkostnader Övriga driftkostnader utgörs av myndigheternas köp av tjänster, varor, reparationer och diverse andra driftkostnader. Elimineringarna avser köp av varor och tjänster mellan myndigheterna. ökade driftkostnader beror till största del på en ökning av entreprenadtjänster i och med bolagisering av tidigare produktions- enheter. Däremot har övriga driftkostnader i form av reparationer m.m. minskat sedan föregå- ende år. Försvarsmaktens ökade kostnader för tjänster avser främst ökade kostnader för materielkon- sulter och övriga externa tjänster.