prop · GZ0350 · 2011-12-06 00:00:00 — Regeringens proposition 2011/12:50 En gymnasiesärskola med hög kvalitet Regeringen överlämnar denna proposition till . I denna proposition lämnas förslag till ändringar i skollagen (2010:800). Förslaget innebär att bestämmelserna för gymnasiesärskolan i stora delar anpassas till bestämmelserna för den reformerade gymnasieskolan. Gymnasiesärskolan ska karakteriseras av stor flexibilitet för både elever och huvudmän. Samarbetet mellan gymnasiesärskolan och arbetslivet ska stärkas. Det ska finnas nio nationella program och utbildningarna ska kvalitetssäkras på nationell nivå. En poängplan ska ersätta timplanen för gymnasiesärskolans nationella program och ett ämne ska kunna bestå av flera kurser där betyg sätts efter avslutad kurs. Det ska fortfarande finnas individuella program, men indelningen i yrkes- och verksamhetsträning tas bort. Eleverna i gymnasiesärskolan ska få ökade möjligheter att välja utbildningsvägar. De ska få rätt till stöd till inackordering. Efter avslutad utbildning ska eleverna få en utökad dokumentation av sina studier i form av ett gymnasiesärskolebevis. Hemkommunen ska vara skyldig att utreda målgruppstillhörigheten om det framkommer indikationer på att en elev inte tillhör målgruppen för grund- respektive gymnasiesärskolan. Vissa lagändringar angående särskild utbildning för vuxna genomförs som en konsekvens av förslagen som rör gymnasiesärskolan. Ändringarna föreslås träda i kraft . Huvuddelen av bestämmelserna ska börja tillämpas på utbildning som påbörjas efter . Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800)........................... Ärendet och dess beredning............................................................ En gymnasiesärskola med hög kvalitet anpassad till varje elevs Tydligare syfte och målgrupp......................................................... Utbildningens syfte tydliggörs i skollagen Rätt att tas emot i gymnasiesärskolan 5.3Indikationer på att en elev inte tillhör målgruppen för grund- respektive gymnasiesärskolan .............................. Samverkan och erbjudande om utbildning ..................................... Hemkommunen ansvarar för att anordna utbildning........ Samverkan med arbetslivet och samhället i övrigt........... Gymnasiesärskolans övergripande struktur .................................... 7.1Nationella och individuella program bibehålls och specialutformade program tas bort................................... Heltidsstudier i huvudsak förlagda till skolan.................. Samma garanterade undervisningstid som .......... 8 Nationella program i gymnasiesärskolan........................................ Nio nationella program .................................................... Poängplan, ämnen, kurser och betyg................................ De nationella programmens struktur................................ Ämnen som ger programmet dess karaktär..... 8.7Gymnasial lärlingsutbildning i gymnasiesärskolan Individuell anpassning av ett nationellt program ............. Individuella program i gymnasiesärskolan ..................................... Indelningen i yrkesträning och verksamhetsträning Ämnesområden på de individuella programmen.............. 11 Antagningsprocess med större valfrihet för de sökande................. Mottagande på nationella program i en offentlig huvudmans gymnasiesärskola.......... Mottagande på individuella program i en offentlig huvudmans gymnasiesärskola.......... Mottagande i fristående gymnasiesärskola..... Rätt att fullfölja utbildningen .......................................... 11.5Mottagande på introduktionsprogram i gymnasieskolan. Interkommunal ersättning och bidrag till fristående Bidrag till fristående skolor............................................. Ekonomiska villkor för elever i gymnasiesärskolan ...................... Bestämmelser med oförändrat innehåll.......................................... Särskild utbildning för vuxna......................................................... 15.1Möjlighet att påbörja särskild utbildning för vuxna före 15.2Utbildning på grundläggande nivå som motsvarar 15.3Gymnasiesärskolearbete, gymnasiesärskolepoäng och Betyg och kunskapskrav.................................................. vuxenutbildning och utbildning i svenska för invandrare ................................................................. 17.2Kunskapsmål och betygskriterier ersätts med Möjlighet för enskilda att utfärda gymnasieexamen .................... Rätten till utbildning .................................................................... 21.1.1Ekonomiska konsekvenser för kommunerna 104 Ekonomiska konsekvenser för staten............ Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen.......... Konsekvenser för fristående skolor ............................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................ Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Den framtida gymnasiesärskolan - en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning (SOU 2011:8) ............................. Bilaga 2 Lagförslagen i betänkandet (SOU 2011:8) ......................... Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna avseende betänkandet (SOU 2011:8) ................................................. Lagförslaget i promemorian Utdrag av utkast till lagrådsremissen En gymnasiesärskola med hög kvalitet .... Förteckning över remissinstanserna avseende promemorian Utdrag av utkast till lagrådsremissen En gymnasiesärskola med hög kvalitet ................................................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 1 december 2011.214 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Enligt 2 kap. 18 § första stycket regeringsformen har alla barn som omfattas av den allmänna skolplikten rätt till kostnadsfri grundläggande utbildning i allmän skola. 2Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 18 och 19 kap. ska upphöra att gälla, dels att 7 kap. 3 §, 11 kap. 2 §, 15 kap. 5 och 14 §§, 17 kap. 16 §, 20 kap. 6, 27, 28 och 30 §§, 21 kap. 1, 5, 11, 16, 18 och 20 §§, 22 kap. 21, 22 och 24 §§, 28 kap. 5, 12 och 13 §§ och 29 kap. 24, 26 och 27 §§ samt rubriken närmast före 21 kap. 5 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya kapitel, 18 och 19 kap., av följande lydelse, dels att det i lagen ska införas fem nya paragrafer, 7 kap. 5 a och 5 b §§ samt 21 kap. 5 a, 20 a och 20 b §§, dels att det i lagen ska införas två nya bilagor, bilaga 4 och 5, av följande lydelse. I 2 kap. 21 § regeringsformen föreskrivs att alla barn som omfattas av den allmänna skolplikten har rätt att kostnadsfritt erhålla grundläggande utbildning i allmän skola. Av 2 § tredje stycket samt 11 och 15 §§ följer även en viss rätt till utbildning utöver skolplikten. Den som arbetar inom skolväsendet ska underrätta elevens rektor om han eller hon uppmärksammar eller får kännedom om något som tyder på att en elev i grundsärskolan inte tillhör grundsärskolans målgrupp. En rektor som får sådana upplysningar ska anmäla detta till elevens hemkommun. Hemkommunen ska skyndsamt utreda frågan. Hemkommunen ska besluta att eleven inte tillhör grundsärskolans Prop. 2011/12:50 målgrupp om en utredning enligt 5 a § visar detta. Hemkommunen ska då ta emot eleven i eller se till att eleven på något annat sätt får föreskriven utbildning. Hemkommunen ska vidta de åtgärder som krävs för elevens övergång från grundsärskolan till en annan skolform. Grundsärskolan ska ge elever med utvecklingsstörning en utbildning som är anpassad till varje elevs förutsättningar och som så långt det är möjligt motsvarar den som ges i . Utbildningen ska ligga till grund för fortsatt utbildning och i övrigt så långt det är möjligt motsvara vad som anges för i 10 kap. 2 §. Grundsärskolan ska ge elever med utvecklingsstörning en för dem anpassad utbildning som ger kunskaper och värden och utvecklar elevernas förmåga att tillägna sig dessa. Utbildningen ska utformas så att den bidrar till personlig utveckling, förbereder eleverna för aktiva livsval och ligger till grund för fortsatt utbildning. Utbildningen ska främja allsidiga kontakter och social gemenskap och ge en god grund för ett aktivt deltagande i samhällslivet. Av 29 kap. 8 § följer att det som sägs i denna lag om elever med utvecklingsstörning också ska gälla vissa andra barn, ungdomar och vuxna. Gymnasieskolan ska vara öppen endast för ungdomar som avslutat sin grundskoleutbildning eller motsvarande utbildning och som påbörjar sin gymnasieutbildning till och med det första kalenderhalvåret det år de fyller eller, i fall som avses i 36 §, . I 17 kap. 16 § andra stycket I 17 kap. 16 § andra och tredje finns bestämmelser om utbildning i gymnasieskolan för vissa elever vissa elever från grundsärskolan. Bestämmelserna om gymnasieskolan gäller bara för ungdomar som är Prop. 2011/12:50 bosatta i landet. I 29 kap. 25 §§ finns ytterligare föreskrifter om bosättning och rätten till utbildning. vara gemensam för gymnasie- utbildning för vuxna på gymnasial får vara gemensam för gymnasieskola anordnad av kommuner, landsting och enskilda huvudmän. Hemkommunen ansvarar för att alla behöriga ungdomar i preparandutbildning, yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språkintroduktion. Utöver vad som följer av första Utöver det som följer av första för att elever från grundsärskolan för att elever från grundsärskolan individuellt alternativ, om de kommunen bedömer att de har Hemkommunen behöver dock inte erbjuda sådan utbildning om det med hänsyn till elevens bästa finns synnerliga skäl att inte göra det. 18 kap. Allmänna bestämmelser om gymnasiesärskolan 1 § I detta kapitel finns allmänna bestämmelser (220 §§), bestämmelser om betyg (2126 §§), bestämmelser om gymnasiesärskola med offentlig huvudman (27 33 §§), och bestämmelser om fristående gymnasiesärskola (3437 §§). 2 § Gymnasiesärskolan ska ge elever med utvecklingsstörning en för dem anpassad utbildning som ska ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Utbildningen ska utformas så att den främjar social gemenskap och utvecklar elevernas förmåga att självständigt och tillsammans med andra tillägna sig, fördjupa och tillämpa kunskaper. Utbildningen i gymnasiesärskolan ska i huvudsak bygga på de kunskaper som eleverna har fått i grundsärskolan eller i motsvarande utbildning. Av 29 kap. 8 § följer att det som sägs i denna lag om ungdomar med utvecklingsstörning ska gälla också för vissa andra ungdomar. 3 § Huvudmannen för gymnasiesärskolan ska samverka med samhället i övrigt. 4 § Utbildningen i gymnasiesärskolan ska vara öppen för ungdomar vars skolplikt har upphört och som inte bedöms ha förutsättningar att nå upp till gymnasieskolans kunskapskrav därför att de har en utvecklingsstörning. De ungdomar som tillhör målgruppen för gymnasiesärskolan har rätt att bli mottagna i gymnasiesärskola om utbildningen påbörjas före utgången av det första kalenderhalvåret det år de fyller . 5 § Hemkommunen prövar frågan om en sökande tillhör målgruppen. Beslutet ska föregås av en utredning motsvarande den som enligt 7 kap. 5 § andra stycket ska göras inför beslut om mottagande i grundsärskolan om utredning saknas eller det av andra skäl bedöms nödvändigt. 6 § Den som arbetar inom skolväsendet ska underrätta elevens rektor om han eller hon uppmärksammar eller får kännedom om något som tyder på att en elev i gymnasiesärskolan inte tillhör gymnasiesärskolans målgrupp. En rektor som får sådana upplysningar ska anmäla detta till elevens hemkommun. Hemkommunen ska skyndsamt utreda frågan. 7 § Hemkommunen ska besluta att eleven inte tillhör gymnasiesärskolans målgrupp om en utredning enligt 6 § visar detta. Hemkommunen ska då erbjuda eleven utbildning i gymnasieskolan eller vuxenutbildning enligt denna lag. Hemkommunen ska vidta de åtgärder som krävs för elevens övergång från gymnasiesärskolan till gymnasieskolan eller vuxenutbildning. 8 § Utbildningen i gymnasiesärskolan består av nationella Närmare bestämmelser om program finns i 19 kap. 9 § Varje kommun ska informera om gymnasiesärskolans olika program. 10 § Utbildningen ska bedrivas under läsår, som omfattar en hösttermin och en vårtermin. Regeringen får meddela föreskrifter om läsårets längd och om när läsåret ska börja och sluta. 11 § Utbildningen i gymnasiesärskolan ska, med undantag för gymnasial lärlingsutbildning som avses i 19 kap. 10 §, i huvudsak vara skolförlagd. 12 § Huvudmannen ansvarar för antagningen till de olika utbildningar som anordnas av huvudmannen. 13 § får vara gemensam för gymnasiesärskolan, gymnasieskolan, särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå och vuxenutbildning på gymnasial nivå. får vara gemensam för gymnasiesärskola anordnad av kommuner, landsting och enskilda huvudmän. 14 § I 17 kap. 16 § andra och tredje styckena finns bestämmelser om erbjudande av utbildning i gymnasieskolan för vissa elever från grundsärskolan. 15 § När en elev börjar eller slutar vid en gymnasiesärskola med en annan huvudman än hemkommunen, ska huvudmannen meddela detta till hemkommunen. Elevens närvaro och information om frånvaro 16 § En elev i gymnasiesärskolan ska delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om eleven inte har giltigt skäl att utebli. Om en elev i gymnasiesärskolan utan giltigt skäl uteblir från den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, ska rektorn se till att elevens vårdnadshavare informeras om att eleven har varit frånvarande. Om det finns särskilda skäl behöver elevens Prop. 2011/12:50 vårdnadshavare inte informeras . 17 § Utbildningen i gymnasiesärskolan ska vara avgiftsfri. Eleverna ska utan kostnad ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning. Avgifter i samband med ansökan om plats får inte tas ut. 18 § Trots 17 § får det förekomma enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna. I samband med skolresor och liknande aktiviteter får det, trots övriga bestämmelser i denna lag, i enstaka fall under ett läsår förekomma kostnader som ersätts av eleven eller av elevens vårdnadshavare på frivillig väg. Sådana aktiviteter ska vara öppna för alla elever. Ersättningen får inte överstiga huvudmannens självkostnad för att eleven deltar i aktiviteten. 19 § En elev som har en vårdnadshavare med ett annat modersmål än svenska ska erbjudas modersmålsundervisning i detta språk om 1.språket är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet, och 2.eleven har goda kunskaper i språket. Modersmålsundervisning i ett nationellt minoritetsspråk ska erbjudas även om språket inte är elevens dagliga umgängesspråk i hemmet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om modersmålsundervisning. Sådana föreskrifter får innebära att modersmålsundervisning ska erbjudas i ett språk bara om ett visst antal elever önskar sådan undervisning i det språket. 20 § Minst en gång varje termin ska rektorn se till att eleven i ett utvecklingssamtal ges samlad information om sin kunskapsutveckling och studiesituation. Utvecklingssamtalet ska genomföras med elevens individuella studieplan som grund. En elevs vårdnadshavare ska få sådan information som avses i första stycket. 21 § Allmänna bestämmelser om betyg och betygssättning finns i 3 kap. 1321§§. 22 § På de nationella programmen ska betyg sättas på varje avslutad kurs och efter genomfört gymnasiesärskolearbete. På ämnesområden ska betyg inte sättas. Om en elev på ett individuellt program har läst en kurs i ett ämne enligt 19 kap. 15 §, ska betyg sättas enligt 2326 §§. Om en elev har läst en kurs enligt gymnasieskolans ämnesplan ska, i stället för vad som föreskrivs i 2326 §§, betyg sättas enligt bestämmelserna i 15 kap. 2227 §§ om betygssättning i gymnasieskolan. Regeringen får meddela föreskrifter om hur betygssättningen ska gå Föreskrifterna får innebära undantag från bestämmelsen i 3 kap. 16 § om vem som beslutar om betyg. 23 § Som betyg för godkända resultat på en kurs ska någon av beteckningarna A, B, C, D eller E användas. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg ska sättas med hjälp av de kunskapskrav som har föreskrivits för en kurs. För den elev som inte har uppnått kraven för betyget E, ska betyg inte Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om kunskapskrav. 24 § Som betyg på gymnasiesärskolearbetet ska beteckningen användas om eleven har nått målen för gymnasiesärskolearbetet. För den elev som inte har nått målen för gymnasiesärskolearbetet ska betyg inte sättas. 25 § Om det finns särskilda skäl, får det vid betygssättningen bortses från enstaka delar av kunskapskraven. Med särskilda skäl avses funktionsnedsättning eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska nå ett visst kunskapskrav. En utvecklingsstörning får dock bara beaktas om det finns synnerliga skäl. De kunskapskrav som rör säkerhet och de som hänvisar till lagar, förordningar eller myndigheters föreskrifter ska dock alltid uppfyllas. 26 § Om det saknas underlag för bedömning av en elevs kunskaper på grund av elevens frånvaro, ska betyg inte sättas. Gymnasiesärskola med offentlig huvudman 27 § Varje kommun ansvarar för att alla ungdomar i kommunen som tillhör gymnasiesärskolans målgrupp erbjuds utbildning av god kvalitet i Kommunen får erbjuda utbildning som den själv anordnar eller utbildning som anordnas av en annan kommun eller ett landsting enligt samverkansavtal med kommunen eller . ingått ett samverkansavtal bildar ett samverkansområde för utbildningen. Vilka utbildningar som erbjuds och antalet platser på dessa ska så långt Prop. 2011/12:50 det är möjligt anpassas med hänsyn till ungdomarnas önskemål. Kommunens organisation av gymnasiesärskolan 28 § Varje kommun ska vid utformningen av gymnasiesärskolan beakta vad som för eleverna är ändamålsenligt från kommunikationssynpunkt. Varje kommun som anordnar gymnasiesärskola ska så långt det är möjligt organisera gymnasiesärskolan så att ingen elev på grund av skolgången behöver bo utanför det egna hemmet. Utbildning får anordnas av landsting 29 § Efter överenskommelse med en kommun får ett landsting anordna utbildning i gymnasiesärskolan på nationella och individuella program. 30 § Elever i gymnasiesärskola med offentlig huvudman har rätt till kostnadsfri skolskjuts inom hemkommunen från en plats i anslutning till elevens hem till den plats där utbildningen bedrivs och tillbaka, om sådan skjuts behövs med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållanden, elevens funktionsnedsättning eller någon annan särskild omständighet. För elever som går i en annan kommuns gymnasiesärskola ska hemkommunen anordna skolskjuts i de fall det kan ske utan organisatoriska eller ekonomiska svårigheter. Elevens hemkommun eller det landsting som anordnar utbildningen ska ombesörja att skolskjuts anordnas enligt första stycket. 31 § En elev som med stöd av 19 kap. 3537 §§ går i gymnasiesärskola i en annan kommun än sin hemkommun och som på grund av skolgången måste övernatta i den kommunen, har rätt till skolskjuts mellan den tillfälliga bostaden och den plats där utbildningen bedrivs under samma förutsättningar som gäller för elever som är hemmahörande i kommunen. Den kommun som anordnar utbildningen ska ombesörja att skolskjuts anordnas enligt första stycket. Kommunens kostnader för detta ska ersättas av elevens hemkommun. 32 § Hemkommunen ska lämna ekonomiskt stöd till elever i en gymnasiesärskola med offentlig huvudman som behöver inackordering på grund av skolgången. Denna skyldighet gäller dock inte elever som har tagits emot i andra hand till ett nationellt program enligt 19 kap. 39 §. Stödet ska avse boende, fördyrat uppehälle och resor till och från hemmet. Det ska ges kontant eller på annat sätt som ska framgå av beslutet om stöd. Om stödet ges kontant, ska det lämnas med lägst 1/30 av prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken för varje hel kalendermånad som eleven bor inackorderad. Beloppet får avrundas till närmast lägre hela tiotal kronor. 33 § Regeringen meddelar föreskrifter om urval bland de sökande som har tagits emot till en gymnasiesärskola med offentlig huvudman. 34 § Varje fristående gymnasiesärskola ska vara öppen för alla ungdomar som har rätt till utbildning i en gymnasiesärskola med offentlig huvudman. Huvudmannen behöver inte ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev om hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för eleven enligt 19 kap. 47 § andra stycket. För individuella program gäller skyldigheten enligt första stycket bara om huvudmannen och elevens hemkommun har kommit överens om det bidrag som kommunen ska betala till huvudmannen för utbildningen. 35 § Elever i gymnasiesärskola med enskild huvudman har rätt till kostnadsfri skolskjuts inom hemkommunen från en plats i anslutning till elevens hem till den plats där utbildningen bedrivs och tillbaka, om sådan skjuts behövs med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållanden, elevens funktionsnedsättning eller någon annan särskild omständighet. Elevens hemkommun ska ombesörja att skolskjuts anordnas enligt första stycket. Kommunen är dock inte skyldig att anordna skolskjuts om organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. 36 § Om det inte finns plats för alla sökande till en utbildning i en fristående skola, ska urvalet göras på grunder som godkänner. 37 § Den kommun där den fristående skolan är belägen har rätt till insyn i verksamheten. 19 kap. Utbildning på program i gymnasiesärskolan 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om utbildningarnas utformning och innehåll (226 §§), dokumentation av genomförd gymnasiesärskoleutbildning (27 §), ansökan, mottagande och fullföljande av utbildningen (2833 §§), utbildning på program vid en gymnasiesärskola med offentlig huvudman (3444 §§), och utbildning på program vid en fristående gymnasiesärskola (45 48 §§). Utbildningarnas utformning och innehåll 2 § Vilka de nationella programmen är framgår av bilaga 4. 3 § I de nationella programmen ska följande ämnen ingå: svenska eller svenska som andraspråk, idrott och hälsa, Vidare ska det ingå ämnen som ger programmet dess karaktär. Det ska också finnas individuellt val. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om ämnen och individuellt val i gymnasiesärskolan. 4 § För de elever på nationella program som ska erbjudas modersmålsundervisning ska modersmål finnas som ämne. 5 § För varje nationellt program ska det finnas programmål. Nationella inriktningar och särskilda varianter 6 § Inom de nationella programmen får det finnas inriktningar som börjar det första, andra, tredje eller fjärde läsåret. 7 § Inriktningarna är nationella. Regeringen får meddela föreskrifter om vilka nationella inriktningar som ska finnas. 8 § Inom de nationella programmen får det finnas särskilda varianter som börjar det första, andra, tredje eller fjärde läsåret. prövar frågor om godkännande av sådana varianter. 9 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om nationella inriktningar och särskilda varianter. Gymnasial lärlingsutbildning i gymnasiesärskolan 10 § Inom de nationella programmen får det finnas gymnasial lärlingsutbildning som börjar det första, andra, tredje eller fjärde läsåret. Gymnasial lärlingsutbildning i gymnasiesärskolan ska i huvudsak vara förlagd till en eller flera arbetsplatser. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om gymnasial lärlingsutbildning i gymnasiesärskolan. Erbjudande av viss utbildning