prop · GZ031d40 · 2011-09-20 00:00:00 — 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Förslag till statens budget Avgiften till Europeiska unionen Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen............................................ Utfall för EU-budgeten 2010................................................................. Utfall för avgiften till EU 2010.............................................................. Analys och slutsatser .............................................................................. 1:1 Avgiften till Europeiska unionen................................................... 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska Tabell 2.2 Anslagna medel samt utfall ............................................................... Värdet av budgetreduktioner 2010 ................................................... Anslag 1:1 fördelat på anslagsposter ............................................................. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU- budgeten för (avsnitt 3), 2.för anvisar anslag under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen enligt följande uppställning: 1:1 Avgiften till Europeiska unionen 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 2 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Utgifterna inom utgiftsområde 27 utgörs av betalningar till Europeiska kommissionen avseende EU-budgeten. Europeiska unionens allmänna budget upprättas med stöd av artikel 310 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF- fördraget). EU-budgetens utgifter får inte överstiga inkomsterna, varför det är utgiftsnivån som styr behovet av inkomster. Eftersom merparten av EU-budgetens inkomster utgörs av avgifter från medlemsländerna styr EU- budgetens utgiftsnivå i stor utsträckning utgiftsnivån inom utgiftsområde 27. Avgifterna från medlemsländerna benämns egna medel och regleras av artikel 311 i EUF-fördraget och rådets beslut nr 436/2007/EG, Euratom av om systemet för Europeiska unionens egna medel (egna medelsbeslutet). Europeiska kommissionens uttag av egna medel är begränsat till högst av EU:s bruttonationalinkomst (BNI). Det finns tre typer av egna medel: -traditionella egna medel: inkomster från den gemensamma tulltaxan och sockeravgifter inom den gemensamma jordbrukspolitiken, -en mervärdesskattebaserad avgift, och -en avgift baserad på medlemsländernas I regelverket för egna medel finns dessutom ett antal särskilda bestämmelser och begränsningsregler. Tre av dessa har betydande konsekvenser för den svenska EU-avgiften. För det första finns en särskild budgetreduktion för . Reduktionen finansieras av övriga medlemsländer. andel av finansieringen utgör en särskild del av EU-avgift. har dock, tillsammans med , och , ett särskilt undantag och får en reduktion på 75 pro- cent av vår (ordinarie) finansieringsandel. Detta undantag finansieras av övriga medlemsländer, exklusive . För det andra har (och ) 20072013 en särskild reduktion av den BNI-baserade avgiften. reduktion uppgår till priser. För det tredje har vissa medlemsländer 2007 2013 en nedsatt mervärdesskattebaserad avgift. mervärdesskattebaserade avgift motsvarar av den svenska mervärdesskattebasen1, vilket innebär en rabatt om jämfört med det ordinarie uttaget av mervärdesskattebaserad avgift. I tabell 2.1 redovisas utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 27. Utfallet uppgick till (se avsnitt 2.4.2 för en mer detaljerad beskrivning). 1 Den nationella skattebasen korrigeras för avvikelser från och variationer inom EU:s sjätte mervärdesskattedirektiv så att en enhetlig skattesats erhålles. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen 1:1 Avgiften till Europeiska unionen Totalt för utgiftsområde 27 Avgiften till Europe- 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. För beräknas utgifterna bli ca lägre än vad som budgeterats. Detta beror framför allt på att den slutligt beslutade budgeten låg under kommissionens budgetförslag, som låg till grund för anslagsberäkningen . , i den gällande budgetramen, beräknas EU-budgetens utgifter öka , vilket leder till en ökning av EU-avgiften med ca 1 500 respektive . Även antas EU-avgiften öka, framför allt på grund av att EU-budgetens utgifter förväntas öka. Kommissionen presenterade ett förslag till ny flerårig budgetram för 20142020. Mot bakgrund av att nästa fleråriga budgetram ännu inte har beslutats är prognosen mycket osäker. Utgiftsprognosen baseras på av kommissionens föreslagna tak för betalningar. Det är samma andel av betalningstaket som budgetens utfall historiskt sett har hamnat på. Ökningen av utgiftsprognosen baserar sig dels på de ökade åtaganden och minskade rabatter som kommissionen har föreslagits för nästa fleråriga budgetram och dels på utestående åtaganden från den innevarande budgetramen som faller ut till betalning dessa år. Den beräknade ökningen av EU-avgiften med grundar sig även på att betalningstakten för program i nästa budgetramsperiod gradvis väntas öka över programperioden. Sammantaget har den genomsnittliga EU-av- giften i budgetramen för 20072013 varit ca i fasta priser med 2011 som basår. För hela perioden fram förväntas den genomsnittliga EU-avgiften bli något högre, ca , dvs. ca i fasta priser. har beslutat ett mål för den svenska budgetpolitiken i EU (prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67). Enligt målet ska verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU samt för att belastningen på statens budget ska hanteras i linje med de principer för finansiering av EU-medlemskapet som har fastslagit. Målet innebär även att ska verka för en kostnadseffektiv användning av EU:s budgetmedel. 2.4.1Utfall för EU-budgeten 2010 I sitt betänkande (bet. 2010/11:FiU5) har finansutskottet efterfrågat en mer detaljerad återrapportering av användningen av det bemyndigande som ger regeringen till följd av det utgiftsåtagande som EU-budgeten innebär för . Utgifterna på EU-budgeten delas in i betalningsbemyndiganden (betalningar) och åtagandebemyndiganden (åtaganden). Ett åtagande på EU-budgeten kan leda till betalningar såväl det aktuella budgetåret som kommande år, medan betalningarna motsvarar faktiska utgifter. Regeringen bemyndigades att ikläda staten högst det utgiftsåtagande som följer av den fastställda EU-budgeten avseende betalningar avseende åtaganden gjorda om sammanlagt . Vid utgången av 2010 fanns sammanlagt kvarvarande utestående åtaganden på totalt ca . Utöver utestående åtaganden avser åtaganden , åtaganden , åtaganden och som kommissionen ännu inte har fördelat. Merparten av dessa utestående åtaganden är hänförliga till unionens sammanhållningspolitik där genomförandetakten varit lägre än förväntat. Kommissionen bedömer att de utestående åtagandena i stor omfattning kommer att resultera i betalningar . 2.4.2Utfall för avgiften till EU 2010 Utfallet för den svenska EU-avgiften 2010 blev , vilket är högre än vad som anvisades i statens budget. För att täcka underskottet på anslaget utnyttjades anslagskrediten med motsvarande belopp. Tabell 2.2 Anslagna medel samt utfall 1:1 Avgiften till Euro- Avvikelsen i förhållande till de anvisade medlen beror framför allt på den retroaktiva justering av den BNI-baserade avgiften som gjordes . görs en retroaktiv justering av den BNI-baserade avgiften där tidigare års avgifter uppdateras utifrån den senast tillgängliga statistiken. gjorde en större revidering av BNI-statistiken. Sammantaget medförde den retroaktiva justeringen ett behov av en extra inbetalning om ca , vilket inte kunde förutses när budgetpropositionen beslutades. Av detta belopp avsåg ca en justering som var föranledd av SCB:s statistikrevidering. Den resterande delen var framför allt föranledd av revideringar av BNI-statistisk i övriga EU-länder, vilket påverkade relativa andel av EU:s BNI. uppgick värdet av särskilda reduktioner till sammanlagt (se tabell 2.3). 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Tabell 2.3 Värdet av budgetreduktioner 2010 Reduktion av den BNI-baserade avgiften Nedsättning av den mervärdesskattebaserade Nedsättning av finanseringsandel av EU:s årsbudget fastställdes av efter att rådet antagit sin ståndpunkt till kommissionens andra budgetförslag , som presenterades . Medlemsländernas sammanlagda betalningar budgeterades till , vilket är en ökning med jämfört med . Ökningen är planenlig och beror framför allt på genomförandet av de sjuåriga programmen inom sammanhållningspolitiken. Budgeten för åtaganden uppgår 2011 till , vilket innebär att det finns en marginal på till taket för åtaganden i den fleråriga budgetramen avseende 2011. Jämfört med 2010 har åtagandena ökat med . Budgeten omfattar bl.a. finansieringen av de nya tillsynsmyndigheterna på finansmarknadsområdet, medel för EU:s gemensamma utrikestjänst och ytterligare stöd till de palestinska områdena. Utfallet för EU-budgeten 2010 innebar att åtagandena var oförändrade och betalningarna ökade jämfört med . Trots det ligger den totala nivån för användningen av medel i förhållande till budgeterad nivå på en i stort sett oförändrad nivå jämfört med ; för åtaganden och för betalningar. Överskottet av betalningar efter överföringar ökade något till . Därmed kvarstår de problem med överbudgetering som tidigare redovisats. Detta gäller även åtagandenivåerna. Nivåerna i den fastställda EU-budgeten är en halv procentenhet lägre än kommissionens ursprungliga budgetförslag såvitt avser 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 åtaganden och lägre avseende betalningar. Med hänsyn till att eftersträvade betydligt högre åtagande- och betalningsnivåer bedöms detta som acceptabelt. Sammanfattningsvis bedöms de ovan nämnda resultaten ligga i linje med målet för den svenska budgetpolitiken i EU, även om det finns skäl för regeringen att fortsätta att driva en restriktiv linje och försöka minska överbudgeteringen. De underlag som ligger till grund för betalningar av medlemsavgiften till EU granskas av i samband med granskningen av myndigheternas årsredovisningar och årsredovisningen för staten. granskning har inte föranlett några iakttagelser i fråga om medlemsavgiften. Resultatet från den årliga granskning som Eu- ropeiska revisionsrätten gör finns ännu inte tillgängligt . En redogörelse för revisionsrättens iakttagelser avseende 2009 finns i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2010 (skr. 2010/11:101 s. 239). Den svenska EU-budgetpolitikens grundläggande mål ligger fast. Regeringen avser att verka för en reformering och modernisering av unionens utgifter med omprioriteringar mellan utgiftsrubrikerna och en minskning av den totala utgiftsvolymen. I den mån tillräckliga reformer inte uppnås på EU-budgetens utgiftssida kommer även fortsättningsvis korrigeringar, rabatter etc. att krävas på inkomstsidan. Regeringen ser med oro på det förslag till ny flerårig budgetram som Europeiska kommissionen presenterade . Förslaget innebär en kraftig ökning av de totala utgifterna på EU-budgeten. Nya satsningar sker som det saknas förslag till nedprioriteringar. Jämfört med innevarande budgetram föreslås de totala utgifterna, inklusive de instrument som enligt kommissionens förslag ska läggas ovanpå utgiftstaket i budgetramen, öka realt sett med priser, vilket innebär en real ökning av utgifterna med i genomsnitt 2014-2020. Kommissionens förslag innebär att nuvarande rabattarrangemang avskaffas och ersätts av ett system med klumpsummor för , , och . För innebär förslaget nästan en halvering av landets nuvarande särskilda reduktioner, medan och reduktioner är i stort sett oförändrade och minskningen av Ne- derländernas reduktion är ungefär hälften så stor som den svenska minskningen. Med kommissionens förslag riskerar den svenska EU-avgiften öka med i storleksordningen , där ca 4,5 miljarder av ökningen är en direkt effekt av den ökade åtagandenivån och de minskade rabatterna och resterande del är en effekt av låg användning av medel och utestående åtaganden från den innevarande budgetramen. Dessa siffror är en uppskattning utifrån den begränsade information regeringen än så länge har om förslaget. Regeringen motsätter sig en ökad svensk EU- avgift. Värdet av våra särskilda reduktioner bör bevaras och skulle kommissionens förslag till åtaganden kvarstå kommer regeringen kräva en större reduktion för att säkerställa en oförändrad svensk EU-avgift. Regeringen är vidare kritisk till kommissionens förslag att lägga flera instrument ovanpå utgiftstaket i budgetramen. Det strider mot sunda budgetprinciper och försämrar budgetens överskådlighet, som förutsägbarheten minskar. De storskaliga projekten, som t.ex. konstruktionen av fusionsforskningsanläggningen behöver mer, inte mindre, kostnadskontroll. Regeringen motsätter sig kommissionens förslag till nya egna medel och att kompetens på skatteområdet överförs till EU-nivån. Vad gäller EU:s årsbudget innebär kommissionens budgetförslag en ökning med för åtaganden och med för betalningar i förhållande till den beslutade budgeten . Den högre nivån för betalningar jämfört med förklaras till stor del av ökade utgifter för sammanhållningspolitiken, ökningar på jordbruksområdet till följd av infasningen av nya medlemsstater och utgiftsökningar för ITER. Effektivitet och återhållsamhet utgör utgångspunkten för den fortsatta behandlingen av budgetförslaget . Detta innebär att regeringen kommer verka för en kostnadseffektiv användning av EU:s medel, att närhetsprincipen 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 ska tillämpas på budgetområdet samt strikt budgetdisciplin. Betalningsanslagen bör i enlighet med detta läggas på rimliga nivåer och tillräckliga marginaler upprätthållas mellan budgeten och taken i den fleråriga budgetramen. avgift till EU-budgeten beräknas 2013 bli ca lägre än beräkningen ekonomiska vårproposition, 2014 ca lägre än beräkningen i vårpropositionen och 2015 ca högre än beräkningen i vårpropositionen. Förändringarna beror framför allt dels på att betalningsnivån för EU-budgeten beräknas bli avsevärt lägre än vad som förutsägs i 2.7.11:1 Avgiften till Europeiska unionen vårpropositionen, dels på nya makroekonomiska 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för betalning av avgift till Europeiska unionens allmänna budget. An- slaget får även användas för att finansiera eventuella krav från Europeiska kommissionen på dröjsmålsränta på grund av försenade inbetalningar av egna medel. Beräkningarna baseras på ett oförändrat system för egna medel (se avsnitt 2.6 för en bedömning av konsekvenserna av kommissionens förslag till nytt system.) Utgifterna uppgår enligt prognosen till , vilket är ca 813 miljoner lägre än beräkningen ekonomiska vårproposition. Detta beror dels på att överskottet på EU-budgeten 2010 blev större än tidigare beräknat, vilket sänker behovet av EU-avgifter 2011. Detta trots att den svenska EU-avgiften på grund av en retroaktiv revidering av den BNI-baserade avgiften blev högre än vad som anvisats i statens budget. Sänkningen av prognosen beror även på nya makroekonomiska antaganden baserade på kommissionens ekonomiska vårprognos. avgift till EU-budgeten beräknas uppgå till , vilket är ca lägre än beräkningen ekonomiska vårproposition. Sammantaget beräknas värdet av särskilda reduktioner 2012 uppgå till . antaganden baserade på kommissionens ekonomiska vårprognos. Som ovan beskrivits består den svenska EU- avgiften av delposter, som tillsammans utgör EU-avgiften. Prognosen för EU-avgiften består därför av beräknat utfall för respektive delpost (tabell 2.5). Inkomster från den gemensamma tulltaxan utgör egna medel för Europeiska unionen och betalas in efter faktisk uppbörd. Medlemsländerna får behålla av uppbörden för att täcka sina administrativa kostnader. Beloppen i tabell 2.5 avser inbetalningarna till Europeiska kommissionen, dvs. efter avdrag för administrativa kostnader. Tulluppbörden redovisas under inkomsttitel Tullmedel. Regeringen beräknar att inkomsterna från tullavgifter kommer att uppgå till . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Tabell 2.5 Anslag 1:1 fördelat på anslagsposter 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition . Anm.: beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Avgifterna på sockerproduktion tas ut i enlighet med den gemensamma jordbrukspolitiken och betalas enligt faktisk uppbörd. Medlemsländerna får även för sockeravgifterna behålla av uppbörden för att täcka sina administrativa kostnader. Beloppen i tabell 2.5 avser inbetalningarna till Europeiska kommissionen. Uppbörden av dessa avgifter redovisas mot inkomsttitel Sockeravgifter. Regeringen beräknar att inkomsterna från sockeravgifterna kommer att uppgå till . Den mervärdesskattebaserade avgiften beräknas som en andel av medlemslandets enhetligt beräknade mervärdesskattebas. betalar en mervärdesskattebaserad avgift på av denna mervärdesskattebas. Den mervärdesskattebaserade avgiften beräknas uppgå till . Värdet av den svenska nedsättningen av den mervärdesskattebaserade avgiften beräknas uppgå till . Europeiska kommissionens samlade uttag av BNI-baserade avgifter beräknas som en restpost, dvs. uttaget beräknas så att det ska täcka EU- budgetens återstående finansieringsbehov efter att samtliga länders traditionella egna medel och mervärdesskattebaserade avgifter dragits av från den budgeterade utgiftsnivån. Respektive medlemslands andel fastställs som landets andel av EU:s BNI. Den BNI-baserade avgiften beräknas uppgå till . Vid beräkningen har särskilda reduktion av BNI-avgiften beaktats. Denna beräknas uppgå till . Finansieringen av särskilda budgetreduktion beräknas uppgå till . Värdet av nedsättningen av finansieringsandel beräknas uppgå till . Under 20062010 har avsättningar till den tillfälliga omstruktureringsfonden för sockersektorn gjorts. görs inga fler inbetalningar till fonden. Omstruktureringsfonden är inte en del av Europeiska unionens system för egna medel, men inbetalningarna till fonden hanteras för svenskt vidkommande inom ramen för utgiftsområde 27. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av den fastställda EU-budgeten till följd av åtagandebemyndiganden. Skälen för regeringens förslag: Medlemsländernas avgifter används för att finansiera EU- budgetens betalningar under innevarande år. De åtaganden som staten ingår på området avser EU-budgetens åtagandebemyndiganden , som kan resultera i betalningar innevarande eller kommande år. I Europeiska kommissionens budgetförslag föreslås att åtagandebemyndiganden om ska ställas till unionens förfogande . andel uppgår till , eller ca . Budgetförslaget behandlas av unionens budgetmyndighet.