prop · GZ031d34 · 2011-09-20 00:00:00 — De flesta produkter säljs på internationella marknader, varför det internationella samarbetet kring energieffektiva produkter bedöms öka. Särskilt viktiga är insatser för utveckling av gemensamma standarder för testning av produkter. Insatser för marknadskontroll och produkttestning ges ökade resurser genom en omprioritering av medel inom anslag 1:3 Insatser för uthållig energianvändning. Regeringen bedömer att det är angeläget att bidra med fortsatt finansiering av stöden för teknikupphandling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik och insatser för genomförande av EU-direktiv inom energieffektiviseringsområdet samt internationellt samarbete. För dessa ändamål tillförs 2013-2014 till anslaget 1:3 Insatser för en uthållig energianvändning. Förslag till åtgärder för att öka energieffektiviteten i byggnader bereds inom och regeringen avser återkomma med förslag till i en särskild proposition . Ytterligare åtgärder för att öka energieffektiviteten i det svenska samhället kan komma att införas som följd av kommissionens förslag till ett nytt direktiv om energieffektivitet. Som ett första steg för ytterligare åtgärder har regeringen uppdragit åt att i samråd med utreda konsekvenser av olika sätt att utforma ett system för vita certifikat i . Andelen förnybar energi 2020 ska vara av den totala energianvändningen. Andelen förnybar energi i transportsektorn ska 2020 vara . För att nå det övergripande målet har ambitionen för elcertifikatsystemet för förnybar elproduktion höjts. Det tidigare målet för ny förnybar el (dvs. att åstadkomma en ökning med ) har reviderats, ett nytt mål om en ökning med har beslutats av . En nationell planeringsram för vindkraft har fastställts till motsvarande en årlig produktionskapacitet om 2020, varav på land och till havs. För att nå det mål som ställts upp inom ramen för elcertifikatsystemet om förnybar el till 2020, jämfört med nivå, bedöms det komma att krävas en omfattande utbyggnad av vindkraften. elproduktion står i huvudsak på två ben, vattenkraft och kärnkraft, och är därmed nära nog koldioxidfri. Ur försörjningstrygghetssynpunkt är det positivt att systemet med elcertifikat leder till att det utvecklas kompletterande ben som består av biokraftvärme och efter hand också av betydande mängder vindkraft. Vattenkraften är en värdefull tillgång för produktion av förnybar el och kommer även att spela en central roll för elförsörjning. Att bibehålla en hög produktion av vattenkraft som fastställda miljökvalitetsmål och ingångna gemenskapsrättsliga åtaganden uppfylls, är en viktig del i arbetet med att motverka klimatförändringar och är en nödvändig förutsättning för att uppnå de mål för förnybar energi som ställts upp inom EU. Nationalälvarna, och övriga i angivna älvsträckor, ska fortsatt skyddas från utbyggnad. Det är av stor vikt att produktionen av förnybar el kan öka i enlighet med uppställda mål. Förenklingar avseende nätanslutning av anläggningar för förnybar elproduktion behöver därför fortsätta att genomföras. Regeringen bedömer att det är angeläget att följa upp tillståndsprocesser för etablering av ny förnybar elproduktion samt att göra en översyn av processerna för nätanslutning, nätförstärkning respektive nätutbyggnad till följd av den höjda ambitionen för elcertifikatsystemet. Tillståndsprocesserna för både ny energiproduktion och kraftnät måste fortsätta att förenklas och förkortas. Regeringens bedömning är vidare att informationsinsatser om vindkraft är nödvändiga för att bidra till ökad acceptans. Regeringens bedömning är att Nätverket för vindbruk som etablerades 2008 är ett effektivt sätt att sprida information och etablera kontakter mellan olika aktörer inom vindkraftsområdet som annars inte skulle ske. Ett sätt är att genom projektmedel kunna fånga aktuella frågor och omhänderta de 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 behov som uppstår. Nätverket bidrar även till att stärka och öka samarbetet mellan underleverantörer till vindkraftsindustrin. Planerings- och tillståndsfrågor, utbildnings- och kompetensfrågor, samt drift- och underhållsfrågor är också viktiga frågor inom Nätverket för vindbruk. Vindkraftssektorn är på väg in i en mognadsfas och det finns stora utbyggnadsplaner som främjas genom elcertifikatsystemet. Det är dock motiverat att fortsätta med nätverksinsatser och regeringen föreslår därför i denna proposition en förlängd satsning på Nätverket för vindbruk med . För att säkerställa att förnybara drivmedel uppfyller grundläggande krav på miljömässig hållbarhet och för att undvika biodrivmedel som ger upphov till stora utsläpp av växthusgaser, har gemensamma europeiska hållbarhetskriterier för biodrivmedel tagits fram. Regeringen har aktivt deltagit i detta arbete och verkat för att dessa hållbarhetskriterier ska vara ändamålsenliga, icke protektionistiska och inte leda till snedvridna konkurrensförhållanden mellan biomassans olika användningsområden. Kriterierna avseende klimatnyttan för biodrivmedel kommer successivt att skärpas. Som en följd av och rådets direktiv /70/EG av om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv /12/EG har den högsta tillåtna inblandningen av etanol i bensin utökats till och av FAME i diesel till . Andelen skattebefriad låginblandad etanol och FAME har utökats upp till och respektive . Inom värmesektorn fortsätter utfasningen av de fossila bränslena i linje med regeringens långsiktiga prioritering att användningen av fossila bränslen för uppvärmning kommer att avvecklas . Biogas kan spela en viktig roll i det svenska energisystemet för produktion av förnybart transportbränsle, el och värme och då framför allt lokalt och regionalt. Lokalt innebär biogas, renad till biometan och utnyttjad som drivmedel i tätorternas trafik, ett betydande steg i riktning mot ekologiskt hållbara städer. Den lovande utveckling med biogas för fordon som inletts i bör fortsatt stimuleras. Regeringen har gett i uppdrag att i samråd med och ut- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 veckla en sektorsövergripande biogasstrategi med sektorsgemensamma prioriteringar och slutsatser (dnr N2009/5373/E). Myndigheternas förslag och slutsatser rörande biogas kan därför få betydelse i den fortsatta processen i omställningen av transportsystemet. bereder de konkreta förslag som redovisas i myndigheternas slutrapport. Regeringen avser att även framgent främja utveckling av biogas genom att stödja ny teknik och innovativa lösningar som stärker teknikens konkurrenskraft och ökar biogasproduktionen. Landsbygdsprogrammet 20072013 erbjuder stora möjligheter att stödja och utveckla produktion och förädling av förnybar energi, exempelvis genom investeringsstöd för biogasproduktion. Dessa möjligheter bör utnyttjas och regeringen har därför beslutat att inom ramen för landsbygdsprogrammet förstärka möjligheterna att ge stöd till investeringar kopplade till biogasproduktion på totalt . Ytterligare medel har gjorts tillgängliga inom programmet för perioden 20102013. Satsningen syftar till att minska utsläppen av växthusgaser och förbättra förutsättningar för tillväxt, innovation och nya jobb på landsbygden. Internationellt har etablerats som en ny permanent mellanstatlig organisation för att främja förnybar energi. har tillsammans med ytterligare ca 150 länder beslutat sig för att delta och därmed stärka arbetet globalt för att öka användningen av förnybara energikällor. Regeringen överlämnade Nationella handlingsplan för främjande av förnybar energi till kommissionen. Regeringen kommer i enlighet med förnybartdirektivet att lämna in en rapportering . Kärnkraften kommer att vara en viktig del av svensk elproduktion . Med ett ökande fokus på klimatförändringarna uppfyller kärnkraften ett av de viktigaste kraven som ställs på dagens energikällor, nämligen att den endast innebär låga utsläpp av växthusgaser. biföll regeringens proposition Kärnkraften förutsättningar för generationsskifte (prop. 2009/10:172, bet. 2009/10:NU26, rskr. 2009/10:359). Beslutet innebär att ett tillstånd till uppförande och drift av en ny kärnkraftsreaktor förutsätter att den nya reaktorn ersätter en av de befintliga reaktorerna, att den äldre reaktorn är permanent avstängd när den nya reaktorn tas i drift och att den nya reaktorn uppförs på en plats där någon av de befintliga reaktorerna är lokaliserad. Beslutet innebär också att lagen om kärnkraftens avveckling upphävs och att industrin inte kan påräkna något statligt stöd i form av direkta eller indirekta subventioner. beslut innebär också att regeringen ska återkomma till med förslag om lagstiftning eller andra åtgärder med innebörden att direkta eller indirekta statliga subventioner inte kan påräknas. biföll också regeringens proposition Kärnkraften ökat skadeståndsansvar 2009/10:173, bet. 2009/10:CU29, rskr. 2009/10:360). Beslutet innebär bl.a. att atomansvarighetslagen (1968:45) ersattes av en ny lag som reglerar ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor. Beslutet innebär också att det infördes ett obegränsat ansvar för innehavare av kärntekniska anläggningar och att innehavare av kärnkraftsreaktorer ska finansiera ansvaret . Naturkatastrofen i i visade på nödvändigheten av att kärnsäkerheten ständigt står i fokus och utvecklas i takt med ny kunskap. har beslutat att s.k. stresstester ska genomföras vid alla kärnkraftverk inom unionen. EU uppmuntrade också grannstater att göra samma sak. Regeringen har gett i uppdrag åt att genomföra dessa stresstester. Uppdraget ska redovisas . ingår det också i uppdrag att inom sitt verksamhetsområde bidra i det arbete som föranleds av att fattat beslut om att möjliggöra kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften genom bl.a. omvärldsbevakning och genom att belysa förutsättningarna i övrigt Sedan den s.k. tankeförbudsparagrafen i kärntekniklagen avvecklades 2006, har forskning kring kärnkraft startat vid några svenska universitet och högskolor. Bland annat har för beviljat totalt till KTH, och för projektet , inom vilket studier för fjärde generationens reaktorer bedrivs. Stöd till forskning och innovation inom energiområdet är en viktig och integrerad del av energipolitiken. Insatserna ska bidra till att uppnå nationella och internationella energi- och klimatpolitiska mål. Insatserna bör fokuseras på områden inom vilka har en nationell styrkeposition i form av naturresurser eller kompetens samt goda förutsättningar för export av teknik eller kunnande. Forskning och innovation inom energiområdet ska bidra till att bygga upp den kunskap och kompetens som behövs för att möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i , samt till att utveckla teknik och tjänster som kan kommersialiseras i eller på andra marknader. Regeringens satsningar på forskning och teknikutveckling, i kombination med ett positivt företagsklimat som uppmuntrar till nytänkande och satsningar inom energi- och miljöområdet, skapar tillväxt, nya jobb, och goda exportmöjligheter inom energi- och miljösektorn som resultaten bidrar till en bättre miljö. Alliansen föreslog skarpt i valmanifestet att de statliga satsningarna på energiforskning ska förlängas. Regeringen avser återkomma om energiforskningsfrågorna i samband med den forsknings- och innovationspolitiska proposition som planeras . Regeringen anser att en kunskapsplattform med tillhörande oberoende samordningsråd som ska hålla samman och sprida relevanta kunskaper om forskning, utveckling och demonstration inom smarta elnät ska etableras. För detta ändamål föreslås tillföras . Kommersialisering och spridning av ny energiteknik Utveckling, kommersialisering och spridning av ny teknik är en viktig del i arbetet med att förverkliga regeringens höga ambitioner inom klimat- och energipolitiken. Det är därför angeläget att stimulera användning av energitekniker som är gynnsamma i ett klimatperspektiv, men som 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 ännu inte är kommersiellt konkurrenskraftiga i jämförelse med på marknaden redan etablerade tekniker. Regeringen bedömer det därför som viktigt att överväga åtgärder för att främja denna typ av investeringar i tidiga skeden. För att bättre ta tillvara potentialen till innovation och tillväxt avser regeringen att reformera det statliga riskkapitalsystemet (se vidare Politikens inriktning i utgiftsområde 24 Näringsliv). ligger i den absoluta internationella framkanten vad gäller teknik för produktion av andra generationens biodrivmedel. Tekniken har nått stadiet mellan utveckling och demonstration, varför stöd kan behövas till uppskalning av processerna till industriell skala och demonstration. Genom riktade insatser bedöms det vara möjligt att bidra till ett genombrott för kommersiellt gångbar teknik för produktion av biodrivmedel som är betydligt mer resurseffektiva än de som är kommersiellt tillgängliga. Regeringen avsatte därför totalt 20092011 för demonstration och kommersialisering av ny energiteknik. Satsningen avser till största delen demonstrationsanläggningar för andra generationens biodrivmedel men också demonstration och kommersialisering av annan energiteknik av stor nationell betydelse och omfattande exportpotential, t.ex. teknik avseende el- och elhybridfordon och elproduktion. Det är även angeläget att stimulera användning av andra energitekniker som är gynnsamma i ett klimatperspektiv, men som ännu inte är kommersiellt konkurrenskraftiga i jämförelse med på marknaden redan etablerade tekniker. Biogas och solceller är två tydliga exempel på sådana tekniker. Kostnaderna för solcellstekniken har minskat men tekniken är ännu inte konkurrenskraftig. Regeringen har avsatt medel för ytterligare stöd . Regeringen avser att återkomma till frågan om huruvida fortsatt stöd ska ges efter 2012. Statligt stöd till solvärme har lämnats i olika former . De senaste årens utveckling avseende kostnaderna för inköp och installation innebär dock enligt regeringens bedömning att tekniken börjar bli så konkurrenskraftig att en successiv avveckling av stödet är möjlig. löper nuvarande programperiod för stödet till marknadsintroduktion av vindkraft 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Regeringen bedömer att programmet har varit viktigt för att demonstrera storskaliga vindkraftsetableringar i nya miljöer i olika delar av landet och för att öka kunskapen om bl.a. vindkraftens miljöeffekter. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 264 117 tkr prisnivå. 3Motsvarar 264 169 tkr prisnivå. 4Motsvarar 234 169 tkr prisnivå. Anslaget är avsett att finansiera förvaltningskostnader, samt provning och märkning av energirelaterad utrustning. Därtill finansierar sina kostnader för planering, uppföljning och utvärdering av de energipolitiska programmen genom de s.k. programanknutna kostnaderna som belastar anslagen för de olika åtgärderna inom de energipolitiska programmen vilka redovisas i tabell 3.2. Tabell 3.2 Samlade förvaltningskostnader vid Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.3 Offentligrättslig verksamhet vid (som inte får disponerar avgifter enligt lagen (2004:1199) om handel med utsläppsrätter avseende kontoföring för de som frivilligt ansluter sig till handelssystemet. disponerar myndigheten även ansökningsavgifter som tas ut enligt 12 § fjärrvärmelagen (2008:263). Ansökningsavgifterna ska bidra till finansieringen av verksamhet vid . får myndigheten även avgiftsintäkter via från den försörjningstrygghetsavgift för naturgas som införts. De offentligrättsliga avgiftsintäkterna som inte får disponeras avser främst kvotpliktsavgifter enligt lagen (2003:113) om 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 elcertifikat samt lagringsavgifter enligt lagen (1984:1049) om beredskapslagring av olja och kol. Det negativa resultatet för den offentligrättsliga verksamheten förklaras av att de avgifter som tas ut enligt fjärrvärmelagen inte täcker kostnaderna för fjärrvärmenämnden. Tabell 3.4 Uppdragsverksamhet vid Statens (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) uppdragsverksamhet avser viss test- och provningsverksamhet samt administrativa tjänster på uppdrag från andra myndigheter. Regeringen föreslår att förvaltningsanslag ökas med för att finansiera nya uppgifter vid myndigheten som följer av genomförandet av EU:s förnybartdirektiv, inklusive hållbarhetskriterier, samt utökade arbetsuppgifter inom området för internationella klimatinsatser. Ökningen finansieras delvis genom att anslaget 1:5 Energiforskning minskas med 2012 och att anslaget 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård minskas med . Regeringen föreslår vidare att överförs från anslaget 2:4 Krisberedskap inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap till anslaget 1:1 : Förvaltningskostnader som ett led i renodlingen av användandet av anslaget 2:4 Krisberedskap. Medlen avser kostnader för förvaltningsuppgifter gällande energiberedskapsverksamhet, bl.a. gällande omvärldsbevakning, analys samt utveckling och samordning av samhällets krisberedskapsförmåga. Regeringen föreslår att anvisas . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till 268 913 000, 274 420 000 respektive . Tabell 3.5 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:1 : Förvaltningskostnader Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 2013-2015 är preliminär och kan komma att ändras. 3.1.21:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget avser bidrag för energi- och klimatrådgivning, utbildning av och information till energi- och klimatrådgivare samt stöd till regionala energikontor och utvecklingsinsatser för länsstyrelsernas energiomställningsarbete. Anslaget avser även insatser för informationsspridning, utveckling och spridning av verktyg och metoder, vissa utredningsinsatser samt utbildning om energieffektiv teknik. Insatserna bygger på en fortsatt utveckling av den kommunala energi- och klimatrådgivningen och de regionala energikontorens arbete. De utgör en del av regeringens arbete med att minska klimateffekterna vid slutanvändningen av energi genom att sprida kunskap om en effektivare energianvändning som kan minska klimatpåverkan. Att resurshushålla med energi är lönsamt för den enskilde och innebär minskad belastning på energisystemet. För att nå ut till alla beslutsfattare i deras olika roller är det motiverat med ett brett spektrum av insatser. I budgetpropositionen avsattes medel för dessa insatser. Regeringen föreslår i denna proposition att insatserna förlängs . Regeringen föreslår att anvisas . beräknas anslaget till och till . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 3.7 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering, m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och 2014. Tabell 3.8 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden anslaget 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering Erhållet/föreslaget bemyndigande Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 3.1.31:3 Insatser för uthållig energianvändning 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget avser bidrag till teknikupphandling för att utveckla och introducera ny energieffektiv teknik på marknaden samt kompletterande stöd till marknadsintroduktion av energieffektiv teknik. Anslaget får även användas för informa- tions-, utvecklings- och demonstrationsinsatser avseende konvertering mellan olika system för uppvärmning. Vidare får anslaget användas för genomförandet av EU-rättsakter samt annat internationellt samarbete inom energieffektiviseringsområdet och därtill hörande metod-, utvecklings- och utredningsarbete. Anslaget får användas till utveckling av styrmedel för energieffektivisering. Av anslaget planeras att disponeras av för arbetsuppgifter som följer av genomförandet av EG- direktivet om byggnaders energiprestanda. Spridning och användande av ny teknik är en förutsättning för att de högt ställda målen för energieffektivisering ska vara möjliga att uppnå. Ny teknik kan också bidra till bättre förutsättningar för hållbar utveckling och minskat beroende av fossil energi. I budgetpropositionen avsatte regeringen medel för dessa insatser . Regeringen föreslår i denna proposition att insatserna för teknikupphandling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik samt för genomförandet av EU-rättsakter inom energieffektiviseringsområdet och internationellt samarbete inom anslaget förlängs . Regeringen föreslår att anvisas . beräknas anslaget till och till . Tabell 3.10 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:3 Insatser för uthållig energianvändning Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 1:3 Insatser för uthållig energianvändning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och 2014. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 3.11 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden anslaget 1:3 Insatser för uthållig energianvändning Erhållet/föreslaget bemyndigande Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan 3.1.41:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Tabell 3.13 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Anslaget får användas för bidrag till teknikutveckling och marknadsintroduktion av storskaliga vindkraftstillämpningar. Genom beslut om propositionen Miljövänlig el med vindkraft åtgärder för ett livskraftigt vindbruk (prop. 2005/06:143, bet. 2005/06:NU21, rskr. 2005/06:362) har riktlinjer för stödperioden 20082012 lagts fast. Regeringen föreslår att anslås . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 3.14 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden anslaget 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Erhållet/föreslaget bemyndigande Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 029 704 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 028 453 tkr prisnivå. 4Motsvarar 938 252 tkr prisnivå.