prop · GY03115 · 2011-03-22 00:00:00 — ropssignaler inte följer de regler som finns, inklusive föreskrifter på om- rådet, eller på något annat sätt visar sig vara olämplig för uppgiften. Föreskrifter om de kompetenskrav som ska vara uppfyllda för att certi- fikat ska utfärdas kan meddelas med stöd av bemyndigandet i 3 kap. 4 § jämfört med 3 kap. 11 a § 4. 3 kap. 17 § Den som tillhandahåller en allmänt tillgänglig telefonitjänst som ger möjlighet till internationella samtal, ska kunna hantera alla samtal till det europeiska nummer- De taxor som tillämpas för sådana samtal ska vara likartade med dem som tillämpas för samtal till och från andra stater inom Europeiska Genom bestämmelsen genomförs artikel 27.3 i direktivet om samhälls- Paragrafen behandlas i avsnitt 8.9. Den har, med en mindre språklig justering, utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Ändringen av första meningen innebär ett klargörande av att det endast är allmänt tillgängliga telefonitjänster som ger möjlighet till internatio- nella samtal som ska kunna hantera alla samtal till det europeiska tele- fonnummerutrymmet (ETNS). I den nya andra meningen anges att taxan för sådana samtal ska vara likartad de taxor som tillämpas för samtal till och från andra stater inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Det får överlåtas till rätts- tillämpningen att avgöra vad som ska avses med likartade taxor i de fall då företag tillämpar olika taxor beroende på vilken medlemsstat samtalet 4 kap. 3 § Den som kontrollerar tillträde till slutanvändare får förpliktas att mot marknads- mässig ersättning bedriva samtrafik eller vidta annan åtgärd som krävs för att säkerställa att slutanvändare kan nå varandra. En förpliktelse enligt första stycket får även avse skyldighet att göra tjänster kompatibla med andra operatörers tjänster. Genom ändringen, som behandlas i avsnitt 7.1, genomförs artikel 5.1 ab i För att säkerställa att syftet med en skyldighet enligt första stycket uppnås kan det med stöd av det nya andra stycket införas skyldigheter som innebär att en operatörs tjänster fungerar tillsammans med andra Prop. 2010/11:115 operatörers tjänster. Skyldigheterna kan medföra att operatören tvingas anpassa sina system så att tekniska eller andra begränsningar undanröjs, t.ex. genom att operatören förpliktas att följa vissa tekniska standarder. 4 kap. 5 § En operatör som avses i 4 § får förpliktas att i ett referenserbjudande eller på annat sätt offentliggöra specificerade uppgifter om 4.villkor för tillhandahållande och användning, inbegripet villkor som begränsar tillträde till eller användning av vissa tjänster, 6.andra förhållanden som behövs för insyn i fråga om samtrafik och andra former av tillträde. Ett beslut om förpliktelse enligt första stycket ska innehålla besked om vilka uppgifter som ska tillhandahållas, hur detaljerade dessa ska vara samt på vilket sätt de ska offentliggöras. Operatören får förpliktas att ändra en uppgift, om det är nödvändigt för att den ska stämma överens med en skyldighet som har beslutats enligt detta kapitel. Ett beslut enligt första eller tredje stycket får förenas med vite. Genom ändringen, som behandlas i avsnitt 7.2, genomförs artikel 9.1 i tillträdesdirektivet. Genom tillägget i punkten 4 anpassas reglerna om det möjliga innehållet i ett referenserbjudande till teknikutvecklingen. Tillägget kan komma att användas i fråga om tjänster som använder sig av Internetprotokollet. Villkor som begränsar tillträde till eller använd- ning av tjänster kan t.ex. vara sådana som hindrar eller försvårar använd- ning av ip-telefoni. 4 kap. 8 § En operatör som avses i 4 § får förpliktas att uppfylla rimliga krav på tillträde till och användning av nät och tillhörande installationer i syfte att tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster. En sådan skyldighet kan avse att opera- tören ska 1.ge annan tillträde till specificerade nätdelar och tillhörande installationer, inbegripet sådant tillträde som krävs för att möjliggöra val och förval av opera- tör samt erbjudanden om återförsäljning av abonnemang, 2.förlänga ett redan beviljat tillträde till tillhörande installationer, 3.erbjuda andra operatörer specificerade tjänster för återförsäljning, 4.bevilja tillträde till tekniska gränssnitt, protokoll och annan nyckelteknik som är nödvändig för samverkan mellan tjänster, 5.erbjuda samlokalisering eller andra möjligheter till gemensamt utnyttjande av tillhörande installationer, 6.erbjuda specificerade tjänster som krävs för att säkerställa samverkan mellan tjänster ända fram till slutanvändarna, 7.erbjuda tillträde till driftstödssystem eller liknande programsystem som krävs för att garantera en sund konkurrens när det gäller tillhandahållande av tjänster, 8.erbjuda tillträde till sådana tjänster som möjliggör, stödjer eller kan stödja tillhandahållande av tjänster via elektroniska kommunikationsnät eller elektro- niska kommunikationstjänster, 9.bedriva samtrafik eller i övrigt vidta åtgärder så att nät eller tillhörande installationer kan förbindas. Beslut enligt första stycket får förenas med de villkor som behövs för att säker- Prop. 2010/11:115 ställa normal nätdrift. Villkor om att följa särskilda tekniska standarder eller specifikationer får dock endast gälla sådana standarder som Europeiska kom- missionen har angett som obligatoriska i en förteckning som offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Genom ändringarna, som behandlas i avsnitt 7.5, genomförs artikel 12.1 och 12.3 i tillträdesdirektivet. Av förarbetena till bestämmelsen (prop. 2002/03:110 s. 377) framgår att artikel 12 har genomförts genom att det i paragrafen anges att en för- pliktelse om tillträde ska vara i syfte att tillhandahålla elektroniska kom- munikationstjänster. Sålunda saknas i lagen den definition av tillträde som återfinns i artikel 2a tillträdesdirektivet. I propositionen anges emellertid (a. prop. s. 166) att tolkning av tillträdesbestämmelserna i stället får ske bl.a. mot bakgrund av definitionen i direktivet. Det bör där- för nu anmärkas att även direktivets definition av tillträde har ändrats. I förekommande fall bör därför även denna ändring beaktas vid tolkning av paragrafen. I paragrafen finns en exemplifierande uppräkning av vad en skyldighet om tillträde kan avse. Ändringarna i första stycket innebär att ytterligare exempel förs till denna uppräkning. Punkten 1 motsvarar artikel 12.1 a i tillträdesdirektivet. Bestämmelsen ersätter den tidigare 5 kap. 12 §. Punkten 8 motsvarar artikel 12.1 j i tillträdesdirektivet enligt vilken en operatör kan åläggas att erbjuda tillträde till tillhörande tjänster. Punkten har därför utformats utifrån definitionen av tillhörande tjänster i artikel 2 ea i ramdirektivet. Av artikel 12.1 j i tillträdesdirektivet framgår att tillhörande tjänster kan vara exempelvis identitets-, lokaliserings- och närvarotjänster. Bestämmelsen i andra stycket motsvarar delvis tidigare 4 kap. 10 § punkten 7 enligt vilken nätets funktion och tekniska säkerhet särskilt skulle beaktas vid åläggande av skyldigheter att lämna tillträde enligt 4 kap. 8 §. Enligt andra stycket får i stället ett beslut om skyldighet förenas med villkor för att säkerställa normal nätdrift. Villkoren kan vara tekniska, t.ex. skyldighet att använda en viss standard. De kan också vara operativa och då innebära skyldighet att förfara på visst sätt i något avseende. Villkor kan också innebära att tillträde endast behöver lämnas under förutsättning att den berättigade uppfyller vissa krav eller vidtar vissa åtgärder. För att uppfylla villkoren kan det fordras att SMP-opera- tören å sin sida uppställer motsvarande villkor för den som utnyttjar tillträdet. 4 kap. 9 § En förpliktelse enligt 8 § som avser tillträde till ett allmänt kommunikationsnät mellan en korskoppling eller likvärdig anslutningspunkt och en fast nätanslut- ningspunkt ska förenas med skyldighet att offentliggöra ett sådant referenserbju- dande som anges i 5 §. Erbjudandet ska innehålla de uppgifter som avses i artikel 9.4 i och rådets direktiv /19/EG av om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhöran- de faciliteter (tillträdesdirektiv), ändrat genom och rådets direktiv /140/EG. Beslutet om skyldighet att offentliggöra ett referenserbju- dande får förenas med vite. Genom ändringen, som har behandlats i avsnitt 7.2, genomförs artikel 9.4 i tillträdesdirektivet. Paragrafen är tillämplig när skyldighet om tillträde till det fasta accessnätet ålagts, utan begränsning av hur nätet är uppbyggt i fråga om teknik eller material. Vad som utgör ett allmänt kommunika- tionsnät definieras i 1 kap. 7 §. Bestämmelsen i de delar den inte ändrats är kommenterad i prop. 2002/03:110 s. 378 f. 4 kap. 10 § Vid tillämpning av 8 § ska särskilt beaktas 1.den tekniska och ekonomiska bärkraften för användning och installation av alternativa nätdelar eller tillhörande installationer, med hänsyn tagen till mark- nadsutvecklingen samt art och typ av samtrafik och andra former av tillträde, 2.den tillgängliga kapaciteten, 3.de risker som en nyinvestering medför för ägaren till nät eller tillhörande installationer, 4.behovet av att värna konkurrensen på lång sikt, 5.berörda immateriella rättigheter, och 6.intresset av gränsöverskridande tjänster inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Ändringen, som behandlas i avsnitt 7.6 och som innebär att paragrafens sjunde punkt upphävs, föranleds av att 5.2 i tillträdesdirektivet har ändrats. I stället anges numera i 8 § andra stycket att ett beslut om tillträde får förenas med de villkor som behövs för att säkerställa normal nätdrift. 4 kap. 12 a § Om det finns synnerliga skäl för det får en vertikalt integrerad operatör, som med stöd av 4 § första stycket första meningen ålagts en skyldighet att lämna tillträde, förpliktas att organisatoriskt avskilja de verksamheter som har anknytning till be- slutet om skyldigheten. Avskiljandet ska ske på ett sådant sätt att verksamheterna bedrivs av en oberoende affärsenhet och särskilt syfta till att säkerställa icke- diskriminering och insyn. Genom ändringarna, som har behandlats i avsnitt 7.4, genomförs artikel 13a i tillträdesdirektivet. Paragrafen har utformats i enlighet med Lag- rådets förslag. Innebörden av vertikalt integrerad operatör framgår av definitionen i 1 kap. 7 §. Skyldighet om organisatoriskt avskiljande av vissa verksamheter funktionell separation kan åläggas en vertikalt integrerad operatör som ålagts någon form av skyldighet att lämna tillträde, dvs. skyldighet att göra installationer och tjänster tillgängliga för ett annat företag på fast- ställda villkor i syfte att tillhandahålla elektroniska kommunikations- tjänster. Bestämmelsen kan i första hand komma att tillämpas på en ope- ratör som på olika sätt ålagts att lämna tillträde till accessnätet och in- stallationer och tjänster som är nödvändiga för att tillhandahålla tjänster till slutkunder i det nätet. När ett accessnät som utgör en absolut förut- sättning för att konkurrerande operatörer ska nå slutkunderna ägs av en operatör som själv tillhandahåller tjänster till slutkund i samma nät kan nämligen behovet av funktionell separation göra sig gällande för att säkerställa icke-diskriminering och insyn. Av 4 kap. 4 § följer att samtliga skyldigheter som kan åläggas med stöd av kapitlet ska syfta till att skapa effektiv konkurrens. Artikel 13a i tillträdesdirektivet utesluter emellertid enligt sin ordalydelse inte att även andra tillträdesprodukt- marknader för grossistleveranser kan präglas av sådana konkurrenspro- blem att funktionell separation kan vara en lämplig lösning. Bestämmel- sen har därför i enlighet med direktivet utformats så att den, i motsats till den äldre lydelsen, inte har begränsats till att avse någon viss form av skyldighet att lämna tillträde. Liksom tidigare gäller att ett beslut om funktionell separation inte får fattas med mindre att det finns synnerliga skäl för det. Angående inne- börden av detta, se prop. 2007/08:73 s. 37. De verksamheter som operatören får förpliktas att funktionellt separera är sådana som har anknytning till beslutet om skyldigheten, dvs. skyldig- heten att tillhandahålla grossisttjänster på den marknad där konkurrens- problem ska åtgärdas. Grossisttjänsterna i fråga beskrivs i beslutet. Det som åsyftas är i första hand sådana verksamheter som är en direkt förut- sättning för grossistförsäljningen som helhet, såsom personal, resurser och system för tillhandahållande. Till grossistverksamheten hör också drift och förvaltning av såväl nätet vari tillträde ska lämnas som till- hörande installationer och i förekommande fall delar av andra nät. Att verksamheterna ska ha anknytning till skyldigheten innebär emellertid att även sådan verksamhet som inte direkt avser tillhandahållandet kan komma i fråga för separation. Syftet med separationen ska vara att skapa en oberoende affärsenhet som transparent och på lika villkor tillhanda- håller grossisttjänster såväl till den egna organisationen som till andra grossistkunder. För detta ändamål kan även t.ex. verksamhet som avser beslut om utbyggnad samt annan planering och utveckling med anknyt- ning till grossistleveranserna, som det kan vara en konkurrensfördel att förfoga över eller ha kännedom om, behöva avskiljas. Liksom beträffan- de samtliga skyldigheter enligt LEK måste den funktionella separationen sedd som helhet emellertid vara proportionell och aldrig mer ingripande än vad som framstår som rimligt med hänsyn till syftet. I syfte att säkerställa att tillträdesdirektivet genomförs på ett korrekt sätt har det i paragrafen särskilt angetts att den funktionella separationen ska ske på ett sådant sätt att verksamheterna bedrivs av en oberoende affärsenhet. Närmare villkor om vilka organisatoriska och andra åtgärder som ska vidtas för att oberoende ska uppnås får meddelas med stöd av 12 b §. Artikel 13a i direktivet föreskriver att den oberoende affärsenhe- ten ska leverera tillträdesprodukter och tillträdestjänster till alla företag, inklusive andra affärsenheter inom moderbolaget, enligt samma tids- frister och på samma villkor, bl.a. när det gäller pris- och servicenivåer, Prop. 2010/11:115 samt med hjälp av likadana system och förfaranden. Detta har i paragra- fen sammanfattats genom att syftet med separationen ska vara icke- diskriminering. För att alla berörda ska kunna bedöma att reellt obero- ende verkligen uppnås fordras också att tillsynsmyndigheten och samt- liga grossistkunder, inklusive den vertikalt integrerade operatörens egen slutkundsverksamhet, har samma insyn i den avskilda enheten. 4 kap. 13 a § En operatör, eller någon som äger ledningar i ett allmänt kommunikationsnät som operatören råder över, får efter ansökan av annan förpliktas att mot mark- nadsmässig ersättning tillhandahålla gemensamt utnyttjande av ledningarna i en byggnad eller fram till första utlopps- eller förgreningsstället. En skyldighet enligt första stycket får åläggas endast om anläggning av ytter- ligare infrastruktur bedöms olönsam eller fysiskt ogenomförbar. Genom paragrafen, som är ny, genomförs artikel 12.3 i ramdirektivet. Paragrafen behandlas i avsnitt 7.3 och har i allt väsentligt utformats i enlighet med Lagrådets förslag. En skyldighet enligt paragrafen syftar liksom övriga skyldigheter i kapitlet till att skapa effektiv konkurrens, här genom att ge fler operatörer möjlighet att tillhandahålla tjänster till slutanvändare i det s.k. fastighets- nätet. Begreppen operatör och allmänt kommunikationsnät definieras i 1 kap. 7 §. Första stycket innebär således att regleringsmyndigheten får förplikta den som innehar eller på annat sätt råder över ledningar i en byggnad som ingår i ett elektronisk kommunikationsnät, som helt eller huvudsakligen används för att tillhandahålla allmänt tillgängliga elektro- niska kommunikationstjänster, att under angivna förutsättningar dela led- ningarna med en sökande. I de fall operatören inte själv innehar led- ningarna utan endast använder sig av dem för att tillhandhålla tjänster får motsvarande förpliktelse åläggas också den som äger ledningarna, t.ex. byggnads- eller fastighetsägaren. Förpliktelsen kan då aldrig gå längre än vad som svarar mot den förpliktade operatörens rätt att utnyttja ledningarna för att tillhandahålla tjänster. Beträffande ledningar som tillkommer en s.k. SMP-operatör kan skyldighet att lämna tillträde åläggas med stöd av 8 §. Ledningarna i ett nät som avses i paragrafen kan vara sådana som antingen löper enbart inuti byggnaden eller sådana som går delvis i bygg- naden och delvis utanför för det fall det första utlopps- eller förgrenings- stället finns någon annanstans. Det som avses i paragrafen är sålunda hela fastighetsnätet oavsett var anslutningen till det övriga nätet är be- läget. Begreppet ledning utesluter emellertid att paragrafen tillämpas på annat än fasta förbindelser. Trådlösa nät omfattas inte. Begränsningen till ledningar i ett allmänt kommunikationsnät innebär vidare att bestämmel- sen inte kan grunda rätt till tillträde till t.ex. ledningar som enbart an- vänds för elöverföring. Med gemensamt utnyttjande avses dels uppdelning av flera enskilda ledningar inuti en fastighet där sådana kan användas för att nå olika slut- kunder, dels samutnyttjande av en enskild ledning genom t.ex. frekvens- delning. Bestämmelsen kan inte grunda rätt till annat än gemensamt nytt- jande av befintliga ledningar. Rätt till nyttjande av befintlig kanalisation för framdragning av ledningar kan därför aldrig omfattas av ett beslut en- ligt paragrafen. En begäran om sådant gemensamt utnyttjande får prövas enligt 14 §. Om en operatörs ansökan om gemensamt utnyttjande bör bifallas får avgöras med hänsyn till konkurrenssituationen i varje enskilt fall med beaktande av att en förpliktelse enligt paragrafen enligt 1 kap. 2 § inte får vara mer ingripande än vad som framstår som rimligt och ska vara pro- portionell med hänsyn till lagens syften. Bedömningen bör också inne- fatta hänsyn till parternas möjligheter att nå frivilliga uppgörelser. För det gemensamma nyttjandet ska marknadsmässig ersättning utgå. Begreppet behandlas i kommentaren till 14 §, se prop. Enligt andra stycket förutsätter ett beslut om skyldighet om fastighets- nätsdelning att regleringsmyndigheten bedömer det olönsamt eller fysiskt ogenomförbart att bygga ytterligare fastighetsnät med eventuella andra anläggningar som är nödvändiga för att ledningarna ska kunna användas på avsett sätt. Hänsyn ska tas till både samhällsekonomiska och företags- ekonomiska aspekter vid bedömningen av lönsamheten. De samhälls- ekonomiska övervägandena ska inbegripa bl.a. miljömässiga hänsyn. Ett anläggande är fysiskt ogenomförbart t.ex. då dragande av parallella ledningar inte är praktiskt möjligt utan avsevärd åverkan på egendom eller miljö. Begreppet ogenomförbar är också kopplat till begreppet olön- sam på så sätt att genomförbarheten bör bedömas utifrån kostnaden för eventuella ombyggnationer etc. som krävs för framdragande av ytter- ligare ledningar. Sålunda ska regleringsmyndigheten göra en uppskatt- ning av kostnader och vinster av att den sökande operatören drar ett eget fastighetsnät jämfört med hur skyldigheten kan förväntas påverka den befintliga operatören av nätet i fråga, allt i förhållande till möjlig påver- kan på konkurrensen och nyttan för slutanvändarna på såväl lång som kort sikt. Om ett beslut om skyldighet att utnyttja ledningar gemensamt inte efterlevs har tillsynsmyndigheten möjlighet att meddela den som bedri- ver verksamhet enligt lagen förelägganden och förbud enligt 7 kap. Det är alltså den som råder över ledningarna och driver nätet i fråga och som ålagts en skyldighet enligt paragrafen som kan komma i fråga för att meddelas sådana förelägganden och förbud. Det har inte ansetts föreligga behov av möjlighet för tillsynsmyndigheten att vidta motsvarande åtgär- der mot den som enbart äger nätet, t.ex. en byggnadsägare, men som inte driver det. Detta eftersom det gemensamma utnyttjandet alltid förutsätts ske tillsammans med den operatör som redan förfogar över nätet för drift och därför rent praktiskt har möjlighet att lämna tillträdet. Av detta skäl torde det inte heller komma på fråga att meddela ett beslut enligt para- grafen mot enbart en fastighets- eller byggnadsägare som inte driver ett nät. I det fall ledningarna inte ägs av operatören utan denne driver nätet med stöd av nyttjanderätt måste beslutet meddelas mot både ägaren och operatören. För tillsynsmyndigheten finns alltså möjlighet att genomdriva ett beslut enligt paragrafen med hjälp av de verktyg som framgår av 7 kap. Liksom beträffande beslut enligt 14 § kan beslutet enligt förevarande paragraf inte självständigt utgöra grund för verkställighet. Paragrafen kan inte heller utgöra stöd för att tvångsvis få tillträde till en fastighet för att ut- föra arbeten eller liknande med anledning av det gemensamma utnyttjan- Prop. 2010/11:115 det. 5 kap. 1 § Om det behövs för att nedanstående samhällsomfattande tjänster ska finnas till- gängliga till överkomliga priser, får den som bedöms lämplig för det förpliktas att till överkomligt pris 1.uppfylla rimliga krav på anslutning till ett allmänt kommunikationsnät i en fast nätanslutningspunkt i stadigvarande bostad eller fast verksamhetsställe, 2.uppfylla rimliga krav på tillgång till allmänt tillgängliga telefonitjänster i en fast nätanslutningspunkt i stadigvarande bostad eller fast verksamhetsställe åt var och en som efterfrågar denna tjänst, 3.i en abonnentförteckning, som ska uppdateras , göra uppgifter om samtliga telefonabonnemang tillgängliga i den utsträckning de inte omfattas av sekretess eller tystnadsplikt enligt lag, 4.tillhandahålla en fullständig upplysningstjänst avseende telefonabonnemang iden utsträckning uppgifterna som tillhandahålls inte omfattas av sekretess eller tystnadsplikt enligt lag, 5.tillhandahålla telefonautomater eller andra ställen med allmän tillgång till taltelefoni i en omfattning som i fråga om kvalitet, antal och geografisk utbred- ning tillgodoser allmänhetens behov, eller 6.tillhandahålla personer med funktionsnedsättning tillgång till tjänster enligt 25 i samma utsträckning och på likvärdiga villkor som för andra slutanvändare och tillgodose de behov som personer med funktionsnedsättning har av särskilda sådana tjänster. Tillgång till samhällsomfattande tjänster ska tillförsäkras genom upphandling av staten om det är särskilt påkallat med hänsyn till kostnaderna för tillhanda- hållande av tjänsten eller nätet. Genom ändringen, som behandlas i avsnitt 8.1, genomförs artikel 4.1 och 6.1 i direktivet om samhällsomfattande tjänster. I paragrafen anges vilka de samhällsomfattande tjänsterna är, dvs. vilket minimiutbud av tjänster som ska vara tillgängligt för i princip alla användare till ett överkomligt pris. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Ändringen i första stycket 1 innebär att det numera är tillgång till ett allmänt kommunikationsnät som är en samhällsomfattande tjänst. Be- stämmelsen är således teknikneutral. Skyldigheten kan därigenom upp- fyllas genom användning av olika tekniker. De krav som anslutningen ska uppfylla framgår av 5 kap. 2 § andra stycket. Ändringen i första stycket 5 innebär att bestämmelsen har gjorts tek- nikneutral. Förutom i telefonautomater, kan allmän tillgång till taltelefoni tillhandahållas på t.ex. bibliotek eller andra serviceställen. Begränsningen till taltelefoni innebär att andra typer av telefoni, såsom texttelefoni, inte omfattas av bestämmelsen. Bestämmelsen i första stycket 6 har justerats språkligt. Någon ändring i sak är inte avsedd. 5 kap. 2 § Den som enligt 1 § ska tillhandahålla en tjänst får åläggas skyldighet att nå särskilda prestandamål. Denna tid får inte understiga . En anslutning enligt 1 § första stycket 1 ska vara utformad så att den stöder röst- och telefaxkommunikation samt datakommunikation med en viss angiven lägsta datahastighet som medger funktionell tillgång till Internet.