prop · GZ031d21 · 2011-09-20 00:00:00 — har därför fått i uppdrag att utveckla ett relevant och användarvänligt uppföljningsverktyg (en plattform) för att samla befintlig statistik om barns levnadsvillkor med utgångspunkt i barnets rättigheter. Syftet är att samla befintlig statistik och information som tas fram efter hand för att på så vis skapa en samlad bild av lev- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 nadsomständigheterna för barn i (S2009/9848/FST). Uppdraget ska redovisas . Beslutsfattare och tjänstemän vars arbete rör barn behöver systematiskt skaffa sig kunskap om hur barnets rättigheter tillgodoses inom respektive område. Uppföljningssystemet ska därför inte enbart kunna användas för att i efterhand följa utvecklingen av barns levnadsvillkor på olika nivåer, utan ska även kunna användas av beslutsfattare för att prioritera insatser så att de vidtas på de områden som är mest relevanta för barnen. Indikatorerna i uppföljningssystemet ska därför göras lättillgängliga för aktörer vars arbete rör barn. Aktörer på lokal och regional nivå ska vidare stimuleras till att använda uppföljningsverktyget. () har fått i uppdrag att utifrån målområdena i uppföljningssystemet beräkna indikatorer inom de målområden som uppföljningssystemet består av. Indikatorerna kommer att vidareutvecklas och berörda myndigheter och forskare kommer då involveras. För att barnets rättigheter ska kunna tillgodoses behöver barn ha kunskap om sina rättigheter och vad de innebär i praktiken. Det förutsätter bl.a. att information om barnets rättigheter ska finnas och vara anpassad till barns olika behov och förutsättningar. Det har funnits brister i tillgänglighet för barn, varför regeringen har givit i uppdrag att översätta konventionen till de nationella minoritetsspråken meänkieli, samiska, chib och jiddisch med lämpliga varianter samt att göra konventionstexten tillgänglig för personer med olika funktionsnedsättningar. I uppdraget ingick också att producera en barnanpassad version av samt att ta fram en plan för spridning av materialet. redovisade uppdraget till regeringen. Urvalet av språkvarianter har gjorts i samråd med , och olika nationella minoritetsföreningar. För att göra tillgänglig för barn med hörselnedsättning eller hörselskada har en teckentolkad barnanpassad version av publicerats på webbplats. Där finns också en lättläst version av och funktioner för att exempelvis förstora text och lyssna till innehållet som ska underlätta för personer med läs- och skrivsvårigheter eller synskada. En affisch med för barn och ungdomar har också skickats ut till drygt 5 000 grundskolor. Affischer på de flesta nationella minoritetsspråken kan beställas på webbplats. har beslutat om ny skollag, Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165). Genom denna stärks barnets rättigheter och intressen i flera avseenden. I propositionen betonas att internationella förpliktelser när det gäller de mänskliga rättigheterna bör vara vägledande för och genomsyra hela skolväsendet. En av dessa internationella förpliktelser är . I de övergripande målen i skollagen ingår därför att utbildningen ska förmedla och förankra respekt för de grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheter som det svenska samhället vilar på. Utbildningen ska också utformas i överensstämmelse med dessa. De som verkar inom utbildningen måste ha kunskap om och aktivt och medvetet förmedla dessa värderingar och rättigheter till barn och elever och stimulera dem till att förverkliga värderingarna. I den nya skollagen införs vidare en bestämmelse om särskild hänsyn till barnets bästa. I motiven till bestämmelsen anges att utbildningen ska utformas i överensstämmelse med barnets rättigheter så som de finns uttryckta i . Bestämmelsen rör all verksamhet som skollagen omfattar och gäller alla barn, oavsett ålder, mognad eller andra förutsättningar. Barnets rättigheter och intressen lyfts fram även inom andra områden, däribland i de frågor som rör barns och elevers inflytande. De vuxna i förskolan och skolan ska arbeta för att undanröja hinder för delaktighet och inflytande samt stödja och skapa förutsättningar för barnen och eleverna att engagera sig i sin arbetsmiljö och i frågor som rör den. 8.4.2Särskilda åtgärder för att stärka barnets rättigheter i Nedan presenteras ett antal åtgärder som genomförts inom några områden som regeringen särskilt vill lyfta fram utifrån ett barnrättsperspektiv att motverka våld och andra övergrepp mot barn, stöd i föräldraskapet, den sociala barn- och ungdomsvården samt mottagandet i av nyanlända barn. Vid sidan av detta har regeringen också på andra områden genomfört insatser för barn och barns rättigheter. Dessa redovisas under respektive område i statens budget (utbildningspolitiken, socialtjänstpolitiken, migrationspolitiken, etc.) Att motverka våld och andra övergrepp mot barn Barn kan drabbas av våld som utövas av närstående, av andra vuxna eller av barn. Det drabbar barn i alla åldrar, från spädbarn till ungdomar. Det kan ske i olika miljöer och sammanhang såsom i hemmet, i skolan, och genom olika sociala medier. Barn som växer upp i hem där det förekommer våld riskerar inte bara att själva drabbas direkt av våldet utan kan också påverkas genom att bevittna våld som begås av eller mot närstående personer. Barn har rätt att skyddas mot allt slags våld och övergrepp. Regeringen har därför vidtagit ett flertal initiativ för att förebygga våld mot barn. Kunskap om attityder till och förekomsten av våld mot barn inom familjen ska stå till grund för regeringens och berörda myndigheters samt övriga specialisters arbete på området. Regeringen har beviljat Stiftelsen medel bl.a. för att genomföra nationella studier om barns och föräldrars attityder till och erfarenheter av kroppslig bestraffning och andra bestraffningsmetoder. Inom ramen för de beviljade medlen ska även ett informationsmaterial tas fram och spridas för att öka kunskapen om försummelse och barnmisshandel bland berörda yrkesgrupper i syfte att öka möjligheterna till tidig upptäckt. Uppdraget ska i sin helhet redovisas (S2010/1783/FST). Regeringen har, också , dessutom givit (Brå) i uppdrag att kartlägga omfattningen och utvecklingen av misshandel av små barn . Uppdraget ska redovisas (S2010/4932/FST). Regeringen har allt sedan införandet av det s.k. agaförbudet 1979 vid olika tillfällen beviljat medel för studier av detta slag. Den senaste undersökningen gjordes 2006. Det arbete som och Brå nu beviljats medel för att utföra, är betydelsefullt för möjligheterna att följa utvecklingen och få färsk kunskap vad gäller 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 attityder till och erfarenheter av kroppslig bestraffning. gav regeringen och () i uppdrag att genomföra en kartläggning av tillgängliga insatser i för personer som begått eller riskerar att begå sexuella övergrepp mot barn, respektive för att genomföra en utvärdering av effekterna av behandlingsmetoder för dessa personer (S2010/886/FST). Av redovisningarna framgår bl.a. att det finns en stor brist på kunskap om effektiva medicinska och psykologiska behandlingsmetoder för dessa personer. Kartläggningen och utvärderingen utgör tillsammans ett viktigt underlag för regeringen i de fortsatta övervägandena av vilka åtgärder det fortsättningsvis kan finnas ett behov av på detta område. Det är också angeläget att föräldrar får kunskap om de rättigheter barn har när det gäller skyddet av deras fysiska och psykiska integritet samt vad dessa rättigheter innebär för föräldrar och vårdnadshavare. Det är särskilt viktigt att nå blivande och nyblivna föräldrar. Med medel som ställts till förfogande av regeringen har drivit projektet vaccination. Projektet har bl.a. inneburit utbildning av sjukhuspersonal inom och av blivande föräldrar om de mycket allvarliga riskerna för barnets hälsa som skakning av ett spädbarn innebär. Inom projektet har också sjukhuspersonal utbildats i hur man på bästa sätt informerar de blivande föräldrarna om dessa risker samt hur man kan identifiera barn som har blivit utsatta. Både sjukhuspersonalen och föräldrarna har kontaktats periodiskt efter utbildnings- och informationstillfällena för att utvärdera resultaten av den kunskap de fått. Den s.k. interventionen (utbildningen och informationen) är nu avslutad. Vad som återstår i projektets slutfas är studien av effekterna på den senaste gruppen av föräldrar , när deras barn har fyllt samt vidare spridning av kunskaperna. Föräldrarna står närmast barnet och ska se till barnets behov och bevaka dess rättigheter. Det är därför viktigt att föräldrar får kunskap om de rättigheter barn har och vad dessa rättigheter 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 innebär, liksom att det finns möjligheter till olika slags föräldrastöd. Regeringen gav i uppdrag att ta fram och sprida ett informationsmaterial till föräldrar och blivande föräldrar om barnets rättigheter i enlighet med . Informationen ska utgå från de rättigheter som barn har enligt och ge stöd i hur föräldrar och blivande föräldrar kan skapa en relation till sitt barn präglat av respekt för barnet. Informationen ska också omfatta frågor kring hur man som förälder kan agera för att undvika sådant som strider mot barnets rättigheter och som kränker barnets integritet. Materialet ska kunna användas i verksamheter som kommer i kontakt med föräldrar och blivande föräldrar, såsom mödrahälsovården och barnhälsovården och andra verksamheter för föräldrastöd. Informationsmaterialet ska redovisas för regeringen . Uppdraget i sin helhet ska redovisas (S2010/4933/FST). Myndigheten för internationella adoptionsfrågor () har låtit producera filmen som jag är som spelats in vid två barnhem i respektive i . Filmen ska användas i utbildningssammanhang dels för yrkesverksamma som möter adopterade barn och deras familjer, dels för blivande adoptivföräldrar. Filmen ska ge en inblick i hur tillvaron kan ha gestaltat sig för barn före adoptionen och därmed bidra till ökad förståelse för barnet och hans eller hennes behov. Barnens Rätt I Samhället () har givit in en redovisning till regeringen avseende de medel organisationen fick för den fortsatta utvecklingen av internetbaserad rådgivning för föräldrar och andra vuxna . Syftet med arbetet med att bygga upp webbplatsen är att erbjuda ett lättillgängligt stöd till föräldrar och andra vuxna, både i privat och professionellt syfte. Regeringen har därefter, , beviljat ytterligare medel som bidrag för det slutliga utvecklandet av denna rådgivning. En redovisning av hur medlen använts ska lämnas till () senast (2010/8456/FST). Regeringen fattade 2009 beslut om en nationell strategi för föräldrastöd, En vinst för alla, som syftar till att stärka och utveckla det generella föräldrastödet. har regeringen vidtagit ytterligare insatser inom ramen för stra- tegin (se vidare utgiftsområde 9, Folkhälsopolitik). Den sociala barn- och ungdomsvården pågår ett arbete för att stärka barnets rättigheter i den sociala barn- och ungdomsvården. tog över ansvaret för tillsynen över den sociala barn- och ungdomsvården från länsstyrelserna. gäller vid inspektioner, som ska ske minst , av HVB (hem för vård eller boende) som tar emot barn eller unga ska samtala med de barn och unga som samtycker till det. Sådana samtal utgör en viktig del i tillsynen. inspektörer har samtalat med 1 367 barn och ungdomar i HVB, som genom sina berättelser har bidragit till att brister och missförhållanden på HVB uppmärksammats vilket lett till att har gått vidare och krävt åtgärder av verksamheterna (Tillsynsrapport ). Också har på regeringens uppdrag träffat och lyssnat till drygt 100 barn och ungdomar som är placerade i familjehem eller HVB (Bakom fasaden Barn och ungdomar i den sociala barnavården berättar). har funnit allvarliga brister sett ur barnens perspektiv. I enlighet med en ny bestämmelse i Socialtjänstförordningen (2001:937) har tagit fram informationsmaterial som vänder sig direkt till barn och unga som bor i familjehem eller HVB. Informationen handlar om barnets rättigheter och innehåller telefonnummer och andra kontaktuppgifter dit barn kan vända sig om de inte får gehör för sina synpunkter hos . hörde ca 120 barn av sig via e-post eller telefon. På uppdrag av regeringen genomför en treårig försöksverksamhet med personligt tillsynsombud, som ska träffa barnet minst eller oftare om barnet så önskar. Ungefär 60 barn placerade i familjehem ingår i försöksverksamheten, som utvärderas fortlöpande. För en utförlig redovisning av vidtagna åtgärder och resultat hänvisas till Politik för sociala tjänster omsorg om äldre, individ- och familjeomsorg, personer med funktionsnedsättning. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Mottagandet i av nyanlända barn har, som nämnts ovan, haft ett regeringsuppdrag att inhämta placerade barns och ungdomars åsikter och erfarenheter. I detta arbete har träffat ett antal ensamkommande asylsökande barn och ungdomar. Regeringen har, genom ett möte mellan dessa barn och ungdomar och barnministern, fått tillfälle att direkt få ta del av barnens och ungdomarnas berättelser och åsikter. Av arbete framgår att barnen och ungdomarna känner ensamhet, saknad och en stark önskan om omvårdnad när man befinner sig långt hemifrån utan sin familj. Känslan av att vara isolerad från samhället beskrivs som stark. Skolgången fyller en viktig funktion och är det som står för stabilitet och barnens och ungdomarna tar också skolan på stort allvar (Bakom fasaden Barn och ungdomar i den sociala barnavården berättar). har i sin tillsyn inspekterat hem för vård eller boende (HVB) för ensamkommande barn och ungdomar och konstaterat att brister i rättssäkerhet, delaktighet och säkerhet oftare förekommer på boenden för ensamkommande barn än i övriga HVB (Tillsynsrapport ). Kunskap saknas, enligt , om att samma lagstiftning gäller för dessa barn och ungdomar som för andra. Individuella bedömningar om hur verksamheten kan tillgodose individens behov görs enligt endast vid av boendena som tar emot ensamkommande barn. Motsvarande siffra för övriga HVB är dubbelt så hög. Emellertid visar tillsynen att det också finns goda exempel på boenden med ett gott mottagande och hög kvalitet i verksamheten. Ett utvecklingsarbete pågår i vissa kommuner. var frågor som rör rättsäkerheten och delaktigheten för barn och unga på särskilda ungdomshem ett prioriterat område för . Ett annat prioriterat område var att öka barns kännedom om sina rättigheter. framförde bl.a. att den nuvarande lagstiftningen som rör placerade barn saknar ett tydligt rättighetsperspektiv som utgår från barnets situation och vad barnet har rätt att förvänta sig av vården. Detta har följts upp i årsrapporten samt genom central och regional dialog med chefer inom och . har vidare haft barn och unga i den sociala barnavården som fördjupningsområde. Myndigheten samlade bl.a. ett expertråd med barn och unga med erfarenhet av den sociala barnavården. Regeringsuppdraget om att inhämta placerade barns och ungdomars åsikter och erfarenheter ingick också i fördjupningsområdet, se ovan. Vidare har samtliga kommuner fått en enkät med frågor om hur kommunen på nämndnivå följer upp den sociala barnavården. Resultatet av myndighetens samlade arbete för barn och unga i den sociala barnavården presenterades genom fasaden Barn och ungdomar i den sociala barnavården berättar. En folder om placerade barns rättigheter har också tagits fram och spridits till samtliga barn på HVB och i familjehem. rättsliga befogenheter har använts . Tio kommuner kallades till dialog om skolhuvudmannens ansvar i arbetet mot kränkande behandling i skolan och lika många till en dialog om kommunernas mottagande av ensamkommande barn. Sammanställningar från dialogen om kränkande behandling med konkreta rekommendationer har sänts till samtliga kommuner. De rättsliga befogenheterna användes också för att inhämta information om hur samtliga tandvårdskliniker i Folktandvården agerar vid misstanke om att barn 8.4.3Barnombudsmannens verksamhet far illa, som presenterades i rapporten ska företräda barn och ungas rättigheter och intressen samt driva på genomförandet och bevaka efterlevnaden av i samhället. ska särskilt uppmärksamma att lagar och författningar samt deras tillämpning stämmer överens med och vid behov föreslå författningsändringar. vården och barn som far illa. I rapporten pekade bl.a. på att ytterligare åtgärder krävs för att säkerställa att personal i vården har kunskap om hur de ska upptäcka barn som far illa och hur de ska agera vid misstanke om att barn utsätts för övergrepp och/eller omsorgssvikt. Myndigheten har haft en fördjupad dialog med flera myndigheter som är centrala utifrån ett 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 rättighetsperspektiv: , , samt de tre skolmyndigheterna. har också varit pådrivande i myndighetsnätverket för barn och unga där drygt tjugo myndigheter numera ingår. Vidare har myndigheten arbetat med frågor som rör asylsökande barn bl.a. genom en fördjupad dialog med och kring mottagningssystemet för ensamkommande asylsökande barn. Andra frågor som varit aktuella är barnperspektiv i etermedia och de skuldsättningsproblem som det solidariska skadeståndsansvaret kan medföra för barn och unga. Den sjätte upplagan av Upp till 18 om barnstatistik publicerades . har som nämnts ovan låtit producera filmen som jag är, som ska användas i utbildningssammanhang. Syftet med filmen är att ge inblick i hur tillvaron kan ha gestaltat sig för barn före adoptionen, och därmed bidra till ökad förståelse för barnet och hans eller hennes behov. gav , med särskilda medel från regeringen, i uppdrag till en barn- och familjeforskare vid att ta fram en skrift om adoptionernas historia. Detta arbete redovisades till regeringen . Skriften fick positiv respons bland adoptionssammanslutningarna och andra som berörs av och intresserar sig för frågor kring internationella adoptioner. fick ökat anslag bl.a. för att utveckla stödet till adopterade som söker infor- 8.4.4Myndighetens för internationella mation om sin bakgrund och om förhållandena i Myndigheten för internationella adoptionsfrågor, , ansvarar för vissa frågor som rör internationella adoptioner och har ansvar för auktorisation och tillsyn av sammanslutningar som förmedlar internationella adoptioner. är också centralmyndighet enligt om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner. förmedlades totalt 655 utländska barn 267 flickor och 388 pojkar för adoption genom de auktoriserade adoptionssammanslutningarna. är de barn som blir föremål för internationell adoption, till såväl som till andra länder, ofta äldre eller har något i förväg känt särskilt behov såsom en diagnostiserad sjukdom eller ett funktionshinder. Även barn och syskongrupper betraktas vanligen som barn med särskilda behov. En av MIA:s huvuduppgifter är att pröva auktorisationsansökningar från adoptionssammanslutningar och att utöva tillsyn över dem. Som ett led i sin tillsyn har besökt , och . Vid dessa besök har bl.a. kostnadsutvecklingen i länderna analyserats. har genomfört utbildningsinsatser för berörda yrkesverksamma, bl.a. inom barnhälsovården och . har också givit stöd och information till adopterade som vill söka sitt ursprung, ett arbete som f.n. är under utveckling. avser att samla, samordna och utveckla informationen och har börjat undersöka vilken information som efterfrågas och vilken information som alls är möjlig att finna. Möten har hållits med adopterades organisationer och adoptionssammanslutningarna samt med andra yrkesverksamma med erfarenhet av arbete med att hjälpa adopterade som söker information om sin bakgrund. Att arbeta för ett som ger varje person en trygg och utvecklande barndom är en ständig utmaning som ställer höga krav på regeringen och övriga berörda i samhället. Barns uppväxtvillkor förändras , och för regeringen såväl som för andra samhällsaktörer är det angeläget att vara uppmärksam på nya situationer och företeelser som kan ha betydelse för barns möjligheter till goda och trygga uppväxtvillkor. Barns rättigheter och de åtgärder som behövs för att värna och stärka rättigheterna utvecklas i takt med dessa förändringar. Barn har rätt till en trygg uppväxt där de respekteras utifrån sina individuella förutsättningar och behov. Barn har vidare rätt till att en skola fri från mobbning och annan kränkande behandling. Barn har rätt att bo under trygga förhållanden oavsett om det är med sina föräldrar, i familjehem, i hem för vård eller boende (HVB) eller i andra särskilda boendeformer. fullfölja sin skolgång med slutbetyg från är en grundläggande förutsättning för att komma vidare på vägen mot arbetsmarknaden. Konventionen om barnets rättigheter är utgångspunkten för regeringens arbete. För att stärka genomslag i samhället beslutade regeringen (i skrivelsen Barnpolitiken en politik för barnets rättigheter, skr. 2007/08:111) att, vid sidan av det pågående förnyelsearbetet av den svenska skolan, särskilt prioritera fyra områden som regeringen såg som särskilt viktiga i det fortsatta arbetet för att ta till vara och stärka barns rättigheter och intressen: -det strategiska arbetet med att genomföra , innefattande förstärkt uppföljning, samordning och kompetensutveckling i syfte att förbättra tillämpningen av , -stödet i föräldraskapet, innefattande stöd- och utbildningsinsatser för föräldrar med barn i olika åldrar och med olika förutsättningar och behov, -arbetet med att bekämpa våld mot barn, innefattande åtgärder för att bekämpa alla former av våld mot barn, samt -arbetet med att främja barns psykiska hälsa, innefattande åtgärder för att förebygga psykisk ohälsa hos barn och unga. Regeringen har genomfört satsningar inom alla dessa områden. Vad gäller det strategiska arbetet kan främst nämnas den strategi för att stärka barnets rättigheter i som regeringen överlämnade och som godkände (prop. 2009/10:232; se vidare nedan och under Resultatredovisning, avsnitt 8.4), men också bl.a. förtydligandet av ansvar för uppföljning och utvärdering av efterlevnad samt det arbete som inletts för att ta fram ett uppföljningssystem för barnrättspolitiken. Vidare har regeringen ingått en överenskommelse med Kommuner och Landsting (SKL) i syfte att intensifiera och utveckla arbetet med barns rättigheter i verksamheter inom kommuner och landsting och tagit initiativ till en kartläggning för att belysa svensk lagstiftnings och praxis överensstämmelse med de i fastslagna rättigheterna. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Att föräldrar får stöd i sitt föräldraskap är angeläget, liksom att stödet anpassas till olika familjers skilda behov och är tillgängligt för alla. Regeringens nationella strategi för föräldrastöd (Nationell strategi för utvecklat föräldrastöd en vinst för alla) vars övergripande mål är att alla föräldrar ska erbjudas föräldrastöd under barnets hela uppväxt är viktig i det arbetet. Dessutom har regeringen beviljat medel till särskilda föräldrastödjande insatser, t.ex. har (Barnens Rätt I Samhället) beviljats medel för att bygga upp och utveckla internetbaserad rådgivning för föräldrar och andra vuxna uppmärksammade regeringen barnets rätt i familjen genom en nationell konferens som genomfördes i samarbete med . Därutöver genomfördes inom ramen för det svenska EU-ordförandeskapet och i samband med en högnivåkonferens vid vilken diskuterades de utmaningar som fortfarande kvarstår för att förverkliga konventionen, bl.a. effekterna för barn när föräldrar kombinerar arbete och familjeliv. Barn har rätt att skyddas från alla typer av våld, fysiskt såväl som psykiskt. Detta är en mycket viktig och grundläggande faktor för ett barns trygghet, tillit och välbefinnande, liksom för utvecklingen senare i livet. Regeringen har vidtagit olika insatser avsedda att bekämpa våld mot barn, bl.a. kunskapsspridande och kunskapsfördjupande insatser. Barn har rätt till bästa uppnåeliga hälsa såväl fysisk som psykisk. Förutsättningarna för en god hälsa grundläggs i barndomen och det är således viktigt att identifiera och hantera psykisk ohälsa och psykisk sjukdom hos barn och unga.