prop · GY0394 · 2011-03-22 00:00:00 — Dövblinda elever har dock i de flesta fall behov av teckenspråk och bör därför ha möjlighet att läsa ämnet teckenspråk. En person med dövblind- het är inte alltid helt döv och blind utan kan ha kvar delar av synen eller Andra elever med dövblindhet har i stället behov av andra for- mer av kommunikation, t.ex. taktilt teckenspråk som avläses med Om eleven inte har behov av teckenspråk ska ämnet svenska ersätta ämnet teckenspråk. Regeringen föreslår att regelverket anpassas till dessa förutsättningar. Flera organisationer har framfört att alla elever med dövblindhet i specialskolan bör få undervisning i ämnet teckenspråk. regeringens mening att begränsa möjligheten för elever med dövblindhet att läsa ämnet teckenspråk. Avsikten är att möjliggöra för elever i specialskolan att läsa teckenspråk på samma sätt som . dövblindhet ska normalt läsa ämnet teckenspråk i specialskolan. de allra flesta fall behov av teckenspråk för sin kommunikation och kan tillgodogöra sig ämnet. Att undervisningen omfattar ett visst ämne innebär dock att eleverna alltid förväntas läsa och få betyg i ämnet. Ämnet teckenspråk definieras i den kursplan som fastställer för specialskolan och om- fattar endast det visuella teckenspråket. Framför allt dövblindfödda elever har inte alltid förutsättningar att läsa ämnet teckenspråk så som det definieras i kursplanen. Det är då inte rimligt att kräva att dessa elever ska läsa ämnet teckenspråk och bli bedömda på samma grunder som döva och hörselskadade elever. med Cochleaimplantat och Barn med Hörapparat (Barnplantorna) anser det angeläget att ytterligare förtydliga definitionen av personer med dövblindhet. Regeringen vill i samman- hanget framhålla att Specialpedagogiska skolmyndigheten ska avgöra på vilka grunder en elev tas emot i specialskolan när beslut fattas om att ta emot eleven enligt 7 kap. 6 § skollagen. Elever med grav språkstörning Alla elever med grav språkstörning i specialskolan ska enligt den nya skollagen läsa ämnet teckenspråk. Det är dock bara en liten del av elever med grav språkstörning som har behov av teckenspråk. Dessa elever får sin utbildning tillsammans med döva och hörselskadade elever i de regionala specialskolorna. De flesta elever med grav språkstörning tas i stället emot i där undervisningen bedrivs på talad svenska med tecken som stöd. Dessa elever bedöms vanligen inte ha behov av teckenspråk. För elever som inte har något behov av undervisning i teckenspråk ska ämnet svenska ersätta ämnet teckenspråk. Regeringen föreslår att regelverket anpassas till dessa omständigheter. , Hörselskadade och Språkstörda barn (DHB) m.fl. har framfört att ämnet teckenspråk bör vara valbart för elever med grav språkstörning. Även Specialpedagogiska skolmyndigheten har fram- fört att det bör vara öppet för eleven att välja att läsa teckenspråk. Regeringen ställer sig inte avvisande till detta, men anser att utredningen om flexibel specialskola (dir. 2010:47) först bör få presentera sina för- slag. Utredningen ska bl.a. bedöma i vilken utsträckning specialskolans styrdokument behöver anpassas för specialskolans utökade målgrupp, dvs. elever med synskada och ytterligare funktionsnedsättning och elever med grav språkstörning. Enligt ett tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2010:137) ska uppdraget i denna del redovisas . Regeringen vill också framhålla att elever både i och specialskolan redan har möjlighet att välja att läsa teckenspråk för hörande inom ramen för språkvalet. Utredningen om flexibel specialskola Utredningen om flexibel specialskola har haft i uppdrag att se över specialskolan ur flera aspekter. I samband med behandlingen av utred- ningens kommande betänkande kan det enligt regeringen finnas anled- ning att återkomma till flera av de övriga synpunkter som förts fram av Prop. 2010/11:94 remissinstanserna. 6Ekonomiskt stöd till elever som tas emot på introduktionsprogram genom s.k. andrahandsmottagning Regeringens förslag: En elevs hemkommun ska inte vara skyldig att lämna ekonomiskt stöd till en elev i en gymnasieskola med offentlig huvudman, som behöver inackordering på grund av skolgången, om eleven har tagits emot i andra hand till programinriktat individuellt val eller yrkesintroduktion anordnad för en grupp elever enligt 17 kap. 19 § andra stycket skollagen (2010:800). Det beredda förslaget: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Regeringen har under beredningen av denna fråga inhämtat synpunkter från , och Kommuner och Landsting (SKL). Myndigheterna och SKL har ställt sig positiva till förslaget. Skälen för regeringens förslag: I 15 kap. 32 § skollagen (2010:800) finns bestämmelser om stöd till inackordering för elever i en gymnasie- skola med offentlig huvudman. Hemkommunen ska lämna ekonomiskt stöd till elever som behöver inackordering på grund av skolgången. Från denna bestämmelse finns sedan ett antal undantag uppräknade. Av 17 kap. 19 § skollagen framgår att en kommun eller ett landsting som anordnar programinriktat individuellt val eller yrkesintroduktion för en grupp elever först ska ta emot alla behöriga sökande till utbildningen som hör hemma i kommunen eller samverkansområdet för utbildningen. Därefter får kommunen eller i mån av plats ta emot andra behöriga sökande till utbildningen, s.k. andrahandsmottagning. Motsvarande bestämmelser om andrahandsmottagning av elever till nationella program finns i 16 kap. 47 § skollagen. Elever som tas emot till nationella program i andra hand har inte rätt till inackorderingsstöd enligt 15 kap. 32 § skollagen. Det har heller aldrig varit regeringens intention att elever som tas emot i andra hand till programinriktat indivi- duellt val eller yrkesintroduktion ska ha rätt till sådant inackorderings- stöd. Bestämmelserna i 15 kap. 32 § behöver därför kompletteras så att detta framgår. 7.1Anställning av danslärare och deras rätt att sätta betyg Regeringens bedömning: När det gäller de bestämmelser om krav på lärarbehörighet och lärarlegitimation som beslutat om så bör undantag kunna göras från dessa bestämmelser för lärare som ska undervisa i ämnet dans inom dansarutbildningen respektive yrkesdansarutbildningen. Bedömning vid remissmöte: Överensstämmer med regeringens be- dömning. Remissinstanserna: Vid remissmöte har synpunkter lämnats från , och kommuner samt Kungliga i , i och i . De kommuner och skolor som har yttrat sig in- stämmer med regeringens bedömning. Skälen för regeringens bedömning Lärare i dansämnen bör få anställas utan tidsbegränsning och utan krav på att de innehar legitimation Genom lagändringar som trädde i kraft har regeringen bemyndigats att meddela föreskrifter om särskild utbildning i form av en förberedande dansarutbildning i och om yrkes- dansarutbildning i gymnasieskolan. Ändringarna innebär också att de föreskrifter som regeringen meddelar om sådan utbildning får avvika från bestämmelserna i skollagen (2010:800). Lagändringarna föregicks av propositionen Ett steg framåt en ny dansarutbildning (prop. 2010/11:19, bet. 2010/11:UbU4, rskr. 2010/11:81), den s.k. dansarpropo- sitionen. Regeringen redovisade i propositionen en rad bedömningar av vad bemyndigandet skulle användas till. Regeringen anförde bl.a. att de huvudmän som anordnar förberedande dansarutbildning och yrkes- dansarutbildning för undervisning i dans borde få använda lärare som inte har lärarutbildning. Regeringen har också meddelat sådana be- stämmelser. gäller enligt 2 kap. 20 § skollagen (2010:800) i huvudsak att endast den lärare som har någon typ av lärar- examen eller behörighetsbevis får anställas utan tidsbegränsning. Undantag gäller bl.a. för lärare som ska undervisa i ett yrkesämne i gymnasieskolan under förutsättning att det saknas behöriga lärare, att läraren har tillräcklig kompetens i yrkesämnet och är lämpad att bedriva undervisningen. antog regeringens proposition Legitimation för lärare och förskollärare (prop. 2010/11:20, bet. 2010/11:UbU5, rskr. 2010/11:171). beslut innebär att ett legitimationssystem för lärare och förskollärare införs. Det ska som regel krävas legitimation som lärare eller förskollärare för att få anställas i skolväsendet utan tidsbe- För att få undervisa ska läraren som huvudregel ha legitima- Prop. 2010/11:94 tion och vara behörig i det aktuella ämnet. För att få besluta om betyg måste läraren vara legitimerad. Från dessa bestämmelser finns emellertid vissa undantag. Om det saknas legitimerade sökande och den som an- ställs har tillräcklig kompetens i det aktuella ämnet, får t.ex. lärare som ska undervisa i bl.a. yrkesämnen i gymnasieskolan anställas utan tidsbe- gränsning under förutsättning att han eller hon är lämplig att bedriva undervisningen. Det torde för dansämnena vara ännu svårare att hitta legitimerade lärare än vad som är fallet i fråga om flertalet yrkesämnen. För att underlätta huvudmännens planering och bemanning anser regeringen att även den som inte har någon typ av lärarexamen eller behörighetsbevis legitimation bör få anställas utan tidsbe- gränsning för att bedriva undervisning i dansämnen både i och i gymnasieskolan i sådan utbildning som bedrivs enligt förordningen (2011:7) om dansarutbildning. Detta bör få ske under förutsättning att den sökande har tillräcklig kompetens för att undervisa i ämnet och att det finns skäl att anta att den sökande är lämplig att bedriva undervis- ningen. Däremot bör förutsättningen att det ska saknas legitimerade sökande inte gälla, eftersom lärarens yrkeskunnande och kompetens bör vara helt utslagsgivande. Regeringen avser att meddela bestämmelser om detta i förordning. Lärare i dansämnen får sätta betyg i sådana ämnen även om de inte har legitimation Enligt 3 kap. 16 § skollagen (2010:800) gäller att betyg ska beslutas av den eller de lärare som ansvarar för undervisningen. Som nämnts ovan innebär beslut om lärarlegitimation att betyg ska beslutas av den eller de lärare som bedriver undervisningen då be- tyg ska sättas, dvs. i princip av legitimerade lärare. I propositionen an- förde regeringen att om läraren eller lärarna inte är legitimerade, så ska beslutet fattas tillsammans med en lärare som är legitimerad. Regeringen framhöll att bl.a. lärare i yrkesämnen, som saknar både legitimation och lärarexamen, självständigt borde få sätta betyg även . Skälet till detta är att dessa lärare, under vissa förutsättningar, även ska få anställas utan tidsbegränsning. Vidare anförde regeringen att det på grund av den låga andelen yrkeslärare med lärarexamen för när- varande inte är möjligt att för denna lärarkategori ställa krav på utbild- ning och legitimation för att få besluta om betyg. Regeringen anser att dessa skäl även gör sig gällande när det gäller lärare i dansämnen på sådan dansarutbildning som bedrivs enligt förord- ningen (2011:7) om dansarutbildning.. Lärare i dansämnen bör således få sätta betyg i dessa ämnen. Regeringen avser att meddela bestämmelser om detta i förordning. Ekonomiska och andra konsekvenser Förslagen bedöms inte medföra några ekonomiska konsekvenser eller några konsekvenser i övrigt. 9 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser Regeringens förslag: Ändringarna i skollagen (2010:800) ska träda i kraft . Bestämmelserna i 11 kap. 23 a § skollagen ska tillämpas vid betygs- sättning i årskurs 8 från och med och i övrigt från och med . Bestämmelserna i 10 kap. 21 §, 12 kap. 21 § och 13 kap. 21 a § skollagen ska tillämpas från och med . Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig i denna fråga. Skälen för regeringens förslag: Skollagen (2010:800) trädde i kraft men tillämpas på utbildning och annan verksamhet först från och med den 1 juli 2011.Det är lämpligt att de ändringar i skollagen som föreslås i denna proposition träder i kraft vid samma tid- punkt som den nya skollagen ska börja tillämpas, dvs. Bestämmelserna om undantag vid betygsättning i grundsärskolan bör tillämpas från och med vid betygssättning i årskurs 8 och vid betygssättning i övrigt från och med . Elever i årskurs 9 i grundsärskolan får under /12 betyg enligt äldre bestämmelser. Bestämmelserna om undantag vid betygsättning för , grundsärskolans och sameskolans årskurs 6 respektive årskurs 7 i specialskolan bör tillämpas från och med . Betyg in- förs nämligen från och med vid varje terminsslut i alla ämnen utom språkval från och med höstterminen i årskurs 6 i grund- skolan, grundsärskolan och sameskolan samt från och med höstterminen i årskurs 7 i specialskolan (prop. 2009/10:219, bet 2010/11:UbU3, rskr. 2010/11:137). 10.1Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) Ändringen innebär att möjligheten att vid betygssättningen bortse från enstaka delar av kunskapskrav, om det finns särskilda skäl, ska gälla också kunskapskraven i slutet av årskurs 6 (jfr prop. 2009/10:165 s. 735). Andra strecksatsen i paragrafen har ändrats till att avse också den nya paragrafen 11 kap. 23 a i skollagen (2010:800). Paragrafen är ny. Möjligheten att bortse från enstaka kunskapskrav, om det finns särskilda skäl, gäller både vid betygssättning innan ett ämne har avslutats och vid betygssättning när ett ämne har avslutats. Kravet att elevens funktionsnedsättning eller andra personliga förhållanden av permanent natur ska utgöra ett direkt hinder för eleven att nå ett visst krav, innebär att det ska vara omöjligt för eleven att nå kravet oavsett i vilka former och i vilken omfattning särskilt stöd ges. Utbildningen i grundsärskolan är avsedd för elever med utvecklingsstörning. Elevens utvecklingsstörning kan därför i normalfallet inte utgöra skäl att bortse från någon del av kunskapskraven. I speciella undantagsfall, där elevens utvecklingsstörning i ett specifikt, klart avgränsat avseende starkt be- gränsar elevens förmåga på ett sätt som gör det omöjligt för honom eller henne att nå en del av ett enstaka kunskapskrav, kan det dock framstå som orimligt att inte beakta utvecklingsstörningen. I paragrafens sista mening finns därför en ventil för sådana undantagsfall. Ändringen i andra stycket innebär att undervisningen för elever som är dövblinda eller annars är synskadade och har ytterligare funktionsned- sättning och elever som har en grav språkstörning ska omfatta ämnet teckenspråk, om eleven har behov av teckenspråk för att utveckla sin egen kommunikation. I annat fall ska ämnet teckenspråk ersättas av ämnet svenska. Ändringen innebär att möjligheten att vid betygssättningen bortse från enstaka delar av kunskapskrav, om det finns särskilda skäl, ska gälla också kunskapskraven som eleven ska ha uppnått i slutet av årskurs 7. Dessutom klargörs vilka typer av funktionsnedsättning som kan beaktas. Paragrafen är ny. Den motsvarar vad som enligt 10 kap. 21 § gäller för (se prop. 2009/10:165 s. 735) och avses ha samma innebörd. I paragrafens första stycke har lagts till en ny andra punkt av innebörden att en elevs hemkommun inte ska vara skyldig att lämna ekonomiskt stöd till en elev i en gymnasieskola med offentlig huvudman som behöver inackordering på grund av skolgången om eleven har tagits emot i andra hand till programinriktat individuellt val eller yrkesintroduktion anordnad för en grupp elever enligt 17 kap. 19 § andra stycket skollagen. De tidigare punkterna 2 och 3 i första stycket har därför numrerats om. 10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:2022) om ändring i skollagen (2010:800) Andra strecksatsen i paragrafen har ändrats till att avse också den nya paragrafen 13 kap. 21 a i skollagen (2010:800). Se kommentaren till förslaget om ändring i 13 kap. 21 a § skollagen (2010:800) ovan. Sammanfattning av promemorian Undantagsbestämmelse vid betygssättning i grundsärskolan m.m. (U2010/7817/S) I promemorian föreslås förslag till ändringar i skollagen (2010:800) som innebär att en bestämmelse införs i grundsärskolan som gör det möjligt att vid betygssättning bortse från enstaka delar av kunskapskrav som eleven inte kan nå på grund av funktionsnedsättning eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för eleven att nå kraven. Elevens utvecklingsstörning får dock beaktas endast om det finns synnerliga skäl. Vidare förslås att en undantagsbestämmelse vid betygssättning i avseende be- tygssättningen i förhållande till de kunskapskrav eleven ska ha uppnått i slutet av årskurs 6 införs. Motsvarande ändring införs i slutet av årskurs 7 i specialskolan. En undantagsbestämmelse vid betygssättningen i slutet av årskurs 6 införs också i sameskolan. Förändringarna i skollagen föreslås träda i kraft och tillämpas på utbildning från och med för grundsär- skolan avseende årskurs 9 samt för sameskolan, och grundsärskolan avseende årskurs 6 respektive avseende årskurs 7 i specialskolan. Förslagen bedöms inte medföra några ekonomiska konsekvenser. Lagförslag i promemorian Undantagsbestämmelse vid betygssättning i grundsärskolan m.m. (U2010/7817/S) Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs att det i skollagen (2010:800) ska införas en ny paragraf, 11 kap. 23 a §, av följande lydelse. Om det finns särskilda skäl får det vid betygssättningen enligt 22 och 23 §§ bortses från enstaka delar av de kunskapskrav som eleven ska ha uppnått i slutet av årskurs 9. Med särskilda skäl avses funktionsnedsättning eller andra liknande personliga för- hållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna nå ett visst kunskapskrav. Elevens utvecklingsstörning får dock beaktas endast om det finns synnerliga skäl. Denna lag träder i kraft och ska tillämpas på utbildning från och med . Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 13 kap. 22 §, av följande lydelse, dels att 10 kap. 21 §, 11 kap. 23 a § och 12 kap. 21 § ska ha följande lydelse. Om det finns särskilda skäl får det vid betygssättningen enligt 19 och 20 §§ bortses från enstaka delar av de kunskapskrav som eleven ska ha uppnått i slutet av årskurs 9. Med särskilda skäl avses funktionsnedsättning eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna nå ett visst kunskapskrav. Om det finns särskilda skäl får det vid betygssättningen enligt 19 och 20 §§ bortses från enstaka delar av de kunskapskrav som eleven ska ha uppnått i slutet av årskurs 6 och 9. Med särskilda skäl avses funktionsnedsättning eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av till- fällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna nå ett visst kunskapskrav. Om det finns särskilda skäl får Om det finns särskilda skäl får det vid betygssättningen enligt 22 det vid betygssättningen enligt 22 och 23 §§ bortses från enstaka och 23 §§ bortses från enstaka delar av de kunskapskrav som delar av de kunskapskrav som eleven ska ha uppnått i slutet av eleven ska ha uppnått i slutet av Med särskilda skäl avses årskurs 6 och 9. som inte är av tillfällig natur och förhållanden som inte är av till- som utgör ett direkt hinder för att fällig natur och som utgör ett eleven ska kunna nå ett visst direkt hinder för att eleven ska kunna nå ett visst kunskapskrav. dock beaktas endast om det finns dock beaktas endast om det finns Om det finns särskilda skäl får det vid betygssättningen enligt 19 och 20 §§ bortses från enstaka delar av kunskapskrav som eleven ska ha uppnått i slutet av årskurs 10. Med särskilda skäl avses funk- tionsnedsättning, utöver de som anges i 7 kap. 6 §, eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna nå ett visst kunskapskrav. Om det finns särskilda skäl får det vid betygssättningen enligt 19 och 20 §§ bortses från enstaka delar av kunskapskrav som eleven ska ha uppnått i slutet av årskurs 7 och 10. Med särskilda skäl avses funktionsnedsättning, utöver de som anges i 7 kap. 6 §, eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna nå ett visst kunskapskrav. Om det finns särskilda skäl får det vid betygssättningen enligt 10 kap. 20 och 21 §§ bortses från enstaka delar av de kunskapskrav som eleven ska ha uppnått i slutet av årskurs 6. Med särskilda skäl avses funktionsnedsättning eller andra liknande personliga för- hållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna nå ett visst kunskapskrav. Denna lag träder i kraft och ska tillämpas på utbildning från och med . Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig över förslagen i promemorian Undantagsbestämmelse vid betygssättning i grundsärskolan m.m. (U2010/7817/S) Efter remiss har yttranden över promemorian avgetts av , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Sameskol- styrelsen, , , , Frisko- lornas och Kommuner och Landsting. har beretts tillfälle att avge yttrande men har avstått från att yttra sig. Sammanfattning av promemorian Teckenspråk i specialskolan för elever med dövblindhet eller grav språkstörning (U2011/726/S) I promemorian föreslås att regleringen i 12 kap. 4 § skollagen ska utgå från elevens behov av teckenspråk när det gäller elever med dövblindhet eller grav språkstörning. I de fall eleven inte har behov av att läsa ämnet teckenspråk för att utveckla sin egen kommunikation ska ämnet ersättas av ämnet svenska. Förslaget syftar därmed till att anpassa regleringen i den nya skollagen till den undervisning som bedrivs i specialskolan. För elever som är döva eller hörselskadade, och som därför tagits emot i specialskolan enligt 7 kap. 6 § första stycket 2 skollagen, ska undervis- ningen även fortsättningsvis omfatta ämnet teckenspråk. Här föreslås alltså ingen sådan avvägning av elevens behov. Ett av målen för special- skolan är enligt skolformens läroplan att varje döv eller hörselskadad elev utvecklar sin förmåga att använda sig av teckenspråk på ett rikt och nyanserat sätt. Skolan ansvarar enligt läroplanen för att döva och hörsel- skadade elever ges förutsättningar att utveckla en tvåspråkighet. Den nya skollagen trädde i kraft men tillämpas på utbildning och annan verksamhet först , om inte annat följer av lagen (2010:801) om införande av skollagen. För att inte orsaka svårigheter i utbildningen för de aktuella eleverna bör de ovan föreslagna ändringarna träda i kraft som den nya skol- lagen börjar tillämpas, dvs. Förslaget innebär ingen förändring jämfört med hur undervisningen bedrivs i den statliga specialskolan. Förslaget har således inga eko- nomiska konsekvenser. För hörande elever gäller att ämnet musik ersätter ämnet rörelse och drama. För elever som tagits emot enligt 7 kap. 6 § första stycket 1 gäller att ämnet svenska ersätter ämnet teckenspråk. Lagförslag i promemorian Teckenspråk i specialskolan för elever med dövblindhet eller grav språkstörning (U2011/726/S) Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs att 12 kap. 4 § skollagen (2010:800) ska ha följande lydelse. 4 § Undervisningen ska omfatta följande ämnen: hem- och konsumentkunskap, idrott och hälsa, naturorienterande ämnen: biologi, fysik och kemi, rörelse och drama eller musik, samhällsorienterande ämnen: geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap, svenska eller svenska som andraspråk, För hörande elever gäller att ämnet musik ersätter ämnet rörelse och drama. För elever som tagits emot enligt 7 kap. 6 § första stycket 1 och 3 gäller att ämnet svenska ersätter ämnet tecken- språk om dessa elever inte har behov av teckenspråk. Härutöver ska det som ämnen finnas språkval och, för de elever som ska erbjudas modersmålsundervisning, modersmål. Vidare ska det finnas elevens val och skolans val. Undervisningen i elevens val ska syfta till att fördjupa och bredda elevens kunskaper i ett eller flera ämnen. Denna lag träder i kraft . Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig över förslagen i promemorian Teckenspråk i specialskolan för elever med dövblindhet eller grav språkstörning (U2011/726/S)