prop · GZ0334 · 2011-11-17 00:00:00 — Lagrådet föreslog några ändringar som infördes i den nya lagen, bland annat uppgift om att spärrade uppgifter finns och vilken vårdgivare som spärrat uppgifterna (6 kap. 2 § andra stycket) och möjlighet att i vissa nödsituationer släppa på spärren (6 kap. 4 §).120 Den nya patientdatalagen krävde ändringar av reglerna om sekretess. Utredningen lämnade förslag till ändringar om vad som gäller så kallad inre sekretess till beredningen av en ny sekretesslag. överlämnade ett betänkande.121 I betänkandet lämnades bland annat två nya lagförslag: lagen om behandling 2007/08:126, m.m. s .35. 118Patientdatautredningen (S 2003:03). 2007/08:126 m.m. s. 208. 120Lagrådets yttrande (bilaga 7 till prop. 2007/08:126). Integritet - Effektivitet. Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? av personuppgifter inom och lagen om behandling av personuppgifter inom . Syftet med de nya lagarna är att förbättra möjligheterna att ta fram statistik och möjligöra uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring samt att möjliggöra utbyte av personuppgifter mellan och hälso- och sjukvården, vilket inte regleras i patientdatalagen. Utredningen har inte lett till några nya lagar eller lagändringar. Utvidgat skydd för den personliga integriteten Patientdatalagen inleds med en portalparagraf som en markering vad gäller den personliga integriteten. Av 1 kap. 2 § andra stycket framgår att personuppgifter ska utformas och i övrigt behandlas så att patienters och övriga registrerades integritet respekteras. Alla dokumenterade personuppgifter om en patient ska omfattas av skyddet oavsett om det handlar om manuellt förda journaler, elektroniskt förda journaler eller en sammanhållen journal.122 Generella bestämmelser om behandling av personuppgifter finns i personuppgiftslagen (1998:204), förkortad PUL. Patientdatalagen innehåller bestämmelser för vissa situationer som det funnits behov av att reglera särskilt, och dessa bestämmelser gäller alltså utöver PUL. Lagarna ska således läsas parallellt, men juridiska begrepp såsom personuppgift och behandling av personuppgifter har samma betydelse.123 Att patienten på ett tidigt stadium informeras om att en sammanhållen journalföring görs bygger på respekt för patientens självbestämmande och integritet. Hur informationen ska lämnas regleras inte i lagen utan överlåts till varje personuppgiftsansvarig att bestämma. Något krav på att informationen ska ges i en viss form, till exempel muntligen eller skriftligen, regleras inte i lagen. Av föreskrifter (2 kap. 19 § tredje stycket SOSFS 2008:14) följer att vårdgivaren ska säkerställa att personalen har information om vilka regler som gäller. Det får inte råda något tvivel om att patienten är införstådd med vad sammanhållen journalföring innebär. Av 6 kap. 2 § 4 stycket framgår att uppgiften genast ska spärras om patienten motsätter sig sammanhållen journalföring. Samtycket ska vara frivilligt, särskilt och otvetydigt. Detta innebär att den enskilde verkligen ska ha ett val. Det fordras att det aktiva samtycket ges för ett preciserat ändamål, och det går alltså inte att ge ett generellt medgivande. Det får slutligen inte råda någon tvekan om att den registrerade godtar 122Regeln fanns tidigare i 7 § patientjournallagen. 123Generella bestämmelser om behandling av personuppgifter finns i personuppgiftslagen (1998:204), PUL. Patientdatalagen innehåller bestämmelser för vissa situationer som det funnits behov av att reglera särskilt. I övrigt ska PUL tillämpas. Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? I 10 kap. 1 § patientdatalagen har det tagits in en särskild bestämmelse som gäller rätt till skadestånd om personuppgifter behandlas i strid med patientdatalagen. Ändamålsbestämmelserna i patientdatalagen (5 kap. 4 och 5 §§), förkortad PDL, syftade till att vara uttömmande. Det infördes i patientdatalagen en uttrycklig hänvisning till bestämmelserna i . Samkörning är bara tillåten inom de ramar som ges av patientdatalagen samt sekretessreglerna i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, respektive bestämmelserna om tystnadsplikt. Det bedömdes inte finnas skäl att införa någon särbestämmelse i patientdatalagen som förbjuder eller begränsar möjligheterna att samköra eller sambearbeta personuppgifter som finns inom verksamheten. Det bedömdes inte heller finnas någon anledning att införa begränsningar när det gäller sättet att samla in uppgifter i verksamhet som omfattas av patientdatalagens tillämpningsområde.124 Rätt att ta del av uppgifter hos vårdgivaren Man skiljer på vem som får ta del av patientuppgifter inom en vårdgivares verksamhet (inre sekretess) och vem som genom direktåtkomst (terminalåtkomst) får ta del av vårddokumentation som en annan vårdgivare gjort tillgänglig genom sammanhållen journalföring. Ett tillägg i lagen har gjorts om att den som arbetar hos en vårdgivare får ta del av uppgifter endast om han/hon deltar i vården av patienten eller av annat skäl behöver uppgiften för sitt arbete. Inom en vårdgivare där inre sekretess tillämpas måste regler finnas om hur behörighetstilldelning och åtkomst ska kontrolleras. För att en vårdgivare ska få del av en uppgift om en patient genom direktåtkomst hos en annan vårdgivare krävs samtycke från patienten. Den enskilda patientens rätt till information Lagstiftning om sjukvårdens informationshantering ställer höga krav på att informationen hanteras så att inte patientens personliga integritet hotas. utgick i sitt resonemang från patientens förtroende. Det skulle vara frivilligt att delta i en elektroniskt sammanhållen journal. Patientens inflytande vid sammanhållen journalföring tillgodoses på flera sätt i lagstiftningen. Den enskilda patienten ges bland annat rätt att på begäran få information om vilken åtkomst som givits till journalen om honom 124 Prop.2007/08:126 s.6. Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? Patienten har möjlighet till kontroll och ett visst inflytande över patientjournalföringen som vårdgivaren ska följa regler om informationssäkerhet. Rätt att få vårddokumentation spärrad Patienten har rätt att, efter att ha blivit informerad om vad sammanhållen journalföring innebär, motsätta sig att vårddokumentation rörande honom eller henne görs tillgänglig för andra vårdgivare. Sådana uppgifter ska spärras. För att en vårdgivare ska få tillgång till ospärrade uppgifter krävs att uppgifterna rör en patient som vårdgivaren har en aktuell patientrelation med och att uppgifterna kan antas ha betydelse för att förebygga, utreda eller behandla sjukdomar och skador hos patienten inom hälso- och sjukvården samt att patienten samtycker till åtkomsten. En enskild patients rätt att få uppgifter spärrade kan göras gällande när som helst som patienten finns dokumenterad i journaler. Spärren kan dock hävas helt eller delvis i enstaka vårdsituationer eller vid en akut nödsituation (nödåtkomst). Vårdgivarens ansvar för behörighetsfrågor Vårdgivaren ska bestämma villkoren för tilldelning av behörigheter för åtkomst uppgifter i patientjournaler. Behörigheterna ska begränsas till vad som behövs. Detta regleras i 4 kap. 2 § patientdatalagen. Det framgår av 3 § samma kapitel att vårdgivaren ska kontrollera hur åtkomsten används. Ytterligare regler för tilldelning och kontroll av behörigheter finns i 2 kap. 5 11 §§ SOSFS 2008:14. Bestämmelserna om behörighetstilldelning och åtkomstkontroll gäller enligt 6 kap. 7 § patientdatalagen också vid sammanhållen journalföring. I förarbetena125 nämns det särskilt att berörda myndigheter bör utrustas med tydliga krav och befogenheter att meddela föreskrifter som rör inre sekretess (se nedan). Vårdgivare är skyldiga att löpande kontrollera och dokumentera att obehörig åtkomst inte förekommer. Behörigheterna ska följas upp löpande och kunna ändras och inskränkas vid behov. Tillsyn bedrivs av och Datainspektionen. Datainspektionen är tillsynsmyndighet då personuppgifter behandlas enligt patientdatalagen. ska utöva tillsyn över hälso- och sjukvården och dess personal. Tillsynen ska främst syfta till att förebygga 2007/08:12 s. 107 f. Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? skador och eliminera risker i hälso- och sjukvården. Tillsynen är således inriktad på patientsäkerheten. Bestämmelserna om patientjournalföring är av central betydelse för patientsäkerheten. Tillsynen över att journalföring sker i enlighet med patientdatalagen utövas av . Att personuppgifter i elektroniska journaler behandlas i överensstämmelse med patientdatalagen faller däremot in under Datainspektionens tillsynsansvar. Detta innebär att Datainspektionens tillsyn bland annat omfattar frågor som rör åtkomsten till personuppgifter inom hälso- och sjukvården och informationen till de registrerade. Datainspektionens tillsyn omfattar också frågor som rör informationssäkerhet i personuppgiftslagen och patientdatalagen samt i föreskrifter som meddelas med stöd av dessa lagar.126 Genom bemyndigande har möjlighet att meddela föreskrifter. har tagit fram föreskrifter och allmänna råd som publiceras i föreskriftsserien SOSFS. Av intresse är främst SOSFS 2008:14 Informationshantering och journalföring i hälso- och sjukvården. Föreskrifterna har vad gäller ansvar för informationssäkerhet utarbetats efter samråd med Datainspektionen. Datainspektionen har fattat ett flertal beslut i tillsynsärenden sedan lagens tillkomst avseende personuppgifter vad gäller bland annat sammanhållen journalföring och kvalitetsregister.127 Förvaring och hantering samt arkiveringsfrågor Ett förtydligande har gjorts i arkivlagen (1990:782) vad gäller förvaring och hantering av journaler eftersom patientdatalagen gäller såväl som elektronisk journalföring. Arkivering hos kommunala bolag regleras i 2 a § arkivlagen. I 3 § första stycket arkivlagen finns bestämmelser som gäller för patientjournaler och regler om arkivansvarig. En specialreglering om gallring finns också i 6 kap. 8 § patientdatalagen eftersom flera vårdgivare kan vara deltagande myndigheter vid sammanhållen journalföring. Även enskilda vårdgivares journaler kan i förekommande fall omfattas av gallringsreglerna i så fall. Enligt 4 § patientdataförordningen får meddela föreskrifter om att vissa slags journalhandlingar får bevaras än vad som annars sägs i lagen. 2007/08:126 s. 215 f. 127Se bland annat Datainspektionens beslut: diarienummer 748-2009, 1391-2009, 1392-2009, 1512-2009,1604-2009, 1605-2009, 461-2010 och 616-2010. Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? Journaluppgifter hos offentliga vårdgivare utgör allmänna handlingar, men det samma gäller inte hos en privat vårdgivare som har tillgång till patientuppgifter. Frågan om samma journaluppgifts utlämnande kommer således att regleras på olika sätt, beroende på om begäran att få ut en handling görs hos en offentlig eller en privat vårdgivare. Detta torde dock inte vara något rättsligt hinder mot en sammanhållen journalföring för flera vårdgivare. Bestämmelser om allmänna handlingar finns i 2 kap. tryckfrihetsförordningen och utgör inte hinder mot att flera vårdgivare, offentliga eller privata, för journal i en gemensam patientdatabas eller liknande i ett system med sammanhållen journalföring.128 Sekretess regleras särskilt i 25 kap. OSL vad gäller hälso- och sjukvård. En ny sekretessbrytande bestämmelse har införts.129 Undantaget från hälso- och sjukvårdssekretessen kan tillämpas om den enskilde på grund av sitt hälsotillstånd eller av andra skäl inte kan samtycka till att en uppgift lämnas ut (nödåtkomst). Bestämmelsen ska användas i enskilda fall med urskillning och varsamhet.130 Genom den nya patientdatalagen har begreppet inre sekretess blivit mer uttryckligt reglerat. Begreppet inre sekretess är inte ett juridiskt definierat eller helt avgränsat begrepp. I doktrinen131 likställer man begreppet med ett slags skvallerförbud. I patientdatalagen används dock begreppet i förarbetena till lagen såsom ett vidare begrepp och rymmer ett flertal frågeställningar om hur känsliga uppgifter i elektronisk form om enskildas hälsa och personliga förhållanden bör hanteras för att motverka risker med obehörigt intrång i den personliga integriteten. Sekretessbrytande regler finns bland annat i 25 kap. 11 § 1 2 OSL. En lättnadsregel har skapats för att möjliggöra att information lämnas mellan vårdmyndigheter inom samma kommun eller landsting, vilket inte var möjligt tidigare. Lättnadsregeln gäller dock inte mellan kommun och landsting och vice versa. Med kommun jämställs kommunala bolag, föreningar eller stiftelser som styrs av en kommun eller ett landsting. 2007/08:126 s. 126. 12925 kap. 13 § OSL. 2007/08:126 s. 287. 131Patientdatalagen, Manolís Nymark, upplaga 1:1, 2010 s. 115 f. Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? Med direktåtkomst avses terminalåtkomst, alltså sättet eller formen för ett elektroniskt utlämnande. I patientdatalagen används begreppet direktåtkomst i tre olika sammanhang: dels vid sammanhållen journalföring, dels vid elektroniskt utlämnande av personuppgifter till en mottagare utanför en vårdgivares organisation, dels vid elektroniskt utlämnande av patientuppgifter mellan nämnder inom en vårdorganisation (landsting och kommun). Mottagaren kan alltså vara en myndighet i samma landsting eller kommun.132 För att hälso- och sjukvårdsmyndigheter inom en vårdgivare ska kunna ges elektronisk tillgång till varandras uppgifter enligt patientdatalagen och reglerna om inre sekretess är det i praktiken en förutsättning att ett utlämnande genom direktåtkomst tillåts. Därför har det ansetts vara viktigt att direktåtkomst till personuppgifter inte används för andra ändamål än de som anges i lagen, inte ens med patientens samtycke.133 Inom enskild hälso- och sjukvård gäller för anställda att de inte obehörigen får röja vad han eller hon i sin verksamhet fått veta om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, så kallad tystnadsplikt. Tystnadsplikten i enskild verksamhet regleras i 6 kap. 12-14 §§ patientsäkerhetslagen (2010:659), förkortad PSL. Vad som avses med obehörig är att ett röjande av en uppgift inte har stöd i lag eller förordning. I patientdatalagen finns det inte några speciella regler för patienter som saknar beslutsförmåga, förutom vad som gäller för minderåriga barn. Oavsett om beslutsoförmågan är tillfällig eller varaktig. Det innebär att regler för hur ett eventuellt samtycke ska kunna ges saknas för denna grupp. Dessa patienter har i bästa fall en god man eller förvaltare utsedd. Hur dessa frågor ska hanteras inom hälso- och sjukvården har utretts av utredningen om förmyndare, gode män och förvaltare, som lämnat ett slutbetänkande.134 Något nytt författningsförslag finns dock inte . De särbestämmelser som infördes i lagen rörde enbart minderåriga. Närliggande frågor om hur personer med bristande beslutskompetens skulle hanteras togs upp i samband med ett lagförslag till en läkemedelsförteckning135 och de förbättringar av patientsäkerheten som införandet av en läkemedelsförteckning skulle kunna innebära. Även här nämndes en möjlighet för till exempel gode män att ta ställning i fråga om samtycke. I många fall finns dock inte en god man eller 1324 kap. 1 och 4 §§, 5 kap. 4 §, 6 kap. 1 § och 7 kap. 9 § patientdatalagen. 1336 kap. 5 § patientdatalagen jfr. med 3 4 §§. 134SOU 2004:112 Frågor om Förmyndare och ställföreträdare för vuxna. 2004/05:70 s. 31 f. Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? förvaltare utsedd eller så kan hon eller han vara svåra att nå då frågan om samtycke väcks. Det är också mycket osäkert om exempelvis en god man skulle kunna ge ett sådant samtyckte med rättsligt bindande verkan.136 Därtill måste information lämnas om vad ett samtyckte innebär innan själva det aktiva samtycket görs, och även den informationen kan vara svår att ta in för just denna patientkategori. Patientdatalagen innefattar en sammanhängande reglering av personuppgiftsbehandlingen inom hälso- och sjukvården. I lagen, som gäller för alla vårdgivare oavsett huvudmannaskap, regleras bland annat sådana frågor som skyldigheten att föra patientjournal, inre sekretess och elektronisk åtkomst i en vårdgivares verksamhet, utlämnande av uppgifter och handlingar genom direktåtkomst eller på något annat elektroniskt sätt samt nationella och regionala kvalitetsregister. En sammanhållen journalföring enligt patientdatalagen innebär att myndigheter som bedriver hälso- och sjukvård i den mening som begreppet används i lagen och privata vårdgivare kan få direktåtkomst till varandras elektroniska journalhandlingar och andra personuppgifter som behandlas för ändamål som rör vårddokumentation. Tanken är att journaluppgifter som rör en viss patient ska kunna hämtas från en eller flera vårdgivare och presenteras sammanhållet. Ansvaret för journalföringen är emellertid även vid sådan hantering av journalhandlingarna primärt knutet till den journalföringspliktiga yrkesutövaren eller vårdgivaren. I patientdatalagen uppställs olika villkor för att direktåtkomst ska få förekomma. Om villkoren är uppfyllda, får journalhandlingarna och andra personuppgifter hos en vårdgivare göras tillgängliga för andra vårdgivare som deltar i systemet med sammanhållen journalföring. Patientdatalagen Informationshantering och journalföring i hälso- och sjukvården m.m, Manólis Nymark, Juridik, upplaga 1:1, 2010 föreskrifter (SOSFS 2008:14) om informationshantering och journalföring i hälso- och sjukvården , till SOSFS 2008:14, informationshantering och journalföring 136 Intervju med . Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? Uppsats i tillämpade studier, juridiska institutionen, , Elektroniska patientjournaler inre sekretess och gränser för åtkomst, 2007 2005/06:139 Nationell IT-strategi för vård och omsorg SOU 2006:83 (S 2006:82) SOU 2007:48 Patientdata och läkemedel m.m. 2007/08:126 m.m. Lagrådets yttrande (bilaga 7 till prop. 2007/08:126) 2009/10:210 Patientsäkerhet och tillsyn 2 kap. tryckfrihetsförordningen, TF 2 kap 20-21 §§Regeringsformen, RF Patientdatalagen (2008:355) Patientdataförordningen (2008:360) Förordningen (1985:796) med vissa bemyndiganden för att meddela föreskrifter m.m. Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) Patientskadelagen (1996:799) Patientsäkerhetslagen (2010:659) Lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område Offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Personuppgiftslagen (1998:204) Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? Statliga kostnader för insatser relaterade till utbyte av patientinformation kostnader för de nationella projekten Avser faktiska kostnader för projekten för en nationell informationsstruktur respektive ett nationellt fackspråk för vård och omsorg. 6,6* * Prognos för . Källa: (2009), Nationell Informationsstruktur ett regeringsuppdrag inom Nationell IT-strategi för vård och omsorg, s. 27 och (2011), Nationellt fackspråk för vård och omsorg Slutrapport, s. 18. Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? Stimulansmedel från Dagmaröverenskommelserna 2010 relaterade till utbyte av patientinformation uppföljning av strategin* SIL*** struktur och fackspråk**** *Avser medel som gått till den nationella ledningsgruppens verksamhet med bland annat uppföljning av strategin. ändrades redovisningen inom Dagmaröverenskommelsen. ingår därför vissa poster i dessa medel som tidigare särredovisades, bland annat medel för tillämpning av projekten för en nationell informationsstruktur och nationellt fackspråk. **Dessa medel har i huvudsak använts för det s.k. barnhälsodataprojektet, som avsett att förbättra informationsutbytet mellan landstingens barnhälsovård och kommunernas skolhälsovård. ***Svensk informationsdatabas för läkemedel. ****Avser medel för förberedande insatser och arbete med praktisk tillämpning av det nationella fackspråket i kommuner och landsting. Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? Stimulansmedel från överenskommelsen Program för en god äldreomsorg 2010 gjordes vissa satsningar i den nationella IT-strategin inom överenskommelsen Program för en god äldreomsorg mellan staten och SKL, för sammantaget . Dessa knyter an till tidigare satsningar inom Dagmaröverenskommelserna om samverkan mellan kommuner. En struktur för regional samverkan mellan kommuner, mellan kommuner och landsting samt kommuner och privat vård Informationsstruktur i vård och omsorg Teknisk infrastruktur för säker inloggning och kommunikation, baserad på elektronisk identifiering* * Enligt regeringsbeslut , dnr S2009/9856/ST (delvis). Kostnader för de nationella tjänsterna för sammanhållen journalföring Avser CeHis kostnader för de projekt som är relaterade till sammanhållen journalföring. Observera att flera av projekten dock också har andra användningsområden. *Med infrastruktur avses HSA, SITHS och Sjunet. I denna post ingår också kostnaderna för en läkemedelsförteckningstjänst som den nationella patientöversikten hämtar uppgifter från (totalt 3,3 miljoner). **Budgeterat. Källa: CeHis. Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? Finansiering av de nationella tjänsterna för sammanhållen journalföring Statliga medel från Dagmaröverenskommelsen Källa: CeHis. Källa: CeHis. Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Styrning inom arbetsmarknadspolitiken mål, styrkort och Från många till en sammanslagningar av myndigheter Klassificering av kurser vid universitet och högskolor regeringens styrning och uppföljning Arbetsförmedlingens arbete med arbetsgivarkontakter Inställda huvudförhandlingar i brottmål Hanteringen av mängdbrott en kärnuppgift för polis och åklagare Säkerheten i statens betalningar Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. i tider av kraftiga värdeförändringar. En granskning av åtta statligt bildade stiftelser och regeringen Informationsutbyte mellan myndigheter med ansvar för trygghetssystem har möjligheter till effektivisering utnyttjats? Den nordiska stridsgruppen 2008 - en del av EU:s Statliga stöd i alkoholpolitiken Påverkas ungas alkoholkonsumtion? Underhållsstödet för barnens bästa? Polisens brottsförebyggande arbete har ambitionerna uppnåtts? skatteavtal med andra länder effekterna av regeringens Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? Kostnadskontroll i stora väginvesteringar? Statens insatser för att komma åt vinster från brottslig verksamhet ett bättre samarbete ger högre utbyte Förvaltningen av samhällsekonomiska metoder inom omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? 2011:2 Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor 2011:3 Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor 2011:4 IT inom statsförvaltningen har myndigheterna på ett rimligt sätt prövat frågan om outsourcing bidrar till ökad effektivitet? 2011:5 Statliga IT-projekt som överskrider budget 2011:6 Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? 2011:7 Trafikverkens produktivitet hur mycket infrastruktur för pengarna? 2011:8 Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter 2011:9 Myndigheternas insatser för finansiell stabilitet Lärdomar i ljuset av utvecklingen i 20052007 2011:10 Biodrivmedel för bättre klimat Hur används skattebefrielsen? 2011:11 Tydlighet och transparens i budgetpropositionen ? Redovisningen av finans- och sysselsättningspolitiska ramverk 2011:12 Statens stöd till studieförbunden En granskning av försvarets internationella materielsamarbeten 2011:14 Svenska bidrag till internationella insatser 2011:15 Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser