prop · GY03100d4 · 2011-04-13 00:00:00 — Arbetsutbudet hämmas också om det inte lönar sig att öka sin arbetsinsats för den som redan har ett arbete. I förlängningen kan svaga drivkrafter till arbete även medföra att färre väljer att byta jobb eller yrke, utbilda sig eller att flytta till orter där arbete finns. Hur höga ersättningsnivåerna bör vara är dock en svår avvägning. Allt för höga ersättningsnivåer i välfärdssystemen medför att arbete lönar sig i för liten utsträckning. är det viktigt att ersättningarna är tillräckligt höga för 48De förslag som beaktas framgår av underbilagetabell U.3. 49Se underbilagan för en detaljerad redogörelse för hur beräkningarna gjorts och av de begrepp och definitioner som används. 2010/11:100 BILAGA 3 att utgöra ett väl fungerande skydd mot inkomstbortfall vid oönskade händelser. För låg ersättning vid sjukdom eller arbetslöshet kan ge upphov till försörjningsproblem och dessutom minska tilltron till generella offentliga försäkringar. För att upprätthålla systemens legitimitet och minimera fusk och otillbörligt nyttjande krävs väl avvägda ersättningsnivåer som främjar arbete. Det behövs dessutom en fungerande kontroll av försäkringssystemen. Avvägningen mellan inkomsttrygghet och drivkrafter för arbete är således av central betydelse.50 För dem som har ett arbete mäts oftast drivkrafterna till ett ökat arbetsutbud av marginaleffekten. Den definieras som den andel av en marginell inkomstökning som faller bort i ökad skatt, ökade avgifter och minskade bidrag. En marginalskattesänkning, som bidrar till att sänka marginaleffekten, kan i teorin ha två motverkande effekter på arbetsutbudet. Å ena sidan innebär den att individen, vid en given arbetsinsats, har råd med mer fritid. Denna inkomsteffekt tenderar att öka fritiden och minska arbetstiden. Å andra sidan innebär den lägre marginalskatten att alternativkostnaden för fritid ökar (priset på fritid är inkomsten från den mängd arbete som går förlorad när man inte arbetar), vilket tenderar att minska fritiden och öka arbetstiden. Denna effekt kallas för substitutionseffekt. Från en teoretisk utgångspunkt kan man inte dra någon slutsats om vilken effekt, inkomst- eller substitutionseffekten, som dominerar.51 I empiriska arbetsutbudsstudier på svenska data tenderar dock substitutionseffekten att dominera eftersom de skattade inkomstelasticiteterna i regel är mycket små.52 För dem som står utanför arbetsmarknaden kan drivkrafterna till arbete i stället mätas med 50Det bör poängteras att resonemangen avser kortsiktiga ekonomiska drivkrafter. Även om man inte tjänar kortsiktigt på att ta ett visst jobb kan det på leda till bättre förhållanden, t.ex. i form av bättre löneutveckling och högre pension. 51En skattereform som sänker marginalskatten endast i låg- och medelinkomstskikten får ingen effekt på marginalskatten för individer i de högsta inkomstskikten. Genomsnittsskatten sjunker däremot för dessa individer, och reformen ger endast upphov till en inkomsteffekt som kan förväntas reducera arbetsutbudet. Detsamma gäller för reformer som bidrar till att öka nettobehållningen av icke inkomstrelaterade arbetsfria inkomster. 52För en bred genomgång av den svenska arbetsutbudslitteraturen, se t.ex. , T. R. (2010), Labor Supply, Tax Base, and Public Policy in , i , R., B. och R. H. Topel (Eds. ), Reforming the Welfare State Recovery and Beyond in , , . 2010/11:100 BILAGA 3 Ersättningsgraden definieras som den andel av den disponibla inkomsten som hushållet får behålla när individen går från arbete till bidragsförsörjning. En reform som sänker ersättningsgraden (t.ex. jobbskatteavdraget) gör det otvetydigt mer lönsamt att arbeta jämfört med att inte arbeta. Den genomsnittliga marginaleffekten har minskat , från till , sedan regeringen tillträdde 2006 (se tabell 2.1). Den huvudsakliga förklaringen är de förändringar som skett i skattesystemet. Införandet av jobbskatteavdraget 2007 och förstärkningen av denna reform 2010, är tillsammans med justerade skiktgränser de viktigaste förändringar som gjorts. Den minskade marginaleffekten i inkomstskattesystemet kan förklaras dels av regelförändringar, dels av övriga faktorer (t.ex. en förändrad populations- och inkomststruktur). Regelförändringarna beräknas förklara och övriga faktorer av förändringen av marginaleffekten. Tabell 2.1 Genomsnittlig marginaleffekt i olika ersättningssystem 2006 och 2011 -6,3 -0,3 -0,1 -6,7 Källor: och egna beräkningar. Regeringens politik har 20062011 sänkt den genomsnittliga marginaleffekten för samtliga inkomstgrupper (diagram 2.1). Jobbskatteavdragets fokusering på låg- och medelinkomsttagare har inneburit att marginaleffekten sänkts mer i botten av fördelningen än i toppen. Därigenom har incitamenten till arbete och egenförsörjning stärkts mest för dem med svagast förankring på arbetsmarknaden. Diagram 2.1 Genomsnittliga marginaleffekter för olika inkomstgrupper 2006 och 2011 Inkomstgrupp (justerad disponibel inkomst) Källor: och egna beräkningar. En ytterligare belysning av jobbskatteavdragets effekter på gruppen med lägst inkomster framgår av diagram 2.2. Där visas marginalskattens och genomsnittskattens förändring för ett vårdbiträde. Vid en månadslön på har marginalskatten minskat . har genomsnittsskatten sänkts och uppgår . Diagram 2.2 Marginalskatt och genomsnittlig skatt för ett vårdbiträde 20062011 Källor: och egna beräkningar. Regeringens reformer av arbetslöshetsförsäkringen, sjukförsäkringen och skattesystemet syftar till att stärka arbetslinjen och göra det mer lönsamt att arbeta. Skillnaden mellan att vara i arbete och att få sin försörjning från socialförsäkringssystemet har därför ökat. Det är viktigt att notera att den beräknade ersättningsgraden från de offentliga systemen kan bli både större och mindre än den kompensationsgrad som individen är berättigad till från de offentliga försäkringssystemen. Detta beror på kombinationseffekter av skatter, inkomstprövade bidrag och inkomster över taket.53 har ersättningsgraderna minskat i arbetslöshetsförsäkringen, i sjukförsäkringen och i sjuk- och aktivitetsersättningen (se diagram 2.3). Den genomsnittliga ersättningsgraden vid sjukpenning, arbetslöshet samt sjuk- och aktivitetsersättning beräknas 2011 uppgå till , respektive . För en person som är heltidsarbetande innebär det att den disponibla hushållsinkomsten vid sjukdom i genomsnitt är av den inkomst som hushållet disponerar om individen arbetar.54 Diagram 2.3 Ersättningsgrader vid arbetslöshet, sjukskrivning samt sjuk- och aktivitetsersättning Anm.: Utfall 1997-2009, prognos 2010-2011. Källor: och egna beräkningar. I samtliga ersättningssystem är den genomsnittliga ersättningsgraden högst för dem med låga inkomster och ersättningsgraden avtar med stigande inkomst (se diagram 2.4). I sjuk- och aktivitetsersättningen och arbetslöshetsförsäkringen finns en liten grupp individer med låg inkomst vars ersättningsgrad överstiger 53Beräkningarna av ersättningsgraden utgår från hushållets disponibla inkomst, vilket innebär att ersättningsgraden för en enskild individ påverkas av samtliga hushållsmedlemmars inkomster. Ökade kostnader i form av t.ex. resor och måltider som följer av att arbeta har inte beaktats. 54Beräkningarna avser endast ersättningar från de offentliga ersättningssystemen. Utöver detta tillkommer i många fall även avtalad ersättning. Det innebär att ersättningsgraden i praktiken oftast är högre än vad som anges i denna framställning. Bristande dataunderlag gör dock att det inte finns någon möjlighet att beakta detta i beräkningarna. 2010/11:100 BILAGA 3 Att ersättningsgraden i dessa system kan överstiga förklaras av systemens utformning med en lägsta ersättning som utbetalas oavsett den bidragsgrundande inkomstens storlek. Diagram 2.4 Ersättningsgrader fördelade efter arbetsinkomstens storlek 2011 Arbetsinkomst (1000-tal kronor) Källor: och egna beräkningar. Mäns och kvinnors olika genomsnittliga inkomster resulterar också i skillnader i ersättningsgrader. Ersättningsgraden är generellt sett lägre hos män än hos kvinnor (se tabell 2.2). Det beror på att män i genomsnitt har högre inkomst. Tabell 2.2 Ersättningsgrader för kvinnor och män 2011 Källor: och egna beräkningar. Den viktigaste orsaken till de minskade ersättningsgraderna är införandet av jobbskatteavdraget. För dem som varit arbetslösa länge kommer även den sänkta kompensationsgraden i arbetslöshetsförsäkringen att göra det än mer lönsamt att börja arbeta. Samma sak gäller inom sjukförsäkringen där införandet av en bortre gräns innebär att incitamenten att återgå till arbete har stärkts. Sammantaget innebär införandet av jobbskatteavdraget och reformerna i arbetslöshets- och sjukförsäkringen att ersättningsgraderna minskat mest för dem med höga ersättningsgrader. Av diagram 2.5 framgår att det skett en kraftig minskning av andelen personer med ersättningsgrader mellan 2006 2010/11:100 BILAGA 3 Diagrammet visar effekten i arbetslöshetsförsäkringen men resultatet är generellt och gäller således även för sjukförsäkringen och sjuk- och aktivitetsersättningen. Eftersom det är personer med låga inkomster som i stor utsträckning har de högsta ersättningsgraderna innebär regeringens politik att drivkrafterna till arbete stärks för många grupper med en svag förankring på arbetsmarknaden. Diagram 2.5 Andel personer med olika ersättningsgrader vid arbetslöshet 2006 och 2011 Andel personer, procent Källor: och egna beräkningar. Regeringens långsiktiga politik har inneburit en kombination av åtgärder som stimulerar både utbudet och efterfrågan på arbetskraft samt förbättrar matchningen mellan arbetssökande och lediga platser. Regeringens bedömning är att de strukturreformer som vidtagits ökar arbetskraftsdeltagandet på lång sikt (drygt 150 000 personer). Jobbskatteavdraget bedöms bidra med drygt hälften av denna ökning (se tabell 4.3 i avsnitt 4.4 i denna proposition). Nedan analyseras jobbskatteavdragets effekter på arbetsutbudet med hjälp av en skattad mikrosimuleringsmodell.55 Jobbskatteavdraget infördes och det har sedan förstärkts . Jobbskatteavdraget innebär en generell skattesänkning för alla med förvärvsarbete och är 55 För en utförlig beskrivning av modellen, se rapport 2009:1 från ekonomiska avdelning. En kortfattad redogörelse för modellen finns i underbilagan. regeringens enskilt viktigaste reform för att stimulera arbetskraftsutbudet. På lång sikt bedöms jobbskatteavdraget leda till att önskat antal arbetade timmar ökar , eller 107 000 helårsarbetskrafter (se tabell 2.3).56 Ökningen kan dels förklaras av en ökning av antalet personer som arbetar, dels av en ökad arbetstid för dem som redan arbetar. av den totala ökningen i önskat antal arbetade timmar beror på att fler personer vill arbeta till följd av jobbskatteavdraget. Resterande av ökningen kan således förklaras av ett ökat arbetsutbud bland dem som redan arbetar. Tabell 2.3 Jobbskatteavdragets långsiktiga arbetsutbudseffekter Önskat antal arbetade timmar Andel av ökningen av önskat antal arbetstimmar som beror på att fler personer vill arbeta (procent) Källor: och egna beräkningar. Tabell 2.4 Jobbskatteavdragets långsiktiga arbetsutbudseffekter i olika inkomstgrupper Önskat antal arbetade timmar Andel av ökningen av önskat antal arbetstimmar som beror på att fler personer vill arbeta (procent) Källor: och egna beräkningar. Den procentuella ökningen i önskat antal arbetade timmar är större för kvinnor än för män. Effekterna på arbetsutbudet beräknas vidare bli störst i den nedre delen av inkomstfördelningen (se tabell 2.4). I den lägsta kvartilen ökar önskat antal arbetade timmar . Den höga siffran förklaras dels av betydande beteendeeffekter, dels av att relativt få individer i denna grupp arbetar före införandet 56 I detta avsnitt analyseras endast arbetsutbudseffekterna vid givna löner före skatt och utan beaktande av ekonomins efterfrågesida. För en analys av jobbskatteavdragets långsiktiga effekter på jämviktsarbetslöshet och potentiell sysselsättning, inklusive de effekter som går via lönebildningen, se rapport 2011:1 från ekonomiska avdelning. av jobbskatteavdraget och att antalet arbetade timmar därför ligger på en initialt låg nivå. Av den totala ökningen i önskat antal arbetade timmar kan härledas till beteendeeffekter i den lägsta inkomstkvartilen.57 2.2Fördelningseffekter av regeringens politik I detta avsnitt redovisas hur regeringens politik beräknas påverka inkomstfördelningen.58 Fördelningseffekterna redovisas både i ett kortsiktigt statiskt och i ett långsiktigt dynamiskt perspektiv. De kortsiktiga effekterna är de direkta effekter som uppkommer när skatte- och bidragsregler ändras. De långsiktiga effekterna avser inkomstförändringar som beräknas följa av att individerna ändrar sitt arbetsutbud till följd av de ändrade reglerna. Inledningsvis redovisas effekterna på hushållens sammantagna ekonomiska situation genom att studera hur den justerade disponibla inkomsten påverkas. Därefter studeras hur de individuella disponibla inkomsterna påverkas. 2.2.1Effekter på justerad disponibel inkomst De reformer som genomförts 20062011 syftar i stor utsträckning till att göra det mer lönsamt att arbeta. Den viktigaste reformen för att öka sysselsättningen och minska utanförskapet är jobbskatteavdraget. Jobbskatteavdraget är utformat för att minska trösklarna in på arbetsmarknaden och stimulera till ökad arbetstid genom lägre marginaleffekter för främst låg- och medelinkomsttagare. Det är denna reform som i störst utsträckning påverkar såväl individerna som hushållens ekonomi. De samlade fördelningseffekterna av regeringens politik 20062011 redovisas i diagram 2.6. 57De resultat som genereras av mikrosimuleringsmodellen ligger väl i linje med vad som kan förväntas utifrån kunskapsläget i den empiriska forskningslitteraturen, t.ex. att arbetsutbudet för kvinnor och låginkomsttagare är känsligare för ekonomiska incitament än arbetsutbudet för män respektive höginkomsttagare. Det bör också noteras att medel- och höginkomstgruppen i tabell 2.4 är en heterogen grupp med avseende på beteendeeffekter. Individer med medelinkomster tenderar att öka sin arbetstid, medan individer med de högsta inkomsterna tenderar att minska sin arbetstid. 58De regeländringar som beaktats vid beräkningen av politikens effekter framgår av tabell U.3 i underbilagan. 2010/11:100 BILAGA 3 Befolkningen har där delats in i tio lika stora grupper sorterade efter justerad disponibel inkomst. De direkta effekterna är störst i den övre delen av inkomstfördelningen och bedöms öka den justerade disponibla inkomsten i genomsnitt. De långsiktiga effekter som uppkommer av att arbetsutbudet förändras är istället störst bland dem med lägst inkomst och förväntas öka den justerade disponibla inkomsten med i genomsnitt. Bland dem som redan förvärvsarbetar och befinner sig långt upp i inkomstfördelningen förväntas några minska sitt arbetsutbud marginellt. Därigenom reduceras den inkomstökning som de direkta effekterna ger upphov till något. Diagram 2.6 Effekter av regeringens politik 20062011 för olika inkomstgrupper Förändring av justerad disponibel inkomst, procent Inkomstgrupp (justerad disponibel inkomst, rad 1) Individuell bruttoinkomst vuxna (1000-tal kronor, rad 2) Anm.: Bruttoinkomst prisnivå. Källor: och egna beräkningar. I budgetpropositionen aviserade regeringen en höjning av bostadsbidragets särskilda bidrag för barnfamiljer fr.o.m. . Därutöver redovisade regeringen ett antal reformambitioner för åren efter 2011. Regeringens ambition är att under innevarande mandatperiod bl.a. utöka grundavdraget för pensionärer, förstärka jobbskatteavdraget och höja den nedre skiktgränsen för statlig skatt. Reformambitionerna betingades av att det skulle uppstå ett varaktigt reformutrymme. Detta gäller fortfarande. Först när det är säkerställt att överskottsmålet nås, utgiftstaken och ett varaktigt reformutrymme uppstått, kommer reformer att genomföras. Alla resonemang om eventuella fördelningseffekter av regeringens reformambitioner är därför avhängiga att ett reformutrymme uppstår så att reformerna faktiskt genomförs. 2010/11:100 BILAGA 3 Ett höjt grundavdrag för pensionärer och höjningen av bostadsbidraget för barnfamiljer är åtgärder som framför allt riktar sig till grupper med svag ekonomi eller stor försörjningsbörda. Dessa två förslag förväntas företrädesvis gynna personer i den nedre delen av inkomstfördelningen. Effekten av ett förstärkt jobbskatteavdrag och en höjning av skiktgränsen har kortsiktigt sin tyngdpunkt högre upp i inkomstfördelningen och påverkar främst dem som förvärvsarbetar. Till följd av det förstärkta jobbskatteavdragets effekter på arbetsutbudet förväntas dock inkomsttillväxten på lång sikt bli störst i de lägre inkomstgrupperna. I diagram 2.7 redovisas de sammantagna förväntade effekterna av reformambitioner och den aviserade höjningen av bostadsbidraget. Den direkta effekten av denna politik innebär en ökning av hushållens justerade disponibla inkomster med i genomsnitt . De långsiktiga effekterna, som uppträder när arbetsutbudet förändras till följd av reformerna, förväntas öka den justerade disponibla inkomsten med i genomsnitt. Sammantaget bedöms varken de direkta eller de långsiktiga effekterna påverka inkomstspridningen, utan effekten på Gini-koefficienten förväntas i princip vara lika med noll. Diagram 2.7 Effekter av regeringens politik 20122014 för olika inkomstgrupper Förändring av justerad disponibel inkomst, procent Inkomstgrupp (justerad disponibel inkomst, rad 1) Individuell bruttoinkomst vuxna (1000-tal kronor, rad 2) Anm.: Bruttoinkomst prisnivå. Källor: och egna beräkningar. som används på hushållets samlade resurser. I analysen görs ett antagande om att det som påverkar en individs ekonomiska standard inte bara är de egna inkomsterna utan att de inkomster som andra hushållsmedlemmar genererar också har betydelse. Genom att påföra samtliga individer i hushållet samma inkomst antas dessutom att hushållets resurser delas lika mellan familjemedlemmarna. I detta avsnitt används i stället individens disponibla inkomst. Denna beskriver hur stora resurser som individen bidrar med till hushållet snarare än den ekonomiska standard som individen lever under.59 Analysen begränsas här till att enbart avse vuxna individer (eller äldre), då barn i regel försörjs av sina föräldrar. Motivet till att studera individuella inkomster är att effekter som t.ex. gynnar män mer än kvinnor med en hushållsansats kommer att fördelas ut även på kvinnorna. En åtgärd som riktas till låginkomsttagare sprids på samma sätt ut över en större del av inkomstfördelningen om de som påverkas sammanbor med höginkomsttagare. Regeringens politik har påverkat kvinnor och män i olika utsträckning. Förklaringen är att inkomstsammansättningen ser olika ut för kvinnor och män. Män har i genomsnitt högre löneinkomst än kvinnor och arbetar i större utsträckning heltid. Därmed blir den direkta effekten av reformerna 20062011 något högre för män än för kvinnor, jämfört . Dessa skillnader jämnas dock ut i ett längre perspektiv då regeringens politik kan förväntas öka arbetsutbudet, och därmed arbetsinkomsterna, mer för kvinnor än för män. Sammantaget innebär det att regeringens politik bedöms påverka kvinnor och män ungefär lika mycket, för både män och kvinnor (se diagram 2.8). 2.2.2Effekter på individuella inkomster I föregående avsnitt, liksom i övriga delar av denna redogörelse, baseras det inkomstbegrepp 59 För ensamstående utan barn är dock den individuella disponibla inkomsten identisk med den justerade disponibla inkomsten. Diagram 2.8 Effekter av regeringens politik 20062011 för vuxna kvinnor och män Förändring av individuell disponibel inkomst, procent Källor: och egna beräkningar. De samlade fördelningseffekterna av regeringens politik 20062011 för vuxna förvärvsarbetande indelade i tio lika stora inkomstgrupper visas i diagram 2.9. Den direkta effekten är störst för dem med inkomster något över genomsnittet. Den direkta effekten är dock betydligt mer jämnt fördelad över inkomstgrupperna än när hushållens samlade resurser studeras. Diagram 2.9 Effekter av regeringens politik 20062011 för förvärvsarbetande i olika inkomstgrupper Förändring av individuell disponibel inkomst, procent Inkomstgrupp (individuell disponibel inkomst) Anm.: Vuxna med årslön > . Källor: och egna beräkningar. I diagram 2.10 redovisas slutligen hur regeringens reformambitioner (utökat grundavdrag för pensionärer, förstärkt jobbskatteavdrag och höjd skiktgräns) och den aviserade höjningen av bostadsbidraget för barnfamiljer väntas påverka kvinnor och män. Den direkta effekten av ett förstärkt jobbskatteavdrag är, liksom var fallet med steg ett till fyra, något större för män än för kvinnor. Även höjningen av skiktgränsen för statlig inkomstskatt gynnar män mer än kvinnor. Övriga åtgärder, grundavdragshöjningen för pensionärer och höjningen av bostadsbidraget för barnfamiljer, gynnar dock kvinnor mer än 2010/11:100 BILAGA 3 Den samlade effekten blir något större för män än för kvinnor, för män och för kvinnor. Dessa skillnader utjämnas något med tiden då jobbskatteavdraget förväntas öka arbetsutbudet, och därigenom även de disponibla inkomsterna, mer för kvinnor än för män. Diagram 2.10 Effekter av regeringens politik 20122014 för vuxna kvinnor och män Förändring av individuell disponibel inkomst, procent Källor: och egna beräkningar. 2.2.3Ökad inkomst för olika individer typfall Avslutningsvis redovisas i detta avsnitt ett antal s.k. typfallsberäkningar som på ett enkelt sätt illustrerar hur regeringens politik påverkar ekonomin för vanliga hushåll. Jobbskatteavdraget infördes och ger en förstärkning av inkomsten efter skatt. Tabell 2.5 visar hur mycket skatten har sänkts för ett hushåll med två heltidsarbetande med genomsnittlig lön för yrket. Skattereduktionen för arbetslöshetskassa och fackmedlemskap slopades 2007 och en arbetsmarknadsavgift av varierande storlek infördes för medlemmar i de olika arbetslöshetskassorna. Nettoeffekten av reformerna innebär en betydande höjning av inkomsten efter skatt för dem som har arbete. Jobbskatteavdraget har större relativ betydelse för personer med låg- och medelhög inkomst (se tabell 2.6). För en person med en relativt låg lön på är avdraget drygt , vilket innebär att en genomsnittlig månadslön 2011 (beräknad till ) får högsta möjliga jobbskatteavdrag. 2010/11:100 BILAGA 3 Tabell 2.5 Effekt av regeringens politik för hushåll med två heltidsarbetande 2011 Sänkt skatt jobbskatt 1-4 Källa: Egna beräkningar. Tabell 2.6 Jobbskatteavdrag för olika månadslöner 2011 andel av lön, % Anm.: Månadslön 2009 för respektive yrkesgrupp (SSYK) från strukturlönestatistik, framskriven med beräknad löneförändring inom sektorn. Källa: Egna beräkningar. Tabell 2.7 Effekt av regeringens politik 20072011 för en person med enbart garantipension Bostadstillägg (BTP) Anm.: Hyra , skatt 31,55, födelseår . Källa: Egna beräkningar. Det särskilda grundavdraget för pensionärer har höjts . För en ensamstående pensionär född med enbart garantipension visas i tabell 2.7 förändringen av disponibel inkomst. är skatten lägre än vad den skulle ha varit med oförändrade regler. Dessutom gjordes 2007 vissa justeringar i bostadstillägget för pensionärer. är bostadstillägget större än vad det skulle ha varit med oförändrade regler. Sammanlagt får denna garantipensionär en höjd disponibel inkomst med till följd av regeringens politik 20072011. Disponibel inkomst: Hushållens sammanlagda inkomst från arbete, kapital, näringsverksamhet och positiva transfereringar minus negativa transfereringar såsom skatt, betalt underhållsbidrag och återbetalda studielån. Erhållna studielån ingår som en positiv transferering. baserar SCB sina redovisningar av hushållens ekonomi på ett uppdaterat inkomstbegrepp. Det nya inkomstbegreppet omfattar förutom kapitalvinster även kapitalförluster. Avdrag för privat pensionssparande betraktas nu också som en negativ transferering.