prop · GY03130 · 2011-06-01 00:00:00 — enlighet med lagens förarbeten bör AP-fonderna utveckla sina redovisningsprinciper i linje med kraven för finansiella företag, där det bör vara av särskild vikt för fonderna att beakta behovet av öppenhet. Det finns en skillnad mellan fonderna när det gäller värderingen av onoterade innehav per . Den gängse värderings- principen innebär generellt att en fullständig värdering av riskkapitalfondernas innehav inte är tillgänglig för att AP-fonderna ska hinna ta med informationen i årsredovisningen. Denna problematik har AP-fonderna löst på olika sätt, bl.a. till följd av att de haft olika tillgång till aktuell information. FörstaFjärde AP-fonderna baserar värderingen vid utgången av 2010 på den senast erhållna värderingen med justering för likvidflöden fram t.o.m. utgången av året. Sjunde AP-fonden använder också senast tillgänglig information men justerar därefter värdet, , med utvecklingen av ett index. däremot baserar sin värdering på uppgifter per . I det fall uppdaterad värdering saknas från fonder som investerar i onoterade företag har justerat värdet för att återspegla fjärde kvartalets utveckling. FörstaFjärde AP-fonderna redovisar förvaltningsavgifter för onoterade innehav, där återbetalning sker före vinstdelning och bedöms vara sannolik, som en del av anskaffningskostnaden. Detta avser vanligen förvaltningsavgifter till riskkapitalfonder. tillämpar samma princip men med den skillnaden att fonden värderar samtliga förvaltningskostnader för onoterade innehav i fonder, inte företagsinvesteringar, till noll. FörstaFjärde AP-fonderna har identiska uppdrag att förvalta diversifierade portföljer bestående av marknadsnoterade aktier och räntebärande instrument som är utgivna för allmän omsättning, inhemska såväl som utländska. Därtill har fonderna vissa möjligheter att investera i onoterade fastighetsaktier samt i riskkapitalbolag och fonder som i sin tur investerar i onoterade aktier. Styrelsen för respektive AP-fond ska fastställa närmare mål och riktlinjer för verksamheten med utgångspunkt i fondernas övergripande uppdrag att vara till nytta för pensionssystemet. (Se avsnitt 2.1.3 för en beskrivning av uppdrag och placeringsregler.) översteg utbetalningarna av pensioner inbetalningarna av pensionsavgifter, vilket medförde ett nettoutflöde från FörstaFjärde AP-fonderna på sammanlagt . Fondernas avkastning 2010 var i genomsnitt . Detta är framför allt en effekt av att utländska aktier, och i synnerhet svenska aktier, uppvisade en positiv avkastning (se avsnitt 3.2). Första AP-fondens resultat uppgick till , vilket motsvarar en avkastning på (20,föregående år). överfördes till pensionssystemet. Sammantaget ökade fondkapitalet med till . Tabell 4.1 Första AP-fondens fondkapital (mnkr) Överföringar innehåller nettobetalningar till pensionssystemet. Fondens mål är att uppnå en genomsnittlig nominell avkastning på . Målet har fastställts med utgångspunkt i en bedömning av hur sannolikheten för balansering kan minimeras för dagens och framtidens pensionärer. har fonden haft en avkastning på och därmed inte nått upp till sitt mål. Första AP-fondens förvaltningskostnader (summan av interna kostnader och externa provisionskostnader) uppgick till (föregående år), vilket motsvarar av genomsnittligt fondkapital (0,föregående år). Till detta kommer utgifter som i enlighet med AP-fondernas gemensamma redovisningsprinciper inte redovisas som kostnad. Utgifterna uppgick till (föregående år), varav (föregående år) avser prestationsbaserade avgifter som utbetalas till extern förvaltare endast under förutsättning att avkastningen uppnår en viss överenskommen nivå. förekommer inte rörlig ersättning till anställda i fonden (föregående år utbetalades i rörlig ersättning till anställda exklusive vd, ledningsgrupp och compliance officer/risk manager). I samband med att den rörliga ersättningen avskaffades höjdes den fasta lönen. Enligt uppgift från fonden uppgick löneökningen till , vilket motsvarar av tidigare maximal rörlig ersättning inklusive kostnad för att lönen är pensionsgrundande. Förändringarna till följd av införandet av en ny förvaltningsmodell , med fokus på strategiska beslut och begränsning av aktiv och uppstå framför allt . Enligt uppgift från fonden har man nått detta mål, med beaktande av samtliga interna och externa kostnader samt courtage. Med hjälp av en extern konsultfirma har FörstaFjärde AP-fonderna utrett möjligheterna till kostnadsbesparingar genom samordning av I utredningen ingick bl.a. alternativet att bilda Skr. 2010/11:130 ett gemensamt servicebolag. Första beslutade, i likhet med de övriga fonderna, att inte bilda ett gemensamt servicebolag med motiveringen att besparingspotentialen bedömdes vara begränsad och förenad med risker. I stället har fonderna beslutat om att bilda ett forum för samverkan, där även Sjätte och Sjunde AP-fonderna ingår och som innefattar kompetensutbyte, förhandlingar med externa leverantörer och utvecklingsarbete. Uppgift saknas i årsredovisning om resultaten av denna samverkan. Tabell 4.2 Första AP-fondens redovisade avkastning (procent ) -0,6 -3,4 Total avkastning efter kostnader Avkastning för delportföljer avser avkastning före kostnader, medan total avkastning är beräknad efter kostnader. Utländska aktier och räntebärande tillgångar avser valutasäkrad avkastning. Som framgår av tabell 4.2 uppvisade fondens investeringar i svenska aktier den högsta avkastningen (27,). Aktier svarade sammantaget för en övervägande andel av fondens totala avkastning på . har däremot aktier i utvecklingsländer haft den högsta genomsnittliga avkastningen. Utländska aktier, exklusive utvecklingsländer, har 2010 haft en negativ genomsnittlig avkastning (-0,). Räntebärande tillgångar lämnade ett mindre bidrag till fondens totala avkastning 2010. Den genomsnittliga årliga avkastningen uppgick till . Fondens interna förvaltning av räntebärande tillgångar överträffade marginellt index . Fonden har två externa förvaltningsmandat, vilka avser företagsobligationer i respektive . Fondens alternativa investeringar var det tillgångsslag som hade den näst högsta avkastningen 2010 och den högsta avkastningen 20062010. Två tredjedelar av resultatet för alternativa investeringar genererades av fondens fastighetsinvesteringar, som vid årets utgång (7,0 miljarder kronor) är mot gemensamt ägda fastighetsbolaget . avkastningen i till och för den senaste femårsperioden till i genomsnitt . investeringar ingår även riskkapitalfonder, hedgefonder och investeringar som givet marknadsförutsättningarna bedöms vara fördelaktiga (investeringar av opportunistisk karaktär). Inom de två sistnämnda kategorierna ingår ett fåtal investeringar. opportunistiska investeringar var avkastningen 24,2 respektive Den kraftiga förstärkningen av den svenska kronan Skr. 2010/11:130 påverkade fondens resultat negativt. årets utgång till och hade en avkastning på -1,. Som en följd av att fonden i sin nya förvaltningsmodell begränsade verksamheten kring, och målet för, aktiv förvaltning redovisas inte längre resultatet av fondens aktiva förvaltning. Motivet är att fonden vill fokusera på total avkastning. Resultatet av den operativa förvaltningen (fondens resultat i förhållande till genomsnittet, index) följs upp per mandat och i förhållande till fondens mål. I årsredovisningen framgår att 13 av 19 interna och externa förvaltningsmandat har överträffat fondens mål med ett sammanlagt bidrag på före kostnader. Vid utgången av 2010 förvaltades av fondkapitalet externt, en marginell ökning mot föregående år. Första AP-fonden hade 45 anställda, en ökning med två personer från föregående år men en minskning från 68 anställda (2008) under den tidigare förvaltningsmodellen. Tabell 4.3 Första AP-fondens portfölj (mdkr resp. procent) Allokering, kassa, valuta har Första AP-fondens genomfört flera förändringar i sin strategi. Utifrån målet att nå 5,5 procents avkastning och skapa en portfölj som har bättre tålighet för olika ekonomiska utfall eftersträvar fonden en större andel reala tillgångar, för bättre inflationsskydd, och en högre andel av aktieexponeringen mot utvecklingsländer. Den totala andelen aktier i portföljen är i princip oförändrad i förhållande till 2009, däremot har en omallokering skett från övriga utländska aktier till utvecklingsländer och . För att skapa en mer stabil avkastning kommer fonden att investera i hedgefonder. En upphandling av förvaltare av hedgefonder har genomförts . Fonden eftersträvar också en ökning av investeringarna i onoterade bolag, upp till den tillåtna gränsen på av fondkapitalet. Vid årets utgång hade fonden investerat i onoterade tillgångar (exklusive fastigheter) och hade återstående investerings- åtaganden om (föregående år hade fonden investerat och hade åtaganden om ). ingick fonden nya investeringsåtaganden om . Marknadsvärdet på fondens onoterade tillgångar (exklusive fastigheter) uppgick vid årets utgång till (3,Skr. 2010/11:130 föregående år), vilket motsvarar av fondkapitalet. Exponeringen mot fastigheter ökade med till , varav avser nyinvesteringar. Första AP-fonden har dels ingått ett globalt investeringsmandat avseende fastighetsaktier, dels förvärvat bostads- fastigheter om ett värde av genom det nyetablerade och helägda fastighetsbolaget . Andra AP-fondens resultat uppgick till , vilket motsvarar en avkastning på (20,föregående år). överfördes till pensionssystemet. Fondkapitalet ökade med till . Tabell 4.4 Andra AP-fondens fondkapital (mnkr) Överföringar innehåller nettobetalningar till pensionssystemet. Andra AP-fondens långsiktiga mål är en real avkastning på . Målet har fastställts med utgångspunkt i uppdraget att långsiktigt maximera avkastningen i förhållande till risk och därigenom bidra till balansen i pensionssystemet, även i tider av ekonomiska och demografiska påfrestningar. Måluppfyllelsen redovisas för den senaste femårsperioden 20062010, under vilken den genomsnittliga reala avkastningen uppgick till , vilket innebär att fonden inte nådde sitt mål. Andra AP-fondens förvaltningskostnader (summan av interna kostnader och externa provisionskostnader) uppgick till (föregående år), vilket motsvarar av genomsnittligt fondkapital (0,föregående år). Till detta kommer utgifter som i enlighet med AP-fondernas gemensamma redovisningsprinciper inte redovisas som kostnad. Utgifterna uppgick till (föregående år), varav (föregående år) avser prestationsbaserade avgifter som utbetalas till extern förvaltare endast under förutsättning att avkastningen uppnår en viss överenskommen nivå. utbetalades (3,föregående år) i rörlig ersättning till anställda. Fondens program för rörlig ersättning inkluderar alla anställda utom vd, ledningsgrupp och befattningshavare ansvarig för risk. FörstaFjärde AP-fonderna har utrett möjligheterna till kostnadsbesparingar genom samordning av administrativa funktioner. utredningen ingick bl.a. alternativet att bilda ett gemensamt servicebolag. Andra beslutade, i likhet med de övriga fonderna, att inte bilda ett gemensamt servicebolag med motiveringen att det skulle medföra alltför stora etableringskostnader och innebära operationella risker. I stället har fonderna beslutat att bilda ett forum för samverkan, där även Sjätte och Sjunde AP-fonderna ingår. Enligt Andra AP-fonden bedrivs arbetet med huvudfokus på depåbank, IT-strategiska frågor, outsourcing, portföljsystem samt systemstöd för onoterade tillgångar och för dokumenthantering. Uppgift saknas i årsredovisning om resultaten av denna samverkan. Tabell 4.5 Andra AP-fondens redovisade avkastning (procent ) Aktiv avkastning före kostnader -1,1 Total avkastning efter kostnader Avkastning för delportföljer avser avkastning före kostnader, medan total avkastning är beräknad efter kostnader. Utländska aktier och räntebärande tillgångar avser valutasäkrad avkastning. Som framgår av tabell 4.5 uppvisade svenska aktier den högsta avkastningen (27,). Denna portfölj lämnade också det enskilt största bidraget till fondens totala avkastning, följt av fondens valutasäkring och utländska aktier. Andra AP-fonden gynnades av en hög andel svenska aktier och av en hög grad av valutasäkring i fondens utländska investeringar, eftersom kronan stärktes . Det låga ränteläget innebar en relativt låg avkastning för investeringarna i svenska obligationer. Avkastningen i fondens räntebärande tillgångar uppgick sammantaget till , vilket var lägre än genomsnittet (4,). Fondens s.k. taktiska allokering, som bedrivs med syfte att på kort sikt ändra fördelning mellan tillgångsslag för att utnyttja skiftande marknadsförhållanden, genererade ett positivt bidrag till fondens resultat på . Alternativa investeringar, som består av fastigheter, riskkapitalfonder och konvertibler, hade en god utveckling (). Fastigheter uppvisade den högsta avkastningen (17,), följda av riskkapitalfonder () och konvertibler (10,). Fondens förvaltning av likvida tillgångar överträffade jämförelseindex med sammanlagt . I den aktiva förvaltningen ingår inte resultateffekten av att implementera fondens strategiska portfölj (vilken fonden beskriver som kostnaden för passiv förvaltning). Denna resultateffekt uppgick till -0,. Den aktiva avkastningen av svenska aktier uppgick till , med variation mellan olika mandat. Avkastningen för utländska aktier överträffade index med i genomsnitt . Den aktiva avkastningen för räntebärande tillgångar uppgick till , varav förvaltningen av svenska tillgångar var bättre än Skr. 2010/11:130 index. Av fondens totala kapital förvaltas internt, en viss ökning från föregående år. Särskilt förvaltningen av svenska aktier sker i hög grad internt (). Vid utgången av 2010 hade fonden 54 tillsvidareanställda, varav 27 arbetade inom kapitalförvaltningen och 16 i de affärsstödjande funktionerna. Andra fattar särskilda beslut om jämförelseindex för den strategiska portfölj (som styrelsen fastställer). Syftet är att fonden genom att följa alternativa index ska kunna skapa ett mervärde i förvaltningen, genom att inte förhålla sig passiv till marknadens prissättning av aktier. bidrog val av index negativt med -0,till fondens totala avkastning före kostnader. Tabell 4.6 Andra AP-fondens portfölj (mdkr resp. procent) Avser exponering, dvs. inklusive positioner i derivat. Andra AP-fondens långsiktig strategiska portfölj var oförändrad mot föregående år. Däremot skedde förändringar i fondens faktiska exponering. Andelen svenska aktier och alternativa investeringar i portföljen ökade, på bekostnad av utländska aktier och räntebärande instrument. Fondens totala avkastning på före kostnader (11,efter kostnader) översteg den avkastning som fondens strategiska portfölj skulle ha genererat (9,). Av exponeringen mot alternativa tillgångar svarar fasigheter för , riskkapitalfonder och konvertibler för vardera och skogs- och jordbruksfastigheter för . Fondens onoterade fastighetsinnehav består dels av FörstaFjärde AP-fondernas till lika delar gemensamägda , dels det med gemensamägda (50 procents ägarandel). Innehavet (aktier och reverslån) i värderades till vid utgången av året och aktier och förlagslån i värderades till . Andra AP-fonden genomförde sina första investeringar i skogs- och jordbruksfastigheter. Investeringarna skedde i en jordbruksfond i och i skogsfonder i , och . genomförde fonden också tre nya investeringar i riskkapitalfonder. Fondens sammanlagda investerings- åtaganden i onoterade aktier uppgick vid årets utgång till , varav hade investerats (föregående år , varav hade investerats). Marknadsvärdet av onoterade aktier (exklusive fastigheter) uppgick vid årets utgång till (föregående år ). Tredje AP-fondens resultat uppgick till , vilket motsvarar en avkastning på (16,föregående år). överfördes till pensionssystemet. Fondkapitalet ökade med till . Tabell 4.7 Tredje AP-fondens fondkapital (mnkr) Överföringar innehåller nettobetalningar till pensionssystemet. Fondens mål är att uppnå en real avkastning på . Målet har fastställts med utgångspunkt i ambitionen att Tredje AP-fonden ska kunna minska risken för instabilitet i pensionssystemet. För perioden 20012010 har fonden haft en genomsnittlig real avkastning på (1,för perioden 20012009), vilket betyder att fonden inte har nått upp till målet. Målet för den aktiva förvaltningen, vilken bedrivs inom ramen för kapitallösa absolutavkastande strategier, är att generera före kostnader (var målet ). Fondens absolutavkastande strategier uppvisade ett resultat före kostnader på för året, dvs. något lägre än fondens mål. Tredje AP-fondens förvaltningskostnader (summan av interna kostnader och externa provisionskostnader) uppgick till (föregående år), vilket motsvarar av genomsnittligt fondkapital (0,föregående år). Till detta kommer utgifter som i enlighet med AP-fondernas gemensamma redovisningsprinciper inte redovisas som kostnad. Utgifterna uppgick till (föregående år), varav (föregående år) avser prestationsbaserade avgifter som utbetalas till extern förvaltare endast under förutsättning att avkastningen uppnår en viss överenskommen nivå. reserverades i rörlig ersättning till anställda exklusive vd och ledningsgrupp (föregående år utbetalades ). av ersättningen betalas ut efter intjänandeåret. Med hjälp av en extern konsultfirma har FörstaFjärde AP-fonderna utrett möjligheterna till kostnadsbesparingar genom samordning av administrativa funktioner. I utredningen ingick bl.a. alternativet att bilda ett gemensamt servicebolag. Tredje beslutade, i likhet med de övriga fonderna, att inte bilda ett servicebolag med motiveringen att besparingspotentialen bedöms vara begränsad och förenad med risker. I stället har fonderna beslutat att bilda ett forum för samverkan, där även Sjätte och Sjunde AP-fonderna ingår och som innefattar kompetensutbyte, förhandlingar med externa leverantörer och Uppgift saknas i årsredovisning om resultaten av denna samverkan. Efter beslut av styrelsen tillämpar Tredje AP-fonden en ny förvaltningsmodell dynamisk allokering . Syftet med modellen är att genom att oftare (mer dynamiskt) förändra allokeringen i portföljen uppnå en avkastning med mindre variation. Som ett led i detta arbete sker allokeringen inte längre mot olika tillgångsslag, utan mot underliggande riskklasser. I årsredovisningen presenteras avkastningen per riskklass. Tabell 4.8 Tredje AP-fondens redovisade avkastning (procent ) noterade och onoterade aktier konvertibla skuldebrev, försäkringsrisker Total avkastning efter kostnader Avkastning för riskklasser avser avkastning före kostnader, medan total avkastning är beräknad efter kostnader. Avkastning för utländska aktier och räntebärande värdepapper är beräknad inklusive valutasäkring. Tredje AP-fonden har infört en ny förvaltningsmodell, med indelning i riskklasser i stället för tillgångsslag, varför jämförelse med föregående år saknas. Tredje AP-fonden redovisar fondens avkastning utifrån en komponentuppdelning som visar de olika riskklassernas bidrag till den totala avkastningen före kostnader. lämnade aktier det största bidraget till fondens totala avkastning på . Avkastningen för aktier (13,) översteg den genomsnittliga avkastningen på världens aktiemarknader (10,) till följd av fondens övervikt i och aktier i små bolag. Svenska aktier avkastade och onoterade aktier (inklusive valutasäkring). Näst störst bidrag till fondens totala avkastning kom från inflationsskyddade placeringar. Riskklassen är ungefär lika fördelad mellan realränteobligationer och reala tillgångar som fastigheter, inklusive skogs- och jordbruksfastigheter, och infrastruktur. Fondens fastighetsinvesteringar hade en avkastning på 2010. Riskklassen krediter innehåller svenska bostadsobligationer och företagsobligationer i , och . Avkastningen på påverkades positivt av att oron på kreditmarknaden minskade . Riskklassen räntor lämnade ett mindre bidrag till fondens totala avkastning. Avkastningen på kan jämföras med ett globalt index för statsobligationer vars avkastning uppgick till . Riskklassen valuta lämnade ett negativt bidrag till fondens totala avkastning. Vid utgången av uppgick fondens valuta- exponering till , efter en variation mellan 3 och som en anpassning till förstärkningen av den svenska kronan Skr. 2010/11:130 . Inom absolutavkastande strategier ges ett tillåtet riskmandat till förvaltarna, i stället för kapital. hade fonden ca 30 olika interna och externa mandat inom kategorin absolutavkastande strategier. Resultatet uppgick till , vilket motsvarar av fondens likvida portfölj (uppskattad som summan av räntebärande värdepapper och noterade aktier). Förvaltningen av fondens likvida tillgångar, som bedrivs i form av s.k. semi-passiv förvaltning, överträffade index med . Varken till riskklassen valuta eller absolutavkastande strategier allokeras något kapital, varför uppgift om avkastning saknas. Av fondens kapital förvaltas externt, i princip oförändrat mot föregående år. Fonden hade vid utgången av 2010 56 anställda, en ökning med en person . Tabell 4.9 Tredje AP-fondens portfölj (mdkr resp. procent) märks en ökning av andelen svenska aktier, på bekostnad av en minskad andel utländska aktier och alternativa placeringar. AP-fonden utmärker sig bl.a. genom ett betydande innehav av alternativa De alternativa placeringarna består av fastigheter, onoterade aktier samt s.k. nya strategier (life science-aktier, försäkringsrelaterade värdepapper, säkerställda banklån, konvertibler, noterade mycket små bolag [s.k. micro cap] samt jordbruksmark). Exponeringen mot fastigheter, som successivt ökat , uppgick vid utgången av året till . största exponeringen i , som FörstaFjärde AP-fonderna äger gemensamt, motsvarade vid årets utgång i aktier och förvärvade fonden av fastighetsbolaget , vid årets utgång uppgick dess marknadsvärde till Andelen onoterade aktier uppgick till av fondens totala tillgångar och överskred därmed den lagstadgade gränsen Orsaken var en högre värdeökningen i onoterade tillgångar än i noterade tillgångar. investeringsåtaganden och var andelen . Fondens ursprungliga investeringsåtaganden i onoterade aktier var vid årets utgång , varav hade investerats (föregående år , varav 13,3 miljarder kronor hade investerats). Sedan start har återbetalats i form av distributioner. Marknadsvärdet uppgick till 10,9 miljarder kronor (9,föregående år), varav infrastruktur svarade Investeringarna i nya strategier uppgick vid Skr. 2010/11:130 årets utgång till , en liten minskning från föregående Beträffande ett innehav, aktier i det noterade bolaget , överskred Tredje AP-fonden den lagstadgade gränsen på maximalt tio procents röstandel i ett företag. Fondens andel, som uppgick till , är en följd av fondens investering i det dåvarande onoterade bolaget. Sedan börsintroduktionen av bolaget har andelen uppgått till nuvarande nivå. Enligt 4 kap. 15 § lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) ska den överskjutande delen avvecklas så snart det med hänsyn till marknadsförhållandena är lämpligt. Fjärde AP-fondens resultat uppgick till , vilket motsvarar en avkastning på (21,föregående år). överfördes till pensionssystemet. Fondkapitalet ökade med till . Tabell 4.10 Fjärde AP-fondens fondkapital (mnkr) Överföringar innehåller nettobetalningar till pensionssystemet. Fjärde AP-fondens mål är att fondens reala avkastning ska uppgå till Målet tar sin utgångspunkt i en analys av förutsättningarna för att tillgångar och skulder i pensionssystemet på lång sikt ska balansera. har i genomsnitt varit , vilket innebär att målet inte har uppnåtts. separat mål för aktiv förvaltning. Målet är att den aktiva avkastningen, avkastning i förhållande till jämförelseindex, ska överträffa index uppgick resultatet för fondens aktiva förvaltning till , vilket innebär att målet uppnåddes detta år. Fjärde AP-fondens förvaltningskostnader (summan av interna (föregående år), vilket (0,föregående år). Till detta kommer utgifter som i enlighet med AP-fondernas gemensamma redovisningsprinciper inte redovisas Utgifterna uppgick till (62 miljoner kronor föregående år), varav avser prestationsbaserade