prop · GZ031 · 2011-09-20 00:00:00 — ansvar vid fusion, delning eller annan ombildning av investerings- fonder (25 §), och indrivning och preskription (26 och 27 §§). Om en slutskatteberäkning enligt 56 kap. 9 § visar att slutlig skatt ska betalas, ska kostnadsränta, om inte annat följer av 4 § andra stycket, beräknas från och med den 13 i andra månaden efter beskattningsåret. Kostnadsränta ska beräknas till och med den dag då betalning senast ska ske. Innan kostnadsräntan beräknas ska avräkning göras för 1. särskilda avgifter, och 2. skatt enligt 2 § första stycket 2. skatt enligt 2 § första stycket 6 och 7 lagen (1990:661) om avkast- 69 lagen (1990:661) om avkast- ningsskatt på pensionsmedel. ningsskatt på pensionsmedel. Om debiterad preliminär skatt ska betalas den 12 i andra månaden efter beskattningsåret eller senare eller slutlig skatt ska betalas, ska kostnadsränta beräknas från och med den 13 i andra månaden efter beskattningsåret, om inte annat följer av 4 § andra stycket. För skatt enligt 2 § första stycket För skatt enligt 2 § första stycket 6 och 7 lagen (1990:661) om avkast- 69 lagen (1990:661) om avkast- ningsskatt på pensionsmedel gäller ningsskatt på pensionsmedel gäller dock 8 §. dock 8 §. Lydelse enligt prop. Denna lag träder i kraft . Lagen tillämpas första gången enligt följande uppställning: När det gäller tillämpas lagen första gången på h) särskilda uppgifter: om tjänstepension som har ingåtts efter utgången av 2012 enligt 33 kap. 8 § enligt 33 kap. 9 § meddelas efter utgången av 2012 uppgifter som avser beskattningsår Denna lag träder i kraft . Lagen tillämpas första gången enligt följande uppställning: När det gäller tillämpas lagen första gången på g) åtagande: enligt 23 kap. 6 § om tjänstepension som har ingåtts enligt 23 kap. 7 § efter utgången av 2012 åtaganden som lämnas efter utgången h) särskilda uppgifter: enligt 33 kap. 8 § enligt 33 kap. 9 § uppgifter som avser beslut som meddelas efter utgången av 2012 3.22Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1563) om tobaksskatt Härigenom föreskrivs att 2, 8, 35 och 42 §§ lagen (1994:1563) om tobaksskatt ska ha följande lydelse. Skatt på cigaretter tas ut med eller hans representant eller, i fråga verkaren eller hans representant eller, om cigaretter som importeras från i fråga om cigaretter som importeras tredje land, importören ska senast från tredje land, importören ska verket lämna uppgifter om försälj- ningen av cigaretter i de olika försäljningen av cigaretter i de olika uppgifterna ska verket lämna dessa uppgifterna ska verket lämna dessa Cigaretter med en längd, exklusive filter eller munstycke, som överstiger men inte anses som två cigaretter. Är cigaretten längre anses varje påbörjad ytterligare längd av som en cigarett. efterföljande kalenderår ska den i efterföljande kalenderår ska den i första stycket angivna styckeskatten första stycket angivna styckeskatten räknas om enligt 42 §. räknas om enligt 42 §. Skatt på cigarrer och cigariller tas Skatt på cigarrer och cigariller tas ut med och per styck. ut med och per styck. efterföljande kalenderår ska de i efterföljande kalenderår ska de i första stycket angivna skatte- första stycket angivna skatte- beloppen räknas om enligt 42 §. beloppen räknas om enligt 42 §. 1Senaste lydelse 2010:1520. 2Senaste lydelse 2010:1520. följande kalenderår ska de i första följande kalenderår ska de i första räknas om enligt 42 §. räknas om enligt 42 §. efterföljande kalenderår ska skatten efterföljande kalenderår ska skatten för de tobaksvaror som anges i 2, 8 för de tobaksvaror som anges i 2, 8 och 35 §§ tas ut med belopp som och 35 §§ tas ut med belopp som efter en årlig omräkning motsvarar efter en årlig omräkning motsvarar de i paragraferna angivna skatte- de i paragraferna angivna skatte- som anger förhållandet mellan det som anger förhållandet mellan det närmast före det år beräkningen närmast före det år beräkningen avser och prisläget . avser och prisläget . det gäller skatt på cigaretter enligt det gäller skatt på cigaretter enligt hela kronor och ören. hela kronor och ören. Regeringen fastställer före november månads utgång de omräknade skattebelopp som enligt denna paragraf ska tas ut för påföljande kalenderår. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 3Senaste lydelse 2010:1520. 4Senaste lydelse 2010:1520. 3.23Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m. Härigenom föreskrivs att 4 kap. 3 § lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m. ska ha följande lydelse. och skatt enligt 1 § ska tas ut med följande belopp. och skatt enligt 1 § ska tas ut med följande belopp. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 2007:1384. 3.24Förslag till lag om ändring i lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter Härigenom föreskrivs att 3 kap. 5 a § lagen (1998:506) om punktskatte- kontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energi- produkter ska ha följande lydelse. Saknas tillräckliga uppgifter för att fastställa skatten enligt 5 § första stycket får denna tas ut med /liter för spritdryck, /liter för starkvin, /liter för vin, /liter för starköl, /styck för cigaretter, /styck för cigariller och cigarrer och /kg för röktobak. I denna bestämmelse förstås med spritdryck: alkoholdryck med en alkoholhalt som överstiger 22 volym- procent, starkvin: alkoholdryck med en alkoholhalt som överstiger 15 men inte 22 volymprocent, vin: annat vin än starkvin samt annan alkoholdryck med en alkoholhalt som överstiger 3,5 men inte 15 volymprocent och som inte är starköl, starköl: öl med en alkoholhalt som överstiger 3,5 volymprocent och cigarill: cigarrer med en högsta vikt av per styck. Saknas tillräckliga uppgifter för att fastställa skatten enligt 5 § första stycket får denna tas ut med /liter för spritdryck, /liter för starkvin, /liter för vin, /liter för starköl, /styck för cigaretter, /styck för cigariller och cigarrer och /kg för röktobak. I denna bestämmelse förstås med spritdryck: alkoholdryck med en alkoholhalt som överstiger 22 volym- procent, 1 Senaste lydelse 2003:812. starkvin: alkoholdryck med en alkoholhalt som överstiger 15 men inte 22 volymprocent, vin: annat vin än starkvin samt annan alkoholdryck med en alkoholhalt som överstiger 3,5 men inte 15 volymprocent och som inte är starköl, starköl: öl med en alkoholhalt som överstiger 3,5 volymprocent och cigarill: cigarrer med en högsta vikt av per styck. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Budgetpolitiska mål, reformutrymme och förslag till utgiftstak 4 Budgetpolitiska mål, reformutrymme och förslag till utgiftstak Utgiftstaket har klarats samtliga år sedan det infördes . Det genomsnittliga finansiella sparandet i den offentliga sektorn 20002010 var förenligt med överskottsmålet. Regeringen bedömer att det finns ett utrymme för nya reformer som minskar det offentliga finansiella sparandet med ca 2012, varav ca en fjärde- del avser temporära åtgärder som avslutas när konjunkturläget förbättras. Det finansiella sparandet 2012 bedöms vara i linje med överskottsmålet när hänsyn tas till det aktuella konjunkturläget och behovet av säkerhetsmarginaler i de offentliga finan- serna i det rådande osäkra läget. Regeringen föreslår att utgiftstaket fastställs till , vilket är en ökning med i förhål- lande till nivån på utgiftstaket . Kommuner och landsting beräknas samman- taget redovisa ett resultat före extraordinära poster 2011 som uppgår till , vilket är lägre än 2010. Resultatet förväntas förstärkas något där- efter. Resultatet uppfyller därmed balans- kravet samtliga år. Resultatet bedöms dock för sektorn sammantaget understiga vad som motsvarar god ekonomisk hushållning. I detta avsnitt görs en uppföljning av finanspoli- tikens inriktning och en analys av utrymmet för reformer eller behovet av besparingar. Finans- politiken ska vara i linje med de kriterier för en väl avvägd finanspolitik som anges i regeringens skrivelse för finanspolitiken (skr. 2010/11:79). Vidare görs en uppföljning av utgiftstaket och ett förslag lämnas på utgifts- takets nivå . Avsnittet avslutas med en uppföljning av den ekonomiska utvecklingen i kommuner och landsting och kravet på god ekonomisk hushållning i kommunsektorn. 4.1Kriterier för en väl avvägd finanspolitik Målet för den ekonomiska politiken är att skapa en så hög varaktig välfärd som möjligt genom hög uthållig tillväxt, varaktigt hög sysselsättning och välfärd som kommer alla till del. En förut- sättning för detta är makroekonomisk stabilitet. Finanspolitiken bidrar till stabilitet på flera sätt, bl.a. genom att verka för samhällsekono- misk effektivitet och genom att vara långsiktigt hållbar. Offentliga åtaganden måste kunna finan- sieras utan att den offentliga skulden ökar på ett ohållbart sätt eller att behov av kraftiga höj- ningar av skatteuttaget uppstår. Detta gäller trots att den demografiska utvecklingen, trender på arbetsmarknaden, globaliseringen m.m. ibland kan försvåra denna uppgift. Om finanspolitikens hållbarhet ifrågasätts leder detta till betydande samhällsekonomiska kostnader, särskilt för en liten och öppen ekonomi som . finanspolitik som inte är långsiktigt hållbar leder till att den offentliga skulden växer snabbare än BNP, vilket ökar risken för att fokus måste flyttas från åtgärder som främjar tillväxt, välfärd och sysselsättning till skuldsanering. Detta var vad som hände i , och som sker i ett antal EU-länder som , och . En ogynnsam ut- veckling till följd av en oansvarig finanspolitik riskerar att främst drabba svaga grupper i sam- hället, vilket strider mot regeringens fördel- ningspolitiska ambitioner. Finanspolitiken bidrar också till stabilitet när den utformas på ett sådant sätt att den dämpar eller åtminstone inte förstärker konjunktur- svängningarna. Stora konjunktursvängningar kan genom s.k. persistenseffekter påverka arbets- kraftsutbudet och kapitalstocken (de byggnader, maskiner, m.m. som behövs i produktionen) negativt , vilket är mycket kost- samt för samhällsekonomin.94 Erfarenheten visar dock att finanspolitiken i regel inte bör användas för att finjustera efterfrågan i ekonomin vid normala konjunkturvariationer. I sådana lägen bidrar till att stabilisera ekonomin med hjälp av penningpolitiken. Finanspolitiken medverkar till stabilitet genom att tillåta att skatteinkomster och utgifter varierar över kon- junkturcykeln, dvs. de s.k. automatiska stabili- satorerna tillåts verka fritt. Vidare bidrar de s.k. semiautomatiska stabilisatorerna, främst olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder, till stabilitet. Därutöver finns det beredskap att stödja penningpolitiken genom finanspolitiska åtgärder vid mer allvarliga konjunkturstörningar. För att det ska finnas utrymme för de automatiska och semiautomatiska stabilisatorerna att verka, och för att upprätthålla beredskap för en aktiv stabi- liseringspolitik, bör det finansiella sparandet i den offentliga sektorn ligga i linje med överskottsmålet vid ett genomsnittligt resurs- utnyttjande. 94 Persistens innebär att en konjunkturell effekt på arbetslösheten eller kapitalstocken tenderar att dröja sig kvar för att endast långsamt klinga av. 4.1.1Det finanspolitiska ramverket är en grund för en ansvarsfull finanspolitik Erfarenheten visar att ett trovärdigt finanspoli- tiskt ramverk med tydliga mål och restriktioner i hög grad bidrar till att finanspolitiken utformas på ett långsiktigt hållbart sätt.95 Det svenska budgetpolitiska ramverket med en välordnad och stram budgetprocess, ett överskottsmål för den offentliga sektorn, ett utgiftstak för staten och ett kommunalt balanskrav har ökat förtroendet för den ekonomiska politiken. Det finans- politiska ramverket syftar både till långsiktig hållbarhet och till att finanspolitiken inte utfor- mas på ett sätt så att den riskerar att bli kort- siktigt destabiliserande. hjälper också att som EU-medlem efterleva stabilitets- och tillväxtpaktens regler. Det budgetpolitiska ramverket spelar vidare en central roll när storleken på ett reform- utrymme eller besparingsbehov fastställs. Med utgångspunkt i ramverkets mål och restriktioner stäms reformutrymmet eller besparingsbehovet av mot ett antal hållpunkter. En sådan hållpunkt är att en väl avvägd finanspolitik ska säkerställa att överskottsmålet och att utgiftstaket inte överskrids. När reformutrymmet eller besparingsbehovet bedöms ska också det eko- nomiska läget beaktas. Finanspolitiken ska vara väl anpassad till konjunkturläget och i möjligaste mån underlätta arbete med att värna prisstabilitet. Det innebär att det offentliga sparandet temporärt kan avvika från överskotts- målet vid kraftiga konjunktursvängningar utan att detta kommer i konflikt med ramverkets intentioner. Utrymmet för finanspolitiska åtgärder beror dessutom på hur åtgärderna utformas. Struk- turella reformer som förbättrar ekonomins funktionssätt och ökar produktionskapaciteten bidrar till att öka det totala utrymmet för permanenta reformer. Slutligen ska en ansvars- full bedömning av besparingsbehovets eller reformutrymmets storlek ta hänsyn till risk- bilden i den ekonomiska och offentligfinansiella utvecklingen, samt till osäkerheten i såväl 95 Se regeringens skrivelse för finanspolitiken (skr. 2010/11:79). prognoser som i bedömningen av finanspoli- tikens långsiktiga hållbarhet. 4.1.2Principer för avstämning av finanspolitiken mot överskottsmålet Överskottsmålet innebär att den offentliga sektorns finansiella sparande ska motsvara av BNP i genomsnitt över en kon- junkturcykel. Att målet är formulerat som ett genomsnitt i stället för som ett årligt krav på av BNP är motiverat av stabiliserings- politiska skäl. Om målet var att sparandet ska motsvara av BNP varje enskilt år skulle finanspolitiken behöva stramas åt när konjunkturen försvagas för att säkerställa att målet nås. Politiken skulle därmed bli procyk- lisk. Den skulle förstärka konjunktursvängning- arna och de automatiska stabilisatorerna skulle motverkas. Det finns således goda skäl att formulera ett mål för det finansiella sparandet som ett genomsnitt över en konjunkturcykel. Genomsnittsformuleringen gör det dock svårare att löpande följa upp om finanspolitiken ligger i linje med målet. Då överskottsmålet är formulerat i termer av finansiellt sparande är en naturlig utgångspunkt att finanspolitiken stäms av mot det faktiska finansiella sparandet. En nackdel med detta tillvägagångssätt är att kon- junkturläget inte beaktas. Om exempelvis resursutnyttjandet är högt kommer det faktiska finansiella sparandet att överskatta reform- utrymmet eftersom det finansiella sparandet skulle vara lägre vid ett normalt resursutnytt- jande. Det går med andra ord inte att använda temporärt höga överskott under ekonomiskt goda år för att finansiera permanent högre utgifter eller sänkta skatter. På samma sätt skulle det genomsnittliga sparandet bli för högt om sparandet motsvarade av BNP även under utpräglade lågkonjunkturår. Det betyder att konjunkturläget måste beaktas när över- skottsmålet utvärderas och storleken på ett reformutrymme eller besparingsbehov fastställs. Överskottsmålet utvärderas i ett bakåtblick- ande perspektiv, för att se om målet nåtts det har varit styrande för finanspolitiken. Det görs med ett tioårigt bakåtblickande medel- värde för det finansiella sparandet, där hänsyn tas till det genomsnittliga konjunkturläget . Överskottsmålet analyseras också i ett framåtblickande perspektiv, som ett underlag för en bedömning av det framtida reformutrymmet eller behovet av besparingar.96 För den framåt- blickande analysen används det strukturella sparandet och ett sjuårigt glidande medelvärde för det finansiella sparandet. Vid bedömningen av sjuårsindikatorn tas även hänsyn till det genomsnittliga konjunkturläget för vilken indikatorn beräknas. I grund och botten bestäms utrymmet för reformer av den långsiktiga utvecklingen av produktionsförmågan i som i sin tur bestäms av framför allt antalet arbetade timmar i ekonomin och kapitalstockens utveckling. Sam- tidigt som den långsiktiga produktionsförmågan är avgörande för reformutrymmet och möjlig- heten att vidta nya politikåtgärder, kan politiken i sig också påverka produktionsnivån och där- med reformutrymmet. Exempelvis har de åtgär- der regeringen vidtagit inom ramen för sjuk- försäkringssystemet och ändringar av reglerna för arbetslöshetsersättningen bidragit till att varaktigt öka antalet arbetade timmar och där- med utrymmet för reformer. Bedömningen av reformutrymmet görs alltid utifrån en prognos av det finansiella sparandet där det antas att det inte tillkommer några nya diskretionära åtgärder utöver de som redan tidigare beslutats och aviserats, samt de som föreslås och aviseras i den aktuella proposi- tionen. Vid en normal ekonomisk tillväxt, utan stora strukturella förändringar i ekonomin, inne- bär detta förfarande normalt att skatteintäkterna ökar i takt med BNP som utgifterna minskar något som andel av BNP. Det beror bl.a. på att en del av utgifterna inte är indexerade och på att tillfälliga åtgärder, t.ex. temporära arbetsmarknadspolitiska åtgärder, faller bort. Det tioåriga bakåtblickande medelvärdet för det finansiella sparandet Syftet med den bakåtblickande analysen är att bedöma om överskottsmålet uppnåtts eller om det finns tendenser till systematiska felaktigheter i finanspolitikens förhållande till överskottsmålet som minskar sannolikheten för att målet ska nås 96 Bland annat till följd av rekommendationer från och görs års ekonomiska vårproposition en tydligare åtskillnad mellan en bakåt- och framåtblickande bedömning av överskottsmålet. För den bakåtblickande uppfölj- ningen används ett tioårigt medelvärde som beräknas för vilka det finns ett utfall för det offentliga finansiella sparandet, åren 20012010. Vid bedömningen av detta genomsnitt beaktas även det genomsnittliga konjunkturläget, uttryckt som ett BNP-gap, . Sjuårsindikatorn är ett sjuårigt centrerat medel- värde för det finansiella sparandet i den offent- liga sektorn. Indikatorn för ett visst angivet år omfattar det finansiella sparandet, justerat för större engångseffekter, det angivna året samt de tre åren före och . Det sjuåriga medelvärdet omfattar följaktligen sparandet 20082014, indikatorn omfattar 20092015, osv. En fördel med sjuårsindikatorn är att den är enkel att beräkna. Den beaktar även i viss utsträckning konjunkturläget eftersom den är beräknad utifrån sparandet . Det finns trots det en risk att beräkningen kommer att omfatta flera hög- än lågkonjunkturår, eller tvärtom, vilket i så fall innebär att indikatorn ger en felaktig bild av reformutrymmet eller bespa- ringsbehovet. För att värdera sjuårsindikatorn på ett korrekt sätt måste därför hänsyn tas till konjunkturläget. Om det sjuåriga medelvärdet för det finansiella sparandet ligger nära ett, som medelvärdet för BNP-gapet ligger nära noll, är detta en indi- kation på att finanspolitiken är i linje med överskottsmålet. Ett problem vid bedömningen av hur kon- junkturen påverkar sparandet i den offentliga sektorn är möjligheten att konjunkturcyklerna inte är symmetriska, dvs. att perioder med ett lågt resursutnyttjande blir längre och djupare i lågkonjunkturer än perioderna med högt resurs- utnyttjande i högkonjunkturer. Den nuvarande globala konjunkturavmattningen leder exempel- vis till negativa BNP-gap som är mycket stora i ett historiskt perspektiv (se tabell 4.1). Det är osannolikt att dessa stora negativa gap kommer att motsvaras av lika stora positiva gap när kon- junkturen åter vänder uppåt. Om BNP-gapen inte är noll i genomsnitt över en konjunktur- cykel kan inte sjuårsindikatorn justeras fullt ut för konjunkturen om den ska vara en god indi- kator för överskottsmålet. Vid bedömningen av det potentiella reformutrymmets eller bespa- ringsbehovets storlek bör därför vikt även läggas vid de ojusterade indikatorvärdena. Erfarenheten från visar att de offentliga finanserna kan försämras snabbt när tillväxten försvagas. mins- kade det finansiella sparandet från 3,6 till-0,av BNP. visar en utvärdering av regeringens prognoser för det finansiella spar- andet det kommande budgetåret att det genom- snittliga absoluta felet uppgick till nästan 2 pro- cent av BNP 20002010.97 Eftersom beräk- ningen av sjuårsindikatorn omfattar fem prognosår är storleken på reformutrymmet eller besparingsbehovet baserad på denna indi- kator osäker. Det strukturella sparandet visar hur stort det finansiella sparandet skulle vara vid ett normalt konjunkturläge. I regeringens beräkning av det strukturella sparandet justeras det finansiella sparandet för konjunkturläget, men även för större engångseffekter och extraordinära nivåer på hushållens kapitalvinster. Exempelvis visar ett positivt strukturellt sparande att det finns ett underliggande överskott i de offentliga finan- serna, även om ett underskott tillfälligt uppstått till följd av ett svagt konjunkturläge. En nackdel med det strukturella sparandet är att bedöm- ningen av detta kan göras på flera olika sätt och att det inte ens i efterhand fastställs ett exakt utfall (se fördjupningsrutan Alternativa bedöm- ningar av det strukturella sparandet ekonomiska vårproposition, (prop. 2010/11:100 s. 197 f.). En annan nackdel med det strukturella sparandet som indikator för överskottsmålet är att BNP-gapen inte behöver vara noll igenom- snitt över en konjunkturcykel. Det finns flera metoder för att beräkna det strukturella sparandet. Regeringens metod byg- ger på att det finansiella sparandet justeras utifrån en uppskattning av resursutnyttjandet, uttryckt som ett BNP-gap, och en bedömning av hur känsliga de offentliga finanserna är för förändringar i resursutnyttjandet. 97 Se avsnitt 1.1.3 i Finanspolitiska rådets rapport . används en budgetelasticitet på 0,55, vilket innebär att om ett negativt BNP-gap ökar försämras det finan- siella sparandet av BNP. Storleken på denna budgetelasticitet ligger i linje med senaste beräkningar för . Det innebär exempelvis att om det faktiska finansiella sparandet är -av BNP, och BNP-gapet bedöms vara -av potentiell BNP, uppgår det strukturella sparandet till av BNP (-2 + 0,55 * 5 = 0,75). Även om man bortser från prognososäker- heten för det finansiella sparandet är beräk- ningen av det strukturella sparandet förknippad med stor osäkerhet. För det första är bedöm- ningen av resursutnyttjandet osäker. För potentiell BNP redovisas aldrig något utfall, utan varje bedömare gör sin egen uppskattning av dess historiska och framtida värden. Ofta revideras synen på BNP-gapen såväl bakåt som framåt i tiden, vilket inte bara beror på en förändrad syn på konjunkturläget utan också på revideringar av utfallsstatistik för faktisk BNP. För det andra är även bedömningen av det offentliga sparandets konjunkturkänslighet osäker. Bedömningen bygger på en empirisk skattning av ett genomsnittligt förhållande . Varje enskild konjunktur- förändring har dock egenheter som gör att den avviker från den genomsnittliga historiska utvecklingen. En exportledd efterfrågeökning i ekonomin ger exempelvis en mindre ökning av skatteintäkterna än en lika stor efterfrågeökning som beror på ökad inhemsk privat konsumtion. De offentliga finansernas konjunkturkänslighet kan även påverkas av strukturella reformer, vilket inte återspeglas i historiska tidsserier. Sammantaget innebär detta att bedömningar av det strukturella sparandet är osäkra och att olika bedömningar gjorda vid en och samma tidpunkt kan variera relativt mycket såväl för historiska som (se vidare fördjupningsrutan Bedömningen av det strukturella sparandet är osäker). hänsyn till konjunkturläget, trots de svårigheter detta innebär. Av detta skäl används inte en enskild indikator för att fastställa storleken på reformutrymmet eller besparingsbehovet.