prop · GY03130d2 · 2011-06-01 00:00:00 — 1 globala aktier (passiv förvaltning, MSCI All Country World Index), aktier i onoterade bolag 2 Upp till består SÅFA av AP7 Aktiefond. Efter detta ökar andelen AP7 Räntefond (av tre och av tre ). För är andelen AP7 Aktiefond och andelen AP7 Räntefond . 3 Förutom att olika kombinationer av byggstensfonderna utgör AP7s fondportföljer kan dessa även väljas separat 4 Det benchmark som används består av 1 x MSCI All Country World Index (omräknat i SEK) + 0,5 x MSCI All Country World Index (i USD) KÄLLA: Sjunde AP-fonden Mixen av aktier och räntor i AP7 SÅFA beror på spararnas ålder Andel AP7 Aktiefond andelen aktier som resultat Utgångspunkten är att en räntor av tre med år av tre med 4 KÄLLA: Sjunde AP-fonden Sjunde AP-fondens uppdrag är att placera fondmedlen så att, vid varje vald risknivå, långsiktigt hög avkastning uppnås. Styrelsen har fastställt följande avkastningsmål för respektive fond: AP7 SÅFA: Avkastningen ska minst motsvara PPM-index AP7 Aktiefond: Avkastningen ska överträffa jämförelseindex (1,5 MSCI All Country World Index1) AP7 Räntefond: Avkastningen ska överträffa jämförelseindex (HMSC132) Grundfilosofin i Sjunde AP-fondens förvaltningsstrategi är passiv förvaltning, men fonden förvaltar även en del av kapitalet aktivt (~25%). Fonden har ett tredelat mål för medelfristig och aktiv avkastning: Aktieexponering3: 500 miljoner (över 1,5 MSCI All Country World Index) över en rullande Alfamandat: 150 miljoner (över 1,5 MSCI All Country World Index) (kommer att vara högre framöver när alfamandatet utvärderas över helår) : (över 1,5 MSCI All Country World Index) över en rullande Två av Sjunde AP-fondens grundprinciper är stordriftsfördelar och hänsyn till den totala statliga pensionen. Fondens målsättning är att uppnå stordriftsfördelar genom att Sjunde AP-fonden endast har två underliggande fonder (AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond), vilket bland annat syftar till att uppnå lägre transaktionskostnader. Hänsyn till den totala allmänna pensionen, där premiepensionen endast utgör en liten del och resterande del (inkomstpensionen) följer pris- och löneutvecklingen i den svenska ekonomin, innebär att Sjunde AP-fonden vill skapa en hög aktierisk i AP7 SÅFA genom att öka aktieexponeringen med hjälp av en hävstång (tillåten hävstång är ) med syfte att öka möjligheten till hög avkastning. Vid utgången av 2010 hade fondens organisation 17 anställda varav 5 inom förvaltningen. hade fonden 18 anställda varav 5 inom förvaltningen. består av enheterna Valuta, Svenska aktier och Svenska räntor samt ett flertal externa förvaltare. Utöver den nya förvaltningsmodellen har Sjunde AP-fonden också genomfört ett par andra viktiga förändringar . Fonden har ökat fokus på medellång allokering (). Till exempel har fonden ett stort spann i tillåten hävstång, men minskat transaktionell kortsiktig aktiv förvaltning. Dessutom togs valutahedgen i den aktiva förvaltningen bort och övervikten i i aktieportföljen har tagits bort 1 1 x MSCI ACWI (omräknat i SEK) + 0,5 x MSCI ACWI (i USD) 2 Ränteindex från 3 Dynamisk hävstång (avsteg från den strategiska hävstången på ) (följer MSCI All Country World Index globala aktier). tog över som VD efter . RESULTAT FÖR SJUNDE AP-FONDENS TOTALA PORTFÖLJ 2001-2010 Sjunde AP-fonden förvaltade vid slutet av 2010 27,av totala PPM-systemets kapital, varav 25,i AP7 Aktiefond och 1,i AP7 Räntefond (Bild 51). När PSF och PVF avslutades fanns 25,av kapitalet i och 0,i PVF. har Sjunde AP-fondens andel av totala PPM-systemet minskat, totalt , drivet av ökad andel yngre sparare med små ackumulerade premiepensionsbesparingar och ökad andel aktiva sparare. genererade förvalsalternativet1 i Sjunde AP-fonden i genomsnitt en avkastning på 2,, medan PPM-index hade en genomsnittlig avkastning på 1,. Utveckling av totala PPM-kapitalet 20002010 Andel av totalt PPM-kapital per 31 december3; Procent; = SEK miljarder -4,0 fonden (PSF) -0,4 fonden (PVF) 1 788 valbara fonder 2 Kostnader (förvaltningskostnader och övriga transaktionsrelaterade avgifter ) som andel av genomsnittligt totalt kapital 3 : 4 5 . Kapital tillförs huvudsakligen PPM KÄLLA: Sjunde AP-fonden; PPM; ; McKinsey-analys Kostnader (exklusive courtage)2 som andel av genomsnittligt kapital uppgick 20103 till 0,för AP7 Aktiefond och 0,för AP7 Räntefond. Förvaltningsavgiften för AP7 Aktiefond respektive AP7 Räntefond uppgick till 0,respektive 0,av 1 Premiesparfonden till och med och AP7 SÅFA 2 Inkluderar förvaltningskostnader och övriga transaktionsrelaterade avgifter Genomsnittlig förvaltningsavgift hos de 778 fonder som ingick i PPM-systemet var 0,. TOTALA RESULTAT FÖR PREMIESPARFONDEN OCH PREMIEVALSFONDEN 2001-2010 (20 MAJ) Under Premiesparfondens löptid 2001-2010 (), motsvarade fondens utveckling en årlig NAV-avkastning på 1,, vilket är högre än PPM-index (Bild 52). Under de tre senaste femårsperioderna har Premiesparfonden dock genererat en lägre avkastning än PPM-index och därmed inte uppnått styrelsens avkastningsmål att överträffa PPM-index till en lägre risk . Under Premievalsfondens löptid 2001-2010 (), motsvarade fondens utveckling en årlig NAV-avkastning på 0,, vilket är strax lägre än PPM-index . Under de tre senaste femårsperioderna har Premievalsfonden genererat en lägre avkastning än PPM-index och därmed inte uppnått styrelsens avkastningsmål att avkasta minst PPM- index + 0,över en löpande femårsperiod. Premiesparfondens och Premievalsfondens avkastning Årlig avkastning (NAV2); Procent Premiesparfonden: Årlig utveckling 2001101 -10,5 -10,5 -0,5 -27,0 -33,1 -36,2 -34,6 -0,7 -1,7 -1,7 Premievalsfonden: Årlig utveckling 2001101 19,6 16,1 9,6 8,8 11,7 13,0 7,7 5,7 -12,5 -10,5 -0,5 -30,6 -33,1 -42,8 -34,6 -0,7 -1,7 -1,9 -0,1 -0,1 -0,8 -0,1 -0,1 2 Net asset value 3 PPM-index är ett sammanvägt index av de ~800 valbara fonderna i PPM-systemet 4 Sharpekvot baserad på årlig avkastning, 12 månaders svensk skuldväxel och antagande KÄLLA: Sjunde AP-fonden; ; McKinsey-analys AKTIV AVKASTNING FÖR PREMIESPARFONDEN OCH PREMIEVALSFONDEN 2001-2010 (20 MAJ) Premiesparfonden genererade () en aktiv avkastning på i genomsnitt -0,eller 2,1 miljarder totalt, i hög grad drivet av 2008 då fondens uppvisat en negativ aktiv avkastning på -3,(Bild 53). Även under båda de två senaste femårsperioderna har den aktiva avkastningen varit negativ med -1,och -0,. genererade den aktiva förvaltningen miljarder i avkastning, eller 1,. Premievalsfonden har genererat en aktiv avkastning på -0,, liksom för PSF i hög grad drivet av 2008 då avkastningen var -5,. Trots ett positivt resultat (1,) har inte den aktiva avkastningen varit positiv under någon av de två senaste femårsperioderna. Premiesparfondens och Premievalsfondens aktiva avkastning 2001 Aktiv avkastning2; Baspunkter Premiesparfonden: Utveckling aktiv avkastning 200120101 Premievalsfonden: Utveckling aktiv avkastning 200120101 2 Differens fondens End-of-period avkastning (EOP) gentemot fondens definierade marknadsindex, inkluderar 3 Dagligt vägd aktiv avkastning KÄLLA: Sjunde AP-fonden; McKinsey-analys TOTALA RESULTAT FÖR AP7 AKTIEFOND OCH AP7 RÄNTEFOND 2010 (24 MAJ 31 DECEMBER) AP7 Aktiefond genererade en positiv avkastning om 14,, vilket överträffade benchmark (MSCI All Country World Index) . byggdes hävstången upp successivt till , vilket benchmark har anpassats efter. AP7 Räntefond genererade en avkastning om -0,, vilket var något lägre än benchmark (HMSC13). Således uppfyllde AP7 Aktiefond styrelsens mål medan AP7 Räntefond låg strax under målet. AP7 SÅFA avkastade ,vilket överträffade PPM-index . Överavkastningen är delvis driven av med hög avkastning på aktiemarknaden som gynnat AP7 SÅFA som har hög aktieexponering. Dessutom var AP7 SÅFA ej i balans (övervikt i aktier) på grund av relativt unga sparare i nya systemet. Statens fondportföljer avkastade samtliga under PPM-index (Bild 54). Utveckling för Sjunde AP-fondens nya förvaltningsmodell Total avkastning; Procent -0,4 -0,4 1 2 Avser de sparare som aktivt valt att investera hela eller delar av sin portfölj i en av byggstensfonderna (investeringar via SÅFA och statens fondportföljer ej inkluderade) 3 I SEK men ej valutasäkrat 4 Direkt i AP7 Aktiefond 0,028 miljarder, direkt i AP7 Räntefond 0,009 miljarder. Övrigt kapital investerat via SÅFA, Försiktig, Balanserad och Offensiv 5 HMSC13 6 AP7:s benchmark för AP7 Aktiefond kommer ett normalår bestå av 1 x MSCI ACWI (i SEK) + 0,5 x MSCI ACWI (i USD). är benchmark anpassat för hävstångens successiva uppbyggnad KÄLLA: Sjunde AP-fonden, AP7 Årsredovisning; McKinsey-analys AKTIV AVKASTNING FÖR AP7 AKTIEFOND OCH AP7 RÄNTEFOND 2010 (24 MAJ 31 DECEMBER) Alfamandaten inom AP7 Aktiefond hade en negativ aktiv avkastning på 259 miljoner, vilket underträffade årets mål om miljoner. Den dynamiska hävstången hade däremot en positiv aktiv avkastning om miljoner. Aktiv avkastning för PE-investeringar mättes ej (Bild 55). -3,5 AP7 Aktiefond absolutavkastande alfaförvaltning Hävstång1 i AP7 Aktiefond för att uppnå den 1 Inkluderar strategisk hävstång samt dynamisk hävstång. var den strategiska hävstången (exponering miljarder) och den dynamiska hävstången (exponering miljarder) 2 2010, kommer bero på hur stora aktiva mandat fonden har 3Årligt mål 4 MSCI All Country World Index KÄLLA: Sjunde AP-fonden; McKinsey-analys Fördjupningsområde 1: Implikationer av nya strategier för Första till Fjärde AP- fonderna I det här kapitlet presenteras resultatet från årets fördjupningsområde om implikationer av nya strategier för Första till Fjärde AP-fonderna. Kapitlet är uppdelat i fyra avsnitt. Först beskrivs bakgrunden till valet av fördjupningsområde och ansatsen för utvärderingen. Därefter beskrivs vilka förändringar Första till Fjärde AP-fondernas gjort i sina förvaltningsmodeller . Därefter jämförs Första till Fjärde AP-fondernas förvaltningsmodeller med ett antal utländska pensionsfonders förvaltningsmodeller för att förstå likheter och skillnader. Baserat på resultaten från fördjupningsområdet har ett antal frågeställningar identifieras som bedöms vara viktiga att diskutera för att fortsätta utveckla fondernas verksamhet. Frågeställningarna presenteras i kapitel 3. Fördjupningsområdet implikationer av nya strategier för Första till Fjärde AP-fonderna valdes i samråd med . Syftet med fördjupningsområdet är att beskriva hur Första till Fjärde AP-fonderna förändrat sina förvaltningsmodeller och hur AP-fondernas förvaltningsmodeller jämför sig med ett urval av ledande utländska pensionsfonders förvaltningsmodeller. Beskrivningen och jämförelsen av Första till Fjärde AP-fondernas och de utländska pensionsfondernas förvaltningsmodeller fokuserar på sex områden: Investeringsstrategi och beslutsmandat för styrelse respektive VD Baserat på jämförelsen identifieras frågeställningar som bedöms viktiga för att fortsätta utveckla fondernas förutsättningar att vara framgångsrika med sina förvaltningsmodeller. Första till Fjärde AP-fonderna jämförs i utvärderingen med fem utländska pensionsfonder. De utländska pensionsfonderna är CPP och OTPP i , ATP i , ABP/APG1 i och SPU i (Bild 56). De olika fonderna har 1ABP är pensionsfonden och APG förvaltningsorganisationen som också förvaltar kapital för andra pensionsfonder. I detta fördjupningsarbete har endast APGs förvaltning för ABPs räkning analyserats olika uppdrag och CPP, som liksom Första till Fjärde AP-fonderna är en buffertfond, kan anses ha störst likhet med Första till Fjärde AP-fonderna i termer av fondens uppdrag. SEK miljarder, 2010 Buffertfonder i det svenska pensionssystemet Har som uppgift att skapa hög avkastning med låg risk samt ta miljö- och etikhänsyn, utan att göra avkall på avkastning Buffertfond i officiella pensionssystem Har som uppgift att minimera risken att pensionsavgiften måste höjas över nuvarande sikt Oberoende organisation med uppdrag att förvalta fonden för att möta pensionsåtaganden för lärare i Investeringsmål: slå fondens sammanvägda benchmark och maximera avkastningen inom acceptabla riskgränser Minimera sannolikheten för höjda pensionsavgifter Avkastningsmål sätts av styrelsen Tilläggspensionssystem för danska löntagare (garanterar av inbetalningarna, resterande investeras i riskfyllda tillgångar) Administrerar ett flertal pensionsplaner enligt gällande lagstiftning, t ex ATP LP och ATP SP Hanterar den obligatoriska pensionsfonden för holländska medborgare anställda inom offentlig sektor och utbildningssektorn Har som uppgift att uppfylla sina åtaganden enligt pensionsavtal Avkastningskrav formuleras i pensionsavtalet (5,realt) Buffertfond från överskottet av petroleumintäkter Skapad för att garantera framtida statliga pensionsåtaganden, samt fördela oljeförmögenhet till framtida generationer KÄLLA: Årsredovisningar, McKinsey-analys För att förstå Första till Fjärde AP-fondernas och de utländska pensionsfondernas förvaltningsmodeller har intervjuer genomförts med kapitalförvaltningsansvariga och andra nyckelpersoner inom förvaltning och investeringsstrategi på fonderna. Fondernas publika rapportering har också analyserats. FÖRÄNDRINGAR I FÖRSTA TILL FJÄRDE AP-FONDERNAS FÖRVALTNINGSMODELLER 2008-2010 Första till har alla genomfört viktiga förändringar i sina förvaltningsmodeller . De fyra fonderna har gjort olika förändringar, vilket innebär att det är större skillnader mellan fondernas förvaltningsmodeller än . Gemensamt för fonderna är att de i olika utsträckning ökat fokus på medelfristig/dynamisk allokering och analys av sin exponering mot olika typer av risker. Fonderna har också ökat fokus på alternativa investeringar och flera av fonderna har också infört absoluta mål för sin aktiva förvaltning. Fondernas övergripande målsättningar, fondernas kostnader för förvaltningen och fondernas placeringsregler har inte ändrats (Bild 57). Första till Fjärde AP-fondernas förvaltningsmodeller och förändringar 2008-2010 Övergripande mål: realt nominellt (~3,realt3) Aktiv avkastning: Absolut- avkastande >600 mkr; () utifrån riskklasser strategisk portfölj (~5 år) och (>5 år) baserat på målportfölj (1-1,) taktisk allokering och aktiv förvaltning inom ramen för allokeringsramar (t.ex. aktierisk VD bestämmer allokering genom +5 %/-) per riskklass; VD allokering inom styrelsens ramar Övergripande mål: realt Aktiv avkastning4: 50 bp över index Styrelsen bestämmer normalportfölj () genom och strategisk portfölj () för att utnyttja felprissättningar TAA grupp bestämmer taktisk portfölj för aktiv förvaltning Allokering 2010 (förändring 2007-10) Kostnadsnivå 20102 (förändring 2007-10) Alt. inv: (+5 p.e. ), varav PE: (+1 p.e.) Ökat fokus på riskklasser och diversifiering genom alt. inv. Ökad andel aktiv förvaltning internt; mer strategisk istället för kvantbaserad handel 0,(-0,022 p.e.) Alt. inv: (+6 p.e. ), varav PE: (+2 p.e.) Ökat fokus på alternativa inv. Extern förvaltning: ~23 % 0,(+0,039 p.e.) Alt. inv: (+6 p.e. Alt. inv: (+2 p.e. PE: (+1 p.e.) PE: (+0 p.e.) Ökat fokus på fastigheter (bl a Ökat fokus på fastigheter som skydd mot inflationsrisk) Extern förvaltning: av betaportfölj, av aktiv risk 0,(+0,004 p.e.) 0,(-0,021 p.e.) Onoterade aktier: < Maximal ägarandel: /noterat/onoterat 1 Ej uttömmande; viktigaste reglerna 2 Rörelsens kostnader (personalkostnader & övriga förvaltningskostnader) samt provisionskostnader; exklusive rörliga ersättningar samt förvaltningskostnader för onoterade tillgångar som redovisas som del av ingående marknadsvärde 3 Enligt antagande från om inflation 4 För den likvida portföljen 5 Det övergripande målet anges efter kostnader, medan målet för aktiv avkastning anges före kostnader KÄLLA: Intervjuer; årsredovisningar; hemsidor; McKinsey-analys Första till Fjärde AP-fondernas övergripande reala målsättningar varierar från 3,till 5,efter kostnader. Alla fonderna förutom Första AP-fonden har även ett separat övergripande mål för den aktiva förvaltningen. Andra AP-fondens mål för den aktiva förvaltningen är att den ska bidra med 0,avkastning för hela fonden. Tredje AP- fondens mål för aktiv förvaltning är nedbrutet i ett mål för fondens absolutavkastande strategier (så kallade alfa-förvaltningen)1 och ett mål för betaförvaltningen2. För de absolutavkastande strategierna är målet att generera miljoner mätt . Målet för betaförvaltningen är att vara kostnadseffektiv, vilket VD operationaliserat i ett mål som innebär att den ska överavkasta jämförelseindex för den marknadsnoterade portföljen med 5 baspunkter (SEK ~100 miljoner ). Fjärde AP- fonden är den enda av fonderna som har ett relativt mål för den aktiva förvaltningen. Målet uppgår till 50 baspunkter över Fjärde AP-fondens likvidportfölj3. Första AP- fonden fokuserar bara på den totala avkastningen och utvärderar inte aktiv förvaltning på totalportföljsnivå. Fonden utvärderar dock resultatet för den aktiva förvaltningen på mandatnivå. Fondernas mål för aktiv förvaltning är före interna förvaltningskostnader. Fonderna har ökat fokus på medelfristig/dynamisk allokering. Första och Tredje AP- fonderna har gått längst genom att ge VD och förvaltningen mandat att besluta om den 1 innebär kortsiktig aktiv positionstagning för att skapa överavkastning 2 innebär passiv exponering mot en riskfaktor, såsom aktierisk eller kreditrisk 3 Hela portföljen exklusive alternativa tillgångar kortsiktiga och medelfristiga allokeringen (Bild 58). Styrelsen i Första och Tredje AP- fonderna tar beslut om den långsiktiga allokeringen och ger VD mandat att inom vissa gränser utan styrelsebeslut förändra allokeringen på kort och medellång sikt (till exempel ett riktvärde och +/- exponering mot aktier eller aktierisk). Ambitionen med den ökade flexibiliteten för VD och förvaltningen är att förvaltningen ska kunna göra prognoser av kortsiktiga och medelfristiga avvikelser från långsiktiga trender i värderingar (till exempel konjunktursvängningar) och därigenom generera högre avkastningen. har VD:arna i Första och Tredje AP-fonderna tagit flera beslut att förändra allokeringen inom ramen för sina medelfristiga mandat. Första och Tredje AP-fonderna gör inte längre någon löpande rebalansering. I Andra och Fjärde AP- fonderna beslutar styrelsen om den långsiktiga och medelfristiga allokeringen. Andra AP-fonden fokuserar på en långsiktig strategisk portfölj (~10 års sikt) som inte särskils från en medelfristig portfölj. har tre integrerade portföljer: normalportfölj (~40 års sikt) för , strategisk portfölj () för att utnyttja felprissättningar på marknaden och en taktisk portfölj (< ) för aktiv förvaltning. I Andra AP-fonden har förvaltningsorganisation genom den utvidgade TAA-gruppen1 ökat fokus på kortsiktiga allokeringsbeslut. TAA-gruppen har mandat att fatta taktiska beslut (~3 månaders sikt) inom ramen för Andra AP-fondens aktiva riskbudget. beslutade att ge VD och förvaltningen mandat att fatta medelfristiga allokeringsbeslut (det vill säga bestämma fondens strategiska portföljen) inom en given riskbudget med målet skapa 50 baspunkter avkastning över normalportföljen. Andra och Fjärde AP-fonderna gör fortsatt löpande rebalanseringar2. Flera av fonderna har ökat fokus på att analysera sin exponering mot riskklasser, vid sidan om exponeringen mot tillgångsklasser. Syftet är att bättre förstå riskspridningen i portföljen mot bakgrund av erfarenheten från finanskrisen som påvisade starka korrelationer mellan många olika tillgångsslag, till exempel företagsobligationer och aktier, som därmed erbjöd begränsad diversifiering. Tredje AP-fonden har gått längst och baserar nu helt sin allokering på riskklasser. Första, Andra och Fjärde AP-fonderna baserar fortsatt sin allokering på tillgångsklasser, men Första och Andra AP-fonden kommunicerar att de ökat fokus på att analysera exponeringen mot riskklasser. Samtliga Första till Fjärde AP-fonderna har ökat sina investeringar i alternativa investeringar. har fonderna ökat sin allokering till alternativa investeringar med mellan och och har fonderna mellan och av kapitalet i alternativa investeringar. Tredje AP-fonden har högst andel och lägst andel. 1TAA = Allocation. TAA-gruppen innefattar CIO, chefsstrateg, makroansvarig samt tillgångslagsansvariga. DAA-gruppen innefattade VD, CIO och chefsstrateg 2I både Andra och Fjärde AP-fonderna har VD mandat att göra avsteg från den intervallstyrda rebalanseringen Beslutsfattande i Första till Fjärde AP-fonderna Riskmandat till VD (dvs tillåtet avvikelse-intervall per tillgångsklass runt den faktiska portföljen och målportföljen) fastställs utifrån en framtagen strategisk portfölj och målportfölj Beslut om strategier för alternativa tillgångsslag (inkl. exponering) Långsiktig strategisk portfölj (>10 års sikt) Totalt riskmandat för aktiv förvaltning (tracking error: mål , max ) Föreslår strategisk portfölj och målportfölj till styrelsen Implementeringsmandat (1-3 mån sikt) Allokering inom tillåtet tillgångsintervall för att nå målportföljen inom 1-1, Syftar till flexibilitet och snabbhet i kortsiktig allokering Strategi och fördelning av riskbudget för aktiv förvaltning Föreslår långsiktig strategisk portfölj till styrelse Aktiv förvaltning inom riskmandat Riktvärde samt exponeringsintervall per riskklass per riskklass (givet från styrelse) för att kunna (t.ex. aktier -10/+5%, valutarisk 15%+5/-, inflationsrisk 15%+/-) Delegering av riskmandat till förvaltare Riskmandat för absolutavkastande strategier Normalportfölj () utifrån Mandat för strategiska positioner Strategisk portfölj () inklusive tillgång-, region och Implementering av strategisk portfölj genom att valutafördelning samt valuta exponering Jämförelseindex för strategisk portfölj Aktiv förvaltning inom riskmandat KÄLLA: Intervjuer; årsredovisningar; hemsidor Antal anställda hos Första till Fjärde AP-fonderna varierar mellan 44 och 56 personer, varav cirka hälften arbetar inom förvaltningsorganisationen och övriga i lednings- och stödfunktioner. Andelen extern förvaltning hos fonderna varierar mellan och . Alla fonder, med undantag av Första AP-fonden, tillämpar ett liknande incitamentsprogram som ger sina förvaltare möjlighet till en rörlig ersättning motsvarande maximalt två månadslöner baserat på förvaltarnas förmåga att generera överavkastning samt fondens totalavkastning. VD och ledning har ingen rörlig ersättning i någon av fonderna. Första AP-fonden tog helt bort systemet med rörlig ersättning för samtliga medarbetare. har Första till Fjärde AP-fondernas redovisade förvaltningskostnader i förhållande till fondernas förvaltade kapital legat runt 0,i genomsnitt. som kostnaderna ökat på grund av till exempel mer alternativa investeringar har fonderna genomfört kostnadsbesparingsprogram. JÄMFÖRELSE AV FÖRSTA TILL FJÄRDE AP-FONDERNAS FÖRVALTNINGSMODELLER MED UTLÄNDSKA PENSIONSFONDER En jämförelse mellan Första till Fjärde AP-fondernas och de utländska pensionsfondernas förvaltningsmodeller på sex områden visar på flera likheter och skillnader (Bild 59). Sammanfattningsvis har AP-fonderna under 2008-2010 genomfört flera förändringar som innebär att de mer liknar flera av de utländska pensionsfonderna: AP-fonderna har ökat fokus på medelfristig/dynamisk allokering och givit VD och förvaltningen mandat att ta beslut om kortsiktig och medelfristig allokering. Det här gäller främst Första och Tredje AP-fonderna. Flera av de utländska pensionsfonderna arbetar med högt fokus på medelfristig/dynamisk allokering, till exempel CPP och OTPP i och ATP i . AP-fonderna har ökat fokus på att analysera sin exponering mot riskklasser. Tredje AP-fonden har gått längst och baserar sin allokering helt på riskklasser istället för tillgångsslag. Två av de utländska pensionsfonderna, CPP i och ATP i , baserar sin allokering på riskklasser (ATP hade portföljen indelad i riskklasser ). AP-fonderna har ökat sina investeringar i alternativa tillgångar, i genomsnitt från till . De flesta utländska pensionsfonderna har också ökat sina investeringar i alternativa tillgångar. De flesta utländska fonderna har dock betydligt mer alternativa tillgångar (mellan och ).