prop · GY0396 · 2011-03-17 00:00:00 — Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen utövar ett viktigt tillsyns- uppdrag avseende arbetslöshetsförsäkringen, arbetslöshetskassorna och Arbetsförmedlingens handläggning av ärenden om arbetslöshetsförsäk- ringen. Inspektionen granskar även Arbetsförmedlingens handläggning av ärenden som påverkar rätten till arbetslöshetsersättning samt ärenden om återkallande av anvisningar till arbetsmarknadspolitiska program. I egenskap av tillsynsmyndighet har inspektionen tillgång till uppgifter som kan vara av betydelse för t.ex. och regeringen. Det bör därför uttryckligen anges att inspektionen får behandla personuppgifter för att tillhandahålla sådan information till och regeringen. Om avsikten är att rekvisitet för att fullgöra uppgiftslämnande i enlig- het med lag eller förordning endast ska tillämpas vid uppgiftslämnande till annan anser Kammarrätten i att det kan finnas skäl att för- tydliga lagtexten. Visserligen tar rekvisitet för att fullgöra uppgiftslämnande i enlighet med lag eller förordning sikte endast på förhållandet till annan. Det finns dock inte någon sekretessbestämmelse som hindrar att Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen lämnar uppgifter till eller regeringen. Regeringen anser att ordalydelsen i bestämmelsen bör över- ensstämma med motsvarande bestämmelse i lagen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. föreslår därför en sådan utformning av bestämmelsen även i detta lag- Prop. 2010/11:96 stiftningsärende. Det bör vidare, mot bakgrund av den osäkerhet som finns när det gäller de sekundära ändamålen, tydliggöras att de inte är uttömmande. Det bör därför uttryckligen regleras att inspektionen får behandla personuppgifter för att fullgöra uppgiftslämnande i enlighet med lag eller förordning. Det finns även ett behov av att förtydliga att inspektionen får behandla personuppgifter i enlighet med personuppgiftslagens så kallade finalitets- princip. Det har framförallt betydelse för de myndigheter med flera som behöver använda sig av uppgifter från Inspektionen för arbetslöshets- försäkringens statistik- och tillsynsdatabas, , för forsknings- ändamål och för framställning av avidentifierad statistik. Liknande regleringar finns redan i exempelvis lagen (2003:763) om behandling av personuppgifter i socialförsäkringens administration, patientdatalagen (2008:355) och lagen (2009:619) om djurskyddskontrollregister. anser att det är obehövligt att i lagen uttryckligt ange att finalitetsprincipen i 9 § personuppgiftslagen är tillämplig. Enligt Riks- arkivet leder förslaget till oklarheter om vilka regler i personuppgifts- lagen som är tillämpliga, eftersom förhållandet till den lagen är reglerad i den specifika registerlagen och den senare innehåller särregler i förhållande till den förra. menar vidare att rättsosäkerhet även kan uppkomma vid tillämpning av andra registerförfattningar som inte har försetts med liknande ändamål. Regeringen delar uppfattningen i promemorian att det uttryckligen bör framgå att finalitetsprincipen får tillämpas vid sidan av de särskilt upp- räknade sekundära ändamålen i lagen. Motsvarande bedömning har gjorts i tidigare lagstiftningsärenden (se t.ex. prop. 2002/03:135 s. 56). 6.3Utvidgning av tillåtna sökbegrepp Regeringens förslag: Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen ska få använda kod för hälsotillstånd eller sådan funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, kod för arbetsmarknadspolitiskt program eller insats samt kod för sökandekategori eller anvisnings- grund som sökbegrepp för tillsyn, uppföljning, utvärdering och fram- ställning av avidentifierad statistik. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Arbetsförmedlingen välkomnar förslaget. Inspek- tionen för arbetslöshetsförsäkringen instämmer i förslaget. Migrations- verket, , , , , , och i tillstyrker förslaget. Justitiekanslern, i , , , Akademikers , , Alfa-kassan och SKTFs arbetslöshetskassa har inga invändningar mot förslaget. Övriga remissinstanser, däribland Data- inspektionen, har inga synpunkter på förslaget eller avstår från att yttra sig. Skälen för regeringens förslag Allmänt om behandling av känsliga personuppgifter Enligt personuppgiftslagen är det som huvudregel förbjudet att behandla personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i fackförening eller som rör hälsa eller sexualliv. Som framgått ovan betecknas sådana uppgifter som känsliga personuppgifter. Det finns dock vissa i lagen angivna undantag från förbudet att behandla känsliga personuppgifter, t.ex. då behandlingen är nödvändig i vissa särskilt angivna fall. Behandling av känsliga personuppgifter hos Inspektionen för arbetslös- I Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens statistik- och tillsynsdata- bas, , får inga andra känsliga personuppgifter behandlas än sådana som avslöjar etniskt ursprung eller rör hälsa. och andra integritetskänsliga personuppgifter som rör sociala förhållan- den eller utgör omdömen, slutsatser eller värderande upplysningar gäller vidare att uppgifterna ska ha lämnats i ett ärende eller vara nödvändiga för handläggningen av det (9 § lagen [2006:469] om behandling av personuppgifter vid Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen). gifter om att någon varit föremål för åtgärder inom exempelvis kriminal- vård och socialtjänst får över huvudtaget inte behandlas i tillsyns- och statistikdatabasen (10 §). I en databas eller annan textmassa som har lagrats på medium för auto- matiserad behandling är det möjligt att genom att ange ett så kallat sök- begrepp i en sökmotor söka igenom den lagrade informationen och hitta de poster där begreppet förekommer. På detta sätt är det möjligt att snabbt göra en sammanställning av uppgifter i en databas. myndighets samlingar av elektroniskt lagrade personuppgifter tillgäng- liga för sökning utan några begränsningar, uppkommer betydande risker för otillbörliga intrång i enskilda personers integritet. till att man i myndigheternas särskilda registerlagar som regel har infört begränsningar av vilka sökvägar och sökbegrepp som får användas i myndigheternas system för automatiserad behandling. begränsning av sökbegreppen uppnås således ett ökat integritetsskydd. innebär sådana begränsningar naturligtvis även en begränsning av registrets eller databasens användbarhet. Vilka sökbegrepp som får användas hos en myndighet har också betydelse för frågan vad som är att anse som en allmän handling. kvensen av att en myndighet, genom bestämmelser i lag eller förordning, är rättsligt förhindrad att använda vissa registeruppgifter som sök- begrepp, är att myndigheten inte får ta fram information genom att använda sådana sökvägar. Om en myndighet på grund av en sådan sök- begränsning saknar befogenhet att göra en sammanställning av person- uppgifter tillgänglig, kan en enskild person inte heller under åberopande Prop. 2010/11:96 av offentlighetsprincipen få del av informationen. Av 2 kap. 3 § tredje stycket tryckfrihetsförordningen framgår nämligen att en sådan samman- ställning inte anses förvarad hos myndigheten. Sammanställningen utgör därmed inte en allmän handling. Bestämmelser om absoluta förbud mot att använda vissa sökbegrepp är alltså av betydelse för bedömningen av vilka handlingar som utgör all- männa handlingar hos en myndighet. Bestämmelser om för vilka ända- mål personuppgifter får behandlas i en myndighets verksamhet, s.k. ändamålsbegränsningar, inskränker däremot inte en myndighets skyldighet enligt offentlighetsprincipen att på begäran av en enskild sammanställa personuppgifter till en s.k. potentiell allmän handling (se bl.a. prop. 2007/08:160 s. 69 f. och prop. 2009/10:85 s. 54 f.). Bestämmelserna i tryckfrihetsförordningen kompletteras av offentlig- hets- och sekretesslagen (2009:400), som i bl.a. 21 kap. och 28 kap. innehåller bestämmelser om sekretess till skydd för enskildas integritet. Fler tillåtna sökbegrepp i Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens verksamhet Enligt 13 § lagen (2006:469) om behandling av personuppgifter vid Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen får känsliga personuppgifter som huvudregel inte användas som sökbegrepp. Detsamma gäller upp- gifter om sociala förhållanden, omdömen, slutsatser eller andra värde- rande upplysningar om en enskild. Det är vidare förbjudet att som sök- begrepp använda uppgifter om exempelvis lagöverträdelser och straff- processuella tvångsmedel samt uppgifter om att den enskilde har vårdats med stöd av socialtjänstlagen eller varit föremål för åtgärd enligt utlänningslagen. Uppgift om kod för funktionshinder får dock användas för att framställa avidentifierad statistik. Huvudregeln bör alltjämt vara att känsliga personuppgifter inte ska få användas som sökbegrepp. Starka skäl talar dock för att möjligheterna att använda sig av vissa sökbegrepp bör utvidgas för vissa syften. Det måste dock göras med stor försiktighet eftersom förekomsten av många sök- begrepp typiskt sett får anses öka risken för integritetsintrång. Det är också viktigt att användningen av sökbegreppen knyts till vissa specifika ändamål som får anses motiverade av allmänna intressen av sådan dignitet att de får anses väga tyngre än skyddet för den personliga integ- riteten. För att säkerställa att Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen ska kunna utföra sitt tillsynsuppdrag avseende arbetslöshetsförsäkringen på ett effektivt sätt, behöver myndigheten möjlighet att kunna använda sig av sökbegrepp avseende kod för hälsotillstånd eller funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, kod för arbetsmarknadspolitiskt program och insats samt kod för sökandekategori och anvisningsgrund. En sådan utvidgning av sökbegreppen kommer att göra det lättare för Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen att granska vissa ärendetyper. Ett konkret exempel på en situation där inspektionen behöver kunna använda sig av den föreslagna utvidgningen av sökbegreppet är vid framtagning av uppgifter om arbetslöshetskassornas handläggningstider. Utan den föreslagna utvidgningen är det svårt för inspektionen att fast- Prop. 2010/11:96 ställa handläggningstiden för ärenden om arbetslöshetsersättning för de personer som fått maximal tid med sjukpenning eller sjukersättning i sjukförsäkringen, bl.a. för att säkerställa likabehandling av arbetssökande i arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen instämmer i rings uppfattning att det inte är motiverat att den granskande myndig- heten Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen ska ha tillgång till väsentligt mindre information än den granskade myndigheten . Det är dock naturligtvis av vikt att inspektionen internt ser till att tillgången till uppgifter begränsas till dem som behöver dessa i sin tjänsteutövning. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remmissinstanserna: Datainspektionen anser att ändringarna i 9 och 10 §§ lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbets- marknadspolitiska verksamheten bör träda i kraft . Skälen för regeringens förslag: De föreslagna lagändringarna bör träda i kraft . Datainspektionen anser att ändringarna i 9 och 10 §§ lagen om behandling av personuppgifter i den arbetsmark- nadspolitiska verksamheten bör träda i kraft först sedan arbetsrutiner och behörighetsrutiner som kan garantera ett fullgott integritetsskydd är på plats. pågår ett arbete med att se över behörighets- tilldelningen och nuvarande arbetsmetoder och rutiner ur ett integritets- och datasäkerhetsperspektiv, se avsnitt 5.3. Datainspektionen ska också involveras i detta arbete. Målet är naturligtvis att Arbetsförmedlingens tekniska system, arbetsrutiner och rutiner för behörighetsdelning ska uppfylla inspektionens krav på ett fullgott behörighetssystem. finns flera datasystem inom den arbetsmark- nadspolitiska verksamheten. Det datasystem som används för ärende- handläggningen inom den så kallade etableringsreformen och de data- system som används för att sammanställa rapporter och statistik uppfyller de krav som ur integritetssynpunkt bör ställas på sådana system. Regeringen avser att följa upp det pågående arbetet med att förbättra arbetsmetoder och rutiner inom Arbetsförmedlingen ur ett integritets- och datasäkerhetsperspektiv. Ytterligare begränsningar av Arbets- förmedlingens möjligheter att behandla känsliga och ömtåliga person- uppgifter kan i nödvändig omfattning komma att göras i förordning. Mot den bakgrunden anser regeringen att lagändringarna bör träda i kraft . Några övergångsbestämmelser har inte bedömts nödvändiga. 8.1Konsekvenser av föreslagna ändringar i lagen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknads- politiska verksamheten De föreslagna ändringarna syftar till att effektivisera verksamheten och öka rättssäkerheten hos Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen arbetar som många andra myndigheter för att effektivisera verksamheten genom så kallad e-förvaltning. Lagen (2002:546) om behandling av person- uppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten innehåller vissa begränsningar som försvårar detta utvecklingsarbete. Med nuvarande begränsningar i lagen är det inte möjligt för att i det digitala ärendehanteringssystemet behandla personuppgifter för de personer som kvalificerar sig till olika program utifrån att de varit föremål för insatser inom kriminalvården. Detta med- för bl.a. att det inte är möjligt för Arbetsförmedlingen att fatta beslut i ärendehanteringssystemet i dessa ärenden eller att ta fram statistik för uppföljning och utvärdering. Detta innebär i förlängningen att regeringen och inte har möjlighet att utvärdera resultatet av de insatser som specifikt riktar sig till målgruppen. Ändringarna ska naturligtvis inte göras enbart för att öka möjligheterna till uppföljning och utvärdering. Det bör dock i sammanhanget poängteras att även utvärderingarna till syvende och sist syftar till att kunna utveckla och effektivisera, både för att skapa kostnadseffektivitet och för att kunna erbjuda målgruppen fungerande insatser. Den lagkonflikt som föreligger mellan patientdatalagen och Arbetsförmedlingens registerlag leder till en osäkerhet hos tillämparna och bristande rättssäkerhet inom den verksamhet hos som utgör hälso- och sjukvård. Om handläggarna tillämpar Arbetsförmedlingens registerlag så begränsar den möjligheterna för den verksamhet inom Arbetsförmedlingen som är hälso- och sjukvård att föra digitala journaler vilket innebär en fortsatt osäker hantering och tung administration för handläggarna. Genom de förändringar i regelverket som här föreslås skapas förutsätt- ningar för en utveckling av verksamheten genom så kallad e-förvaltning, vilket leder till en mer rättssäker och enhetlig hantering av person- uppgifter som även innebär att nämnda verksamheter på ett mer rätts- säkert sätt går att utvärdera och följa upp. Vidare innebär förslagen att Arbetsförmedlingens verksamhet underlättas vilket skulle innebära ett frigörande av personella resurser som genom förändringen i stället kan arbeta mer aktivt med att sammanföra arbetssökande och arbetsgivare. För den enskilde kan det innebära en ökad risk för otillbörliga intrång i den personliga integriteten. Det är därför av största vikt att de utökade möjligheterna endast får tas i bruk då Arbetsförmedlingen har arbets- rutiner och system för behörighetstilldelning m.m. som säkerställer ett fullgott integritetsskydd och en fullgod datasäkerhet på plats. Alternativa lösningar eller inte reglera alls Om lagkonflikten mellan Arbetsförmedlingens registerlag och patient- datalagen kvarstår, kommer det att leda till en fortsatt rättsosäker hantering av journaler inom de verksamheter som är hälso- och sjukvård, vilket är till nackdel för både myndigheten och den enskilde. Vidare innebär det att Arbetsförmedlingen inte kommer att kunna föra digitala journaler inom dessa verksamheter. Om förbudet att digitalt behandla personuppgifter om lagöverträdelser m.m. kvarstår innebär det en fortsatt omfattande administrativ handlägg- ning vid Arbetsförmedlingen med en stor hantering av hand- lingar för de personer som kvalificerar sig till program och insatser på grund av att de varit föremål för insats inom kriminalvården. kommer det även fortsättningsvis inte att vara möjligt att framställa av- identifierad statistik för nuvarande uppföljningsuppdrag eller framtida sådana där jämförelser är önskvärda. För den enskilde innebär en oförändrad lagstiftning dels att kontakterna med Arbetsförmedlingen inte kan effektiviseras, dels att de insatser som är specifikt riktade till mål- gruppen inte kan utvärderas eller följas upp. insatser har en svag förankring på arbetsmarknaden på grund av brist på arbetslivserfarenhet och en ofullständig utbildning. är därför av vikt även för den enskilde att insatserna kan utvärderas för att säkerställa att de bidrar till ökad etablering på arbetsmarknaden. En oförändrad lagstiftning innebär även att Arbetsförmedlingens interna arbete för en effektivare handläggning genom så kallad e-förvalt- Arbetsförmedlingen bedriver ett utvecklingsprojekt för att byta ut nu- Kostnader för lagförslagen i denna proposition är hänförliga till nämnda projekt och bekostas således inom redan beslutat utvecklingsprojekt. Dessa lagförslag bedöms därför endast Konsekvenser av internationella åtaganden Förslagen förväntas inte ha några konsekvenser som påverkar åtaganden inom EU. () konvention (nr 168) om främjande av sysselsättning och skydd vid arbetslöshet som kompletterar bl.a. konvention (nr 122) om sysselsättningspolitik berör den inga regler om behandling av personuppgifter. Vidare har antagit riktlinjer som berör behandling av person- uppgifter för arbetstagare hos arbetsgivare, of workers personal data An code of practice (1997). rättsligt bindande men syftar till att ge vägledning i såväl övergripande regleringsfrågor som mer praktiska frågor som berör den enskilda arbets- Riktlinjerna tar bl.a. upp frågor kring behandling av uppgifter om kriminalitet och hälsa. Av riktlinjerna framgår att såsom arbetstagare . 2010/11:96 inbegrips även arbetssökanden. Riktlinjerna torde dock i första hand behandla förhållandet mellan arbetssökande och arbetsgivare och inte förhållandet mellan en arbetssökande och en offentlig arbetsförmedling. Svenska ILO-kommitténs har i sitt remissyttrande instämt i bedöm- ningen att förslagen i propositionen inte kan anses strida mot åtaganden enligt ratificerade . Konsekvenser för jämställdhet, miljö och små företag Förslagen bedöms inte få några särskilda konsekvenser för jämställd- heten. Förslagen innebär bl.a. att Arbetsförmedlingen kommer att få ökad möjlighet att digitalisera akterna inom den verksamhet som är hälso- och sjukvård. En högre grad av digital hantering leder till en lägre förbrukning av pappersvaror samt färre transporter i samband med post- hantering. Förslaget bedöms endast ha positiva konsekvenser för miljön. Förslaget bedöms inte ha några konsekvenser för små företag. Regeringen har inte identifierat några andra konsekvenser av förslagen. 8.2Konsekvenser av föreslagna ändringar i lagen om behandling av personuppgifter vid Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen De föreslagna ändringarna syftar till att effektivisera hanteringen av personuppgifter hos Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen ansvarar för tillsyn över arbetslöshetsförsäkringen, arbetslöshetskassorna och över Arbetsförmed- lingens handläggning av ärenden som har samband med arbetslöshets- försäkringen. För att Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen ska kunna utföra sitt tillsynsuppdrag på ett effektivt och rättssäkert sätt krävs att myndigheten har möjlighet att elektroniskt behandla personuppgifter som omfattas av myndighetens uppdrag. Lagen (2006:469) om behand- ling av personuppgifter vid Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen medför begränsade möjligheter för Inspektionen för arbetslöshetsförsäk- ringen att kunna använda sig av de sökbegrepp som myndigheten behöver för att kunna fullgöra sitt uppdrag. Vidare föreligger det vissa oklarheter kring huruvida uppräkningen av de sekundära ändamålen är uttömmande reglerade i lagen. Genom de förändringar som föreslås i denna proposition ges Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen bättre förutsättningar att utföra sitt uppdrag på ett mer effektivt och rättssäkert sätt. Alternativa lösningar eller att inte reglera alls Att kunna använda kod för hälsotillstånd eller sådan funktionsnedsätt- ning som medför nedsatt arbetsförmåga som sökbegrepp är en förutsätt- ning för att Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen ska kunna bedriva en effektiv tillsyn. Ett exempel på en situation när den föreslagna utvidgningen är nödvändig är vid framtagande av uppgifter avseende arbetslöshetskassornas handläggningstider rörande de personer som fått maximal tid med sjukpenning eller sjukersättning i sjukförsäkringen, bl.a. för att säkerställa likabehandling av arbetssökande i arbetslöshets- En hantering avseende dessa ärenden innebär ett omfattande tids- och resursutnyttjande som medför att myndigheten inte kan bedriva en effektiv tillsyn. Mot bakgrund av ovanstående så bedöms det inte praktiskt möjligt att inte införa en möjlighet för Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen att använda kod för hälsotillstånd eller sådan funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga som sök- Vad gäller förslaget om att Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen ska få behandla personuppgifter för att tillhandahålla information till eller regeringen eller annan för att fullgöra uppgiftslämnande i enlighet med lag eller förordning så bedöms det nödvändigt för att tydliggöra att myndigheten får behandla personuppgifter för de uppdrag och uppgiftsskyldigheter som åläggs dem av riksdag och regering. slaget om att Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen omfattas av den så kallande finalitetsprincipen är också nödvändigt för att myndigheten ska kunna behandla personuppgifter på ett rättssäkert sätt. lagstiftning i detta avseende kommer att medföra att den osäkerhet som föreligger om hur lagen ska tolkas fortsättningsvis kommer att Förslagen bedöms medföra positiva effekter för Inspektionen för arbets- löshetsförsäkringen genom att myndigheten kan uppnå en mer effektiv Regeringen bedömer dock att förslagen inte medför några nämnvärda ekonomiska konsekvenser för Inspektionen för arbetslöshets- Konsekvenser av internationella åtaganden Förslaget bedöms inte ha några konsekvenser som påverkar åtaganden inom EU. Vad gäller åtaganden enligt ratificerade International Labour Organization () konventioner görs följande bedömning. konvention nr (122) om sysselsättningspolitik som berör den arbets- marknadspolitiska verksamheten eller konvention nr (168) om främjande av sysselsättning och skydd vid arbetslöshet och den därtill kompletterande rekommendationen nr (176) innehåller några regleringar avseende behandling av personuppgifter. Förslagen bedöms därför inte vara oförenliga med åtaganden enligt ratificerade ILO-konven- Prop. 2010/11:96 tioner. Vad gäller de riktlinjer angående skydd för arbetstagares person- uppgifter Protection of workers personal data An code of practice (1997) som antog 1996 så görs följande bedömning. Riktlinjerna är inte rättsligt bindande utan syftar till att verka som väg- ledning i övergripande regleringsfrågor. Svenska ILO-kommitténs har i sitt remissyttrande instämt i bedöm- ningen att förslagen i propositionen inte kan anses strida mot åtaganden enligt ratificerade . Regeringen har inte identifierat några andra konsekvenser av förlagen. Konsekvenser för jämställdhet, miljö och små företag Förslagen bedöms inte medföra några konsekvenser för små företag, jämställdheten eller för miljön. 9.1Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknads- politiska verksamheten I paragrafen finns bestämmelser om lagens tillämpningsområde.