prop · GY03137 · 2011-05-23 00:00:00 — Det kan vara fråga om att utlysningsförfarandet inte har hunnit avslutas , att tjänster finansierade av forskningsfinansierande myndigheter ännu inte har tillsatts eller att startdatum för beviljade forskningsprojekt av andra anledningar har behövt skjutas fram i tiden. Som framgår av figur 2.4 har några av de statliga forskningsråden redovisat en kraftigt ökad volym oförbrukade bidrag. Vid har oförbrukade bidrag ökat , med en särskilt kraftig ökning 2009. Vid har oförbrukade bidrag ökat 20042006 och 2009. Mönstret är annorlunda för FAS och Formas, även om volymen oförbrukade bidrag ökade vid FAS 2009. Figur 2.4 Oförbrukade bidrag vid forskningsråden och 20042009, i mnkr pris Källa: Forskningsrådens och årsredovisningar 20042009. Anmärkning: Ökningen av oförbrukade bidrag 2009 beror på utbetalningar från Kammarkollegiet för European Spallation Source (ESS) och infrastruktursatsningar. 27 Årsredovisningar för 29 universitet och högskolor 2009. , , , och årsredovisningar för perioden 20062009 gjordes sådana periodiseringar. Vid som har en förhållandevis hög andel oförbrukade bidrag påverkade den förändrade redovisningen med en mer rättvisande periodisering av förvaltnings- och lokalavgifter på inkomna forskningsbidrag (av 1 i oförbrukade bidrag 2007 och av 1 2008). 21 (115) En mindre del av ökningen av oförbrukade bidrag vid och 20082009 kan förklaras av att regeringens beslut om medel till Linnéstöd och kom sent , vilket gjorde det svårt för myndigheterna att hinna med beredningsprocessen.28 Den stora uppgången 2009 för av oförbrukade bidrag kan till allra största delen förklaras av medel avsedda för särskilda uppdrag relaterade till byggandet av infrastrukturanläggningen ESS. Uppdragens utformning tillät inte utbetalning under 2009.29 har i fast pris regeringens anslag till ökat och till med 44 procent.30 har regeringens anslag till FAS och Formas ökat med 17 respektive 50 procent.31 Det finns således en tendens att oförbrukade medel även hos statliga forskningsfinansiärer har ökat mer än ökningen i anslag. Detta kan anses vara ytterligare ett tecken på tröghet i forskningsfinansieringssystemet. har intäkter från externa forskningsbidrag ökat mer än de direkta statliga basanslagen för forskning och forskarutbildning. Intäkter från anslag har ökat i reala priser, medan de intäktsförda externa bidragen har ökat . Det är särskilt externa medel från statliga forskningsråd och EU som har ökat . Det bör dock noteras att intäktsförda medel i lärosätenas redovisning avser vad som har förbrukats. Den redovisningsmodell som tillämpas för statliga myndigheter och som lärosätena på ett korrekt sätt använder innebär att intäkterna inte avspeglar tillflödet av externa bidrag utan de kostnader som har belastat bidragsfinansierade forskningsprojekt. Detta innebär att den externa intressent, till exempel , som vill följa inbetalningarna av externa forskningsbidrag eller som vill veta när ett visst bidrag har använts får svårigheter. Redovisningsmetoden medför att det inte på ett enkelt sätt går att följa hur stora bidrag som betalats in till lärosätena och när de omsatts i forskning. De bidrag som betalats in till lärosätet men ännu inte har förbrukas bokförs som oförbrukade bidrag. Oförbrukade bidrag vid lärosätena i fast pris 2009 har ökat från 8,9 miljarder till 12,8 miljarder , dvs. Särskilt kraftig har ökningen varit . Denna ökning kan inte förklaras med en ökning av donationsmedel som får användas till forskning eller att en ökande volym bidrag används till anläggningskostnader som successivt skrivs av. Ökningen av oförbrukade bidrag är således större än ökningen av intäktsförda bidrag. Även hos vissa finansiärer har oförbrukade bidrag ökat 28Intervju med företrädare för , . 29Brevsvar från företrädare för , . 30Årsredovisningar från och 20042009. Medel avsedda för förvaltning har exkluderats. Vad gäller bör noteras att uppgifterna avser inte bara bidrag beviljade till forskare i högskolan. av anslag har gått till forskning vid universitet och högskolor. Exklusive medel för förvaltning. 22 (115) Detta tyder på att forskningsbidrag inte omsätts i den takt som planerats. 23 (115) 3Sambandet mellan ökad tillgång på forskningsmedel och oförbrukade bidrag Syftet med detta kapitel är att undersöka om det enbart är ökad tillgång på forskningsmedel som förklarar ökningen av oförbrukade bidrag. Denna förklaring har lyfts fram både i intervjuer och i de svar lärosätena har lämnat i enkät.32 På grundval av statistik från undersöks om det funnits ett samband mellan förändringar i inbetalade bidrag (dvs. tillgången på forskningsmedel) och förändringar i oförbrukade bidrag i balansräkningen. Vidare undersöks om alla bidrag förbrukas lika snabbt eller om det finns skillnader beroende på lärosäte eller finansiär. Underlag här är utöver statistik även uppgifter från forskningsråden och inkomna svar på enkätundersökning. Dessutom bygger kapitlet på den regressionsanalys av aggregerade data som redovisas i bilaga 4. I figur 3.1 visas hur tillgången på forskningsmedel i form av uppskattade årliga inbetalningar av externa bidrag 20002009 förhållit sig till förbrukningen av bidrag vid lärosätena.33 Uppskattningen har gjorts genom att volymen forskningsbidrag som har inbetalats under ett visst år skattas genom att till årets intäktsförda bidrag, dvs. de forskningsbidrag som förbrukats innevarande år, addera hur mycket de oförbrukade bidragen i balansräkningen har förändrats jämfört med föregående år. Figur 3.1 indikerar att det rådde balans i den meningen att tillförda forskningsmedel motsvarade den volym som omsattes i forskning. har mindre bidrag förbrukats än vad som har tillförts. Det finns inga tecken på att obalansen skulle avta under periodens senare del.34 32RiR enkät, svar på fråga 5, Om volymen på oförbrukade forskningsbidrag har ökat vid ert lärosäte, vad kan förklara denna ökning? (flera svar per lärosäte möjliga). 18 svar anger att ökningen av oförbrukade bidrag förklaras av ökade bidrag. 33De sista åren har uteslutits ur tidsserien då alla lärosäten inte tycks ha levererat uppgifter till om upplupna intäkter och i enstaka fall inte heller om oförbrukade bidrag. Osäkerheten i statistiken över oförbrukade bidrag har även påpekats av företrädare för , intervju . 34Det finns tecken på att ökade bidrag inte heller förbrukades i den takt de tillfördes. 24 (115) Figur 3.1 Skattade inbetalade och intäktsförda bidrag för forskning och forskarutbildning vid lärosäten 20002009, mdkr pris Källa: HSV, NU-databasen 20002009. Anmärkning: Inbetalda externa forskningsbidrag har skattats genom att till intäkterna för bidrag föra den årliga förändringen av oförbrukade bidrag. Den årliga förändringen i upplupna intäkter har dragits ifrån förändringen i oförbrukade bidrag. 3.2Tillgången på forskningsmedel förklarar bara en mindre del av ökningen Frågan om det enbart är ökad tillgång på forskningsmedel som orsakat utvecklingen av oförbrukade bidrag skulle kunna besvaras genom att den årliga utvecklingen av oförbrukade bidrag ställs mot den årliga tillgången av inbetalade bidrag för forskning. Som konstaterats i avsnitt 2.3 saknas det emellertid i den nationella högskolestatistiken uppgifter om hur mycket forskningsbidrag som betalas in till lärosätena . Som framgår i avsnitt 3.1 är det dock möjligt att skatta tillflödet av forskningsbidrag ett visst år genom att till årets intäktsförda bidrag addera hur mycket de oförbrukade bidragen i balansräkningen har förändrats jämfört med föregående år.35 För att belysa faktorer som kan förklara ökningen av oförbrukade bidrag har genomfört den regressionsanalys som redovisas i bilaga 4. Syftet med denna var att undersöka i vilken grad ökningen av inbetalade medel för forskning kan förklara ökningen i oförbrukade bidrag och om det finns andra faktorer som också har haft betydelse. De andra faktorer som undersökts är förändringar i basanslag respektive i undervisningsbörda36 och i forskarnas upplevda inkomsttrygghet37. Dessa faktorer och i vilken mån 35Granskningens genomförande och preliminära resultat har diskuterats med företrädare för universitet och högskolor vid ett seminarium hos . Vid detta seminarium diskuterades möjligheten att göra en skattning av tillflödet av forskningsbidrag ett visst år och ett flertal seminariedeltagare uttryckte sitt stöd för en sådan skattning som regressionsanalysen bygger på. 36Undervisningsbörda kvantifierades i analysen som kvoten mellan antal helårsstudenter och totalt antal helårsekvivalenter undervisande och forskande personal. 37För att belysa betydelsen av forskarnas inkomsttrygghet baserades analysen på förändringar i deras anställningsformer i form av variabeln antal helårsekvivalenter annan forskande och undervisande personal. Högskolepersonal i denna kategori har ofta sin anställning kopplad till tillgång på externa forskningsbidrag och därmed incitament att spara externa bidrag för att öka sin inkomsttrygghet. 25 (115) regressionsanalysen stödjer att dessa kan förklara ökningen av oförbrukade bidrag diskuteras i avsnitt 3.2, 5.2.3 och 5.3. Regressionsanalysen visar att de oförbrukade bidragen åren 20012009 har ökat mer än vad som kan förväntas utifrån ökningen av inbetalade externa bidrag. Det finns visserligen en positiv samvariation mellan volymen uppskattade inbetalade bidrag och volymen oförbrukade bidrag, men den statistiska effekten på oförbrukade bidrag av en ökning i inbetalade bidrag är relativt måttlig.38 Det betyder att ökad tillgång på forskningsbidrag har bidragit till att volymen oförbrukade bidrag har ökat, men den förklarar endast en mindre del av ökningen. Regressionsanalysen i bilaga 4 ger ett visst stöd för hypotesen att förändringar i basanslaget har haft en viss betydelse.39 3.3 Oförbrukade bidrag varierar mellan lärosätena Oförbrukade bidrag varierar mellan olika lärosäten, vilket framgår av figurerna 3.2 och 3.3. De universitet som hade mest oförbrukade bidrag 2009 var följt av , och . är en av få högskolor som har en stor volym oförbrukade bidrag.40 Vid de stora lärosätena har volymen oförbrukade bidrag stadigt ökat . Vid de mindre högskolorna som inte har så stora forskningsbidrag har volymen oförbrukade bidrag i stället fluktuerat över åren, och de påverkas förhållandevis mycket av enskilda bidrag. Totalt stod de äldre universiteten41 för av volymen av de oförbrukade bidragen 2009. Motsvarande andelar för de nya universiteten42 var och för högskolorna . Jämfört med intäktsförda bidrag innebär detta att universiteten och högskolorna är något överrepresenterade när det gäller oförbrukade bidrag och de nya universiteten något underrepresenterade.43 I figurerna 3.2 och 3.3 visas för femton lärosäten hur volymen oförbrukade forskningsbidrag förhållit sig till volymen intäktsförda bidrag, dvs. till lärosätets årliga förbrukning av forskningsbidrag. 38Som framgår i bilaga 4 visade regressionsanalysen en positiv och signifikant samvariation mellan årliga fluktuationer i oförbrukade medel och årliga fluktuationer i inbetalade externa bidrag. Vidare visade det sig att de fyra oberoende variabler som innefattats i regressionsanalysen enbart till förklarade utvecklingen av oförbrukade bidrag för forskning. 39Det bör dock noteras att resultatet endast är statistiskt signifikant i den modell där den beroende variabeln oförbrukade bidrag har logaritmerats. 40Se även bilaga 2. 41Äldre lärosäten enligt HSV:s kategorisering: , , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , , i och . 42Karlstads universitet, , och . 43De äldre universiteten stod för , de nya universiteten för och högskolorna för av volymen intäktsförda forskningsbidrag. Beräkningar utifrån HSV, NU-databasen 2009. 26 (115) Korrelation mellan lärosätenas oförbrukade bidrag och intäktsförda externa bidrag 2004, i tkr Källa: HSV, NU-databasen. Anmärkning: Tabellen avser de 15 lärosätena med störst volym oförbrukade bidrag. Figur 3.3 Korrelation mellan lärosätenas oförbrukade bidrag och intäktsförda externa bidrag 2009, i tkr Källa: HSV, NU-databasen. Anmärkning: Tabellen avser de 15 lärosätena med störst volym oförbrukade bidrag. 27 (115) Av figurerna framgår att lärosäten med ungefär samma förbrukning av forskningsbidrag kan uppvisa betydande skillnader i volym oförbrukade bidrag. Ett exempel är som både 2004 och 2009 hade betydligt större volym oförbrukade bidrag än Kungl. Tekniska högskolan trots att båda lärosätena intäktsfört bidrag motsvarande respektive år. Ett annat exempel är att i en jämförelse med och uppvisar något lägre förbrukning av bidrag med avsevärt lägre volym oförbrukade bidrag. som studerat har dock skillnaderna mellan jämförbara lärosäten minskat något. 3.4Oförbrukade bidrag från statliga forskningsråd har ökat mer Ett sätt att spåra fler förklaringar till ökningen av oförbrukade bidrag utöver ökad tillgång på externa medel är att undersöka om vissa finansiärers bidrag förblir liggande längre vid lärosätena. Tio lärosäten har i enkätundersökning lämnat uppgifter om hur deras oförbrukade bidrag fördelade sig på olika finansiärer. Genom att ställa dessa mot statistik över intäktsförda bidrag fördelade på olika finansiärer har det varit möjligt att jämföra volymen oförbrukade bidrag från olika finansiärer mot förbrukade forskningsbidrag från dessa och därmed undersöka om det finns skillnader mellan hur stor andel som förblir oförbrukad vid lärosäten beroende på finansiär.44 Av figur 3.4 framgår att de statliga forskningsråden (, FAS och Formas) och gruppen privata ickevinstdrivande organisationer (t.ex. ) dominerar när det gäller de oförbrukade forskningsbidragen hos de tio lärosätena. Därefter kommer bidrag från EU, kommuner, landsting och övriga statliga myndigheter. 44 Urvalet har gjorts så att internt bortfall har undvikits och så att det är troligt att de redovisade oförbrukade bidragen uteslutande gäller bidrag. Urvalet inkluderar , , , , , , , , och . Urvalet representerar av de totala oförbrukade bidragen 2009. 28 (115) Figur 3.4 Oförbrukade bidrag fördelat per finansiär vid tio svenska lärosäten 2004 2009, i procent Källa: Enkät Oförbrukade forskningsbidrag och basanslagets användning. Antal svarande på fråga 1: Ange enligt nedan hur lärosätets oförbrukade forskningsbidrag fördelades på olika finansiärer ; HSV, årsrapporter, 20052010. Anmärkning: Urvalet inkluderar , , , , , , , , och . Vidare framgår av figur 3.4 att utvecklingen har sett olika ut för de största finansiärerna. Det är framför allt bidrag tilldelade av statliga forskningsråd som har ökat bland de oförbrukade bidragen sedan 2004.45 Andelen oförbrukade bidrag från privata ickevinstdrivande organisationer har däremot minskat. En jämförelse mellan andelarna av de intäktsförda bidragen och andelarna av de oförbrukade bidragen visar att de statliga forskningsråden är något överrepresenterade när det gäller oförbrukade bidrag. utgjorde forskningsrådens andel av de intäktsförda bidragen vid 45 Årsredovisningar 2004 och 2009 för de 29 lärosäten som ingår i granskningen. 29 (115) lärosätena, som deras andel av de oförbrukade bidragen utgjorde . Gruppen privata ickevinstdrivande organisationer46 är också överrepresenterade bland oförbrukade bidrag, men i minskande grad. Deras andel av oförbrukade bidrag har sjunkit från till . Intäktsförda bidrag från privata ickevinstdrivande organisationer låg 2009 på , vilket innebär att dessa bidrag fortfarande inte förbrukas i samma takt som de kommer in. Även kommuner och landsting och EU är något överrepresenterade när man ställer oförbrukade bidrag i förhållande till intäktsförda bidrag. Bidrag från privata företag förbrukas däremot i stort sett i samma takt som de kommer in. Inom ramen för den fallstudie som redovisas i bilaga 2 undersöktes vilka finansiärer som dominerade när det gällde de oförbrukade bidragen vid olika institutioner. Vid den humanistiska fakulteten vid ökade de statliga forskningsrådens andel av oförbrukade bidrag från 2009. Vid den naturvetenskapliga fakulteten vid samma universitet svarade 2006 statliga och icke-statliga medel för vardera av de oförbrukade bidragen. har de statliga medlens andel ökat till och de icke-statliga fallit i motsvarande grad.47 Över tid har det alltså skett en förskjutning så att offentliga och framför allt statliga forskningsbidrag utgör en allt större andel av de oförbrukade bidragen. Detta tyder på att bidrag från dessa finansiärer förbrukas långsammare än andra finansiärers medel. 3.5 Några forskningsråds bidrag används långsammare Resultaten tyder på att mindre forskning har utförts än vad som skulle ha varit möjligt och att en större andel utbetalade bidrag förblir oförbrukade . Detta tar sig uttryck i att en mindre andel av de bidrag som betalas in till lärosätena förbrukas . Uppgifter om hur stor andel av beviljade bidrag som har utbetalats som forskningsbidrag till lärosätena ett visst år finns i årsredovisningarna för och Formas.48 Dessa uppgifter har jämförts med uppgifter om vad som har intäktsförs vid lärosätena. Det framgår av figurerna 3.5 och 3.6 att en minskande andel av de bidrag som betalats ut av och Formas till lärosäten har intäktsförts vid lärosätena. är en betydligt större finansiär än Formas, men mönstret är detsamma vid båda råden. hade av utbetalade bidrag och av Formas utbetalade bidrag till lärosäten intäktsförts. hade motsvarande andel sjunkit till . 46Här ingår i Cancerfonden, Hjärt- o Lungfonden, , bidrag från stiftelser förvaltade av lärosäte samt . 47Göteborgs universitet, ekonomisk redovisning, egen bearbetning av data från oförbrukade bidrag 2006 och 2009. Om offentliga medel som EU-bidrag skulle läggas till de statliga bidragen, skulle överrepresentationen offentliga medel öka ytterligare något. 48FAS årsredovisningar är inte utformade på ett sådant sätt att samma undersökning låter sig göras, varför rådet inte ingår i studien. 30 (115) Detta innebär att en mindre andel av det som betalades in som bidrag till lärosäten från och Formas användes till forskning 2009 än 2005. Det tar alltså att omsätta bidragen . Figur 3.5 Inbetalda forskningsbidrag till lärosäten och intäkter av forskningsbidrag vid lärosäten från VR, mdkr pris Källa: , Årsredovisning 20052009, tabell; HSV, , 2001 2010. Figur 3.6 Inbetalda forskningsbidrag till lärosäten och intäkter av forskningsbidrag vid lärosäten från Formas, mdkr pris Källa: Formas, Årsredovisning, 20052009; HSV, 20012010. 31 (115) 3.6Vanligare med ansökan om förlängd dispositionstid hos En indikation på att det tar att få forskning som har beviljats av finansiärerna utförd är om det blir vanligare att forskare ansöker om förlängd dispositionstid. Inom ramen för granskningen har genomfört en undersökning av ansökningar om förlängd dispositionstid hos . Undersökningen redovisas mer i detalj i bilaga 3.49 Antalet beviljade forskningsansökningar har inte har ökat . Däremot har antalet anhållanden om förlängd dispositionstid ökat med (från 93 till 162 anhållanden). Av figur 3.7 framgår att det är vanligast att anhålla om förlängd dispositionstid inom naturvetenskap och humaniora och samhällsvetenskap. Inom ämnesområdet humaniora och samhällsvetenskap ansökte fler forskare om förlängning än förväntat utifrån deras andel av antalet beviljade bidrag. Det innebär att det är dubbelt så vanligt att en humanist eller samhällsvetare behöver förlänga projekttiden än en medicinare. Bidragen till humaniora och samhällsvetenskap utgjorde av det utbetalade stödet, medan ansökningarna om förlängning från området motsvarade . Figur 3.7 Antal anhållanden om förlängning av dispositionstid fördelat på forskningsområde Källa: , Anhållan om förlängd dispositionstid 20042009. Anmärkning: Se bilaga 3. Det är därmed tydligt att forskare inom olika områden har olika behov av att söka om förlängning av dispositionstiden och att behovet inte står i relation till antalet bidrag som beviljas inom ett område. Resultatet förstärker intrycket av att har en utveckling skett mot att en mindre andel av de bidrag som har beviljats och betalats ut från omsätts i forskning i den takt som planerats, eftersom en ökande andel av forskarna söker förlängd dispositionstid. 49 I genomgången ingår inte utbildningsvetenskap. 32 (115) undersökningar visar att externa forskningsmedel omsätts i forskning långsammare än vad som var fallet 2004. Den kraftiga ökningen av oförbrukade bidrag är inte enbart en följd av ökad tillgång på medel för forskning. analys visar att de inbetalade forskningsbidragen till lärosätena och volymen oförbrukade bidrag uppvisar en statistiskt signifikant samvariation åren 20012009, men påverkan har varit måttlig. Vidare framgår att lärosäten med liknande inflöde av externa bidrag har olika stor mängd oförbrukade bidrag. Det har också blivit mer vanligt att forskare med bidrag från ansöker om förlängd dispositionstid. Dessutom är det oförbrukade medel från statliga forskningsråd som ökat mer än oförbrukade medel från andra finansiärer. Sammantaget innebär det att ett ökat inflöde av externa bidrag till lärosätena inte kan förklara hela ökningen av oförbrukade forskningsbidrag . Möjliga andra förklaringar undersöks i de följande kapitlen. 33 (115) 4Oförbrukade bidrag effekter av Syftet med detta kapitel är att undersöka om det i processen från ansökan, start till avslutning av forskningsprojekt finns faktorer som bidrar till att oförbrukade bidrag uppkommer och i vilken mån den uppföljning som görs inom lärosätet och av forskningsfinansiärerna kan påverka förekomsten av oförbrukade bidrag. Kapitlet baseras på den enkätundersökning har genomfört samt den fallstudie som gjorts inom granskningen och de intervjuer som genomförts med finansiärer och . har även studerat forskningsrådens och instruktioner och regleringsbrev. 4.1 Startsträcka för forskningsprojekt En återkommande förklaring till att oförbrukade bidrag uppstår är att det tar att starta ett nytt projekt. Det kan bero på svårigheter att rekrytera forskare, sena besked om beviljade bidrag eller att det kan ta tid att få i gång samarbete om forskarna befinner sig på olika lärosäten eller enheter. Avsnittet syftar till att analysera dessa processer närmare. 4.1.1Sena besked ger viss fördröjning Ett problem som berörts både i enkäten och i intervjuer är att beskeden om beviljade bidrag kommer sent och nära inpå planerad projektstart.50 När besked kommer sent är undervisningsscheman och bemanning för vårterminens undervisning redan fastlagda. Sena besked bidrar ibland till att projekt kommer i gång efter vad som sagts i den projektplan som bifogats ansökan. Hos exempelvis inleds processen ungefär med att finansiären gör en utlysning och forskaren formulerar en ansökan. Ansökan undertecknas oftast både av den forskare som söker bidrag och prefekten vid den aktuella institutionen. I vissa fall krävs rektors underskrift. Ansökan bereds sedan hos finansiären. De flesta finansiärer använder sakkunniga, dvs. andra forskare inom samma eller närliggande områden, som inte är jäviga, för att bedöma ansökningarnas kvalitet.51 Beslut om beviljande kommer eller . Efter att en ansökan beviljats, skriver finansiären och projektledaren ett kontrakt som ska finnas 50RiR enkät, svar på fråga 4: Varför kan det ta än planerat att förbruka beviljade forskningsbidrag? Ange de tre vanligaste orsakerna. Sex av 29 lärosäten har angivit sena beslut som orsak till oförbrukade bidrag. Denna förklaring har även kommit upp vid de flesta intervjuer med företrädare på olika nivåer vid och och . 51Exempelvis bygger beredningsprocess för forskningsansökningar på att sakkunniga granskar ansökningarna. Bedömningarna sker i en av de ca 50 bedömningsgrupper som har satt samman. Varje bedömningsgrupp består av fem till tio forskare vilka lämnar förslag om en ansökan ska tilldelas medel eller inte. 34 (115) diariefört hos lärosätet. Det bidrag som har beviljats börjar ofta betalas ut efter beviljandet.52