prop · GZ031d2 · 2011-09-20 00:00:00 — försäkringen och i de arbetsmarknadspolitiska garantiprogrammen (se tabell 8.7). Volymerna i dessa system väntas därefter minska både 2014 och 2015, vilket bidrar till lägre utgifter (se diagram 8.1). En annan förklaring till de högre arbetsmarknadsrelaterade utgifterna och 2013 är beslutade, och i denna proposition föreslagna, reformer inom arbetsmarknadspolitiken (se tabell 8.6). Diagram 8.1 Utgifter för arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiska program1 samt antalet helårsekvivalenter i arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiska program 20102015 Antal helårsekvivalenter (höger y-axel) Utgifter (vänster y-axel) Anm.: Utfall 2010 och beräknade utgifter/volymer 20112015. 1 Avser utgifter på anslagen 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd och 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Källa: Egna beräkningar. Tabell 8.7 Helårsekvivalenter, , i vissa ersättningssystem 1Inklusive sjuklön som betalas av arbetsgivaren. 2Deltagare i arbetsmarknadspolitiska program som får ersättning i form av rehabiliteringspenning räknas till sjuk- och rehabiliteringspenning. I tabellen inkluderas etableringsersättning i arbetsmarknadspolitiska program. Källa: Egna beräkningar. En stor del av förändringen av de takbegränsade utgifterna förklaras av andra faktorer än av beslutade, föreslagna och aviserade reformer, pris- och löneomräkningen och övriga makroekonomiska förändringar. Totalt uppgår dessa övriga faktorer till , varav 7 miljarder beror på volymförändringar inom regelstyrda transfereringssystem. Utgiftsökningen till följd av volymförändringar beror främst på ökade volymer i tilläggs- och inkomstpensionen samt i föräldrapenningen (se tabell 8.8). Fortsatt fallande ohälsorelaterade utgifter De ohälsorelaterade utgifterna under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp beräknas falla betydligt (se diagram 8.2). beräknas utgifterna till följd av volymförändringar vara lägre än 2010. Den samlade volymen i sjukförsäkringen (sjukpenningen samt sjuk- och aktivitetsersättningen) har fallit . År 20032006 minskade antalet sjukpenningdagar medan antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning fortsatte att öka. faller volymerna i båda systemen. planar antalet sjukpenningdagar ut. Nedgången i antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning fortsätter dock under hela prognosperioden. Bland dem som har sjukersättning kommer utflödet till ålderspension att överstiga inflödet till ersättningen. Vidare upphör ersättningsformen tillfällig sjukersättning vid slutet av 2012. Diagram 8.2 Utgifter för sjuk- och rehabiliteringspenning och sjuk- och aktivitetsersättning1 samt antalet helårsekvivalenter i sjuk- och rehabiliteringspenning och sjuk- och aktivitetsersättning 20102015 Antal helårsekvivalenter (höger y-axel) Utgifter (vänster y-axel) Anm.: Utfall 2010 och beräknade utgifter 20112015. 1 Avser utgifter på anslagen 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. och 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp. Källa: Egna beräkningar. Fler barn och fler pensionärer Antalet personer med inkomst- och tilläggspension beräknas öka markant framöver, vilket huvudsakligen beror på demografiska faktorer. Trots att det totala antalet pensionärer ökar kraftigt väntas de sammanlagda volymerna i garantipensionen och bostadstilläggen till pensionärer minska något . Det beror på att fler nytillkomna pensionärer har inkomstgrundad pension och på att de nytillkomna pensionärerna generellt har en högre inkomstgrundad pension än dagens ålderspensionärer. De nytillkomna pensionärerna väntas därför inte erhålla garantipension och bostadstillägg i samma utsträckning som dagens pensionärer. Antalet uttagna dagar med föräldrapenning har ökat kontinuerligt och beräknas fortsätta att öka framöver. Ökningen beror framför allt på att fler barn föds. Det ökade barnafödandet medför även att antalet barnbidrag väntas öka . Tabell 8.8 Volymer inom olika transfereringssystem 34,0%kv 37,0%kv 66,0%m 63,0%m 47,0%kv 46,7%kv 53,0%m 53,3%m 59,3%kv 59,7%kv (netto), miljoner 40,7%m 40,3%m 66,4%kv 64,5%kv dagar (netto), miljoner 33,6%m 35,5%m 60,4%kv 60,1%kv 39,6%m 39,9%m 48,6%kv 47,9%kv 51,4%m 52,1%m 10Antal personer med sjuk- och aktivitets- 55,7%kv 55,0%kv 44,3%m 45,0%m 80,4%kv 80,5%kv 19,6%m 19,5%m 81,1%kv 80,7%kv 18,9%m 19,3%m 52,3%kv 52,3%kv 47,7%m 47,7%m 49,2%kv 49,3%kv 50,8%m 50,7%m 92,5%kv 93,3%kv 7,5%m 6,7%m 77,7%kv 76,9%kv 22,3%m 23,1%m 55,0%kv 55,0%kv 45,0%m 45,0%m 48,6%kv 48,6%kv 51,4%m 51,4%m 60,1%kv 59,9%kv 39,9%m 40,1%m Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt. Antaganden om arbetslöshetstal och deltagare i arbetsmarknadspolitiska program ingår i de makroekonomiska förutsättningarna, se vidare avsnitt 5. I tabellen anges därför endast prognostiserade volymer . När stödtagare har studerat på flera utbildningsnivåer eller både i och utomlands uppstår dubbelräkning. Nettoräknat var antalet studiemedelstagare 443 900 personer 2009 och 466 300 personer 2010. Källa: Egna beräkningar. 8.2Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med ekonomiska vårproposition ekonomiska vårproposition presenterade regeringen en beräkning av de takbegränsade utgifterna för 20112015. I tabell 8.9 redovisas den totala utgiftsförändringen för 20122015 jämfört med beräkningen i vårpropositionen fördelad på olika förklaringsfaktorer. Av tabellen framgår att prognosen för de takbegränsade utgifterna har reviderats upp med 22 respektive 2012 och 2013 jämfört med bedömningen i vårpropositionen. har utgiftsprognosen reviderats upp med och är prognosen i princip oförändrad. Den nya bedömningen påverkar budgeteringsmarginalen i motsatt riktning. har dock marginalen reviderats ned med . Anledningen till att nedrevideringen av budgeteringsmarginalen avviker från upprevideringen av utgifterna är att vissa av förändringarna motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket (se vidare avsnitt 4.5). Förändringar i förhållande till beräkningen av de takbegränsade utgifterna ekonomiska vårproposition till följd av nya reformer redovisas i avsnitt 8.2.1, medan förändringar till följd av andra faktorer i tabell 8.9 redovisas i avsnitt 8.2.2. Tabell 8.9 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med ekonomiska vårproposition -0,2 -0,1 -2,8 -10,7 -0,9 -0,7 -1,9 -0,2 1 De tekniska förändringar som föranleder justering av utgiftstaket redovisas i avsnitt 4.5. Förutom sådana förändringar ingår här även skillnader mellan utgifts- och anslagsförändringar till följd av beslut (se fotnot 2 i tabell 8.11). Källa: Egna beräkningar. I tabell 8.10 redovisas förändringarna av utgiftsramarna för 20122015 i förhållande till beräkningarna i vårpropositionen. Utgifterna inom respektive utgiftsområde har ändrats till följd av förslag till nya reformer, förändrade makroekonomiska förutsättningar, förändrade volymer inom vissa regelstyrda transfereringssystem och övriga faktorer. Tabell 8.10 Förändring av utgiftsramar 20122015 jämfört med ekonomiska vårproposition Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer Kultur, medier, trossamfund och 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Anm.: Anslagen är fördelade till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . 1Hela revideringen av prognosen inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, förutom de orsakade av beslut/reformer, har betraktats som en följd av ändrade makroekonomiska förutsättningar. 2Inklusive tekniska förändringar. De tekniska förändringar som föranleder justering av utgiftstaket redovisas i avsnitt 4.5. Källa: Egna beräkningar. 8.2.1Nya föreslagna och aviserade reformer för 20122015 För varje utgiftsområde sammanfattas i detta avsnitt anslagseffekterna av de reformer som regeringen föreslår och aviserar för 20132015 (se tabell 8.11). Anslagseffekterna redovisas i förhållande till den beräkning som låg till grund ekonomiska vårproposition. Avsnittet omfattar inte de anslagseffekter som orsakas av pris- och löneomräkning, övriga makroekonomiska förändringar eller ändrade volymer i transfereringssystemen (se avsnitt 8.2.2). Avsnittet innehåller inte heller någon redovisning av de förslag som regeringen lämnar i propositionen Höständringssbudget (prop. 2011/12:2). Budgeteffekterna av förslagen i den senare propositionen framgår dock av tabell 8.11. De reformer som föreslås i denna proposition medför en ökning av föreslagna anslagsmedel 2012 med . Till detta kommer anslagsförändringar på som föranleder en teknisk justering av utgiftstaket. Bland annat på grund av att några av de föreslagna reformerna är temporära uppgår ökningen av anslagsmedlen för de därpå närmast följande åren till lägre belopp. uppgår budgeteffekten av nya utgiftsreformer till . Därutöver ökas anslagen med 20132015 till följd av åtgärder som innebär tekniska justeringar av utgiftstaket. Utöver de tekniska justeringarna tillkommer anslagsökningar på som inte väntas öka utgifterna. Anslagsökningarna uppgår 2012 sammanlagt till och anslagsminskningarna till . Regeringen prioriterar i denna proposition åtgärder för att möta inbromsningen, åtgärder för varaktigt högre tillväxt och sysselsättning, åtgärder för att välfärden ska komma alla till del samt åtgärder för ett stabilt finansiellt system. För att bidra till finansieringen av dessa insatser föreslås att vissa anslag minskas. Under respektive utgiftsområde redovisas huvudsakligen föreslagna eller aviserade reformer med en större anslagspåverkan (se vidare tabell 8.11). I normalfallet förutsätts de redovisade anslagsförändringarna motsvaras av lika stora utgiftsförändringar. För närmare beskrivningar av reformerna hänvisas till respektive utgiftsområdesbilaga. m.m. används för förvaltningskostnader. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2012 för att motsvara de nivåer som föreslogs i budgetpropositionen . , 2014 och 2015 beräknas anslaget ökas med respektive år. Ett nytt anslag fastighetsanslag föreslås föras upp på budgeten för underhållsåtgärder avseende fastigheter. Anslaget tillförs nya medel om och överförs från anslaget förvaltningsanslag. Anslaget förs upp på budgeten och föreslås därmed anvisas . Även , 2014 och 2015 beräknas anslaget uppgå till respektive år. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Anslaget Bidragsfastigheter används för underhållskostnader och löpande driftsunderhåll för bidragsfastigheter som förvaltas av . Regeringen föreslår att anslaget ökas med . Anledningen är bl.a. att fastigheternas underhåll är eftersatt. Erfarenheterna från finanskrisen visar på ett behov av att stärka den finansiella stabiliteten i . Centrala delar i detta arbete är ökad och förbättrad tillsyn, ändamålsenliga regelverk och ett väl fungerande samarbete mellan berörda myndigheter över landsgränserna. För att stärka förutsättningarna för ett väl fungerande finansiellt system föreslår regeringen att anslaget successivt tillförs ökade resurser för tillsyn, regelgivning, internationellt arbete och statistik. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2012. Anslaget beräknas därefter ökas med 2013 samt med respektive 2015. Utöver detta föreslås tillföras anslagsmedel om 2012 på ett särskilt anslag för avgifter till . , 2014 och 2015 beräknas tillföras detta anslag . Dessa avgifter belastar myndighetens förvalt- Detta innebär således ett samlat tillskott till på 2012, 2013 och respektive 2015. Det senaste årets händelser, exempelvis bombdådet i och skjutningarna på Utøya, bekräftar nödvändigheten att fortsätta utveckla Säkerhetspolisen. Säkerhetspolisens förmåga att upptäcka och bedöma hot behöver förbättras ytterligare och skyddet av vitala funktioner i samhället behöver öka. Regeringen föreslår därför att anslaget Säkerhetspolisen ökas med 2012. beräknas anslaget ökas med . Utgifterna på anslaget för rättsliga biträden ökar, vilket i huvudsak beror på en ökning av antalet brottmål för vilka det förordnas offentliga försvarare samt omfattningen av dessa mål. Regeringen föreslår därför att anslaget Rättsliga biträden m.m. ökas med 2012. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Den nya försvarspolitiska inriktningen mot ett mer användbart och tillgängligt försvar leder till ökade kostnader särskilt avseende anställd militär personal. För att kunna genomföra försvarsreformen frigörs resurser genom rationaliseringar i stödverksamheten. föreslår regeringen att tillförs anslaget Förbandsverksamhet och beredskap. , 2014 och 2015 beräknas anslaget ökas med . Finansieringen sker genom att anslaget Anskaffning av materiel och anläggningar minskas med , anslaget Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar minskas med samt genom att anslaget Forskning och teknikutveckling minskas med . 2013, 2014 och 2015 beräknas anslaget Anskaffning av materiel och anläggningar minskas med , anslaget Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar minskas med och anslaget Forskning och teknikutveckling minskas med . Regeringen föreslår mot bakgrund av att lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt är vilande att anslaget Förbandsverksamhet och beredskap minskas med 2012 då dessa medel tidigare finansierat statliga ålderspensionsavgifter med koppling till värnplikten. , 2014 och 2015 beräknas anslaget minskas med respektive år. Regeringen bedömer att det är angeläget att ges möjlighet till teknikutveckling för att fortsatt kunna bedriva signalspaningsverksamhet på ett effektivt sätt. Regeringen beräknar att anslaget ökas med 2013, 2014 och 2015. Finansiering sker genom beräknade minskningar om sammanlagt 2013, 2014 och 2015 inom utgiftsområdet på bl.a. anslagen Förbandsverksamhet och beredskap, Officersutbildningen m.m. samt . Därutöver beräknas det under utgiftsområde 1 uppförda anslaget m.m. minskas med 2013, 2014 och 2015 för att finansiera ökade kostnader för . Detta innebär således att anslaget beräknas tillföras 20132015, som inte avses finansieras från andra anslag. bemyndigade regeringen att anskaffa ett nytt medeltungt helikoptersystem (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348). Regeringen beräknar att anslaget Anskaffning av materiel och anläggningar ökas med 2015 med anledning av de senareläggningar av materielbeställningar som görs för att finansiera anskaffningen av ett medeltungt helikoptersystem. Slutligen föreslår regeringen att anslaget Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet ökas med 2012. Anledningen är att anslutningsgraden till Rakelsystemet varit lägre än väntat, varför ett underskott i finansieringen av driftkostnaderna beräknas uppstå 2012. utgiftsområde 4 Rättsväsendet uppförda anslaget Regeringen bedömer att antalet asylsökande kommer att öka i förhållande till vad som tidigare beräknats. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med . beräknar regeringen att anslaget ökas med , med och med . Regeringen träffade en överenskommelse om ett gemensamt ansvarstagande för den samlade asyl- och migrationspolitiken med de gröna. Ett nytt anslag föreslås föras upp på statens budget för de utgifter överenskommelsen medför. Regeringen föreslår att medel för överenskommelsen avsätts på anslaget Ramöverenskommelse om migrationspolitik med en halvårseffekt om . , 2014 och 2015 beräknas anslaget uppgå till . Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Regeringen föreslår en utökad satsning på inom hälso- och sjukvården. Registren spelar en viktig roll för den svenska hälso- och sjukvårdens utveckling och är ett ovärderligt verktyg för forskningen. Satsningen avser en utökad basfinansiering och utveckling av kvalitetsregistren. Satsningen ska kombineras med krav på ökad medfinansiering av sjukvårdshuvudmännen. Mot denna bakgrund föreslås att anslaget Bidrag till folkhälsa och sjukvård ökas med 2012 och beräknas ökas med respektive , 2014 och 2015. Regeringen föreslår även en satsning på ökad tillgänglighet, innefattande bl.a. ett stimulansbidrag för att förstärka patientens valmöjligheter inom den specialiserade vården. Regeringen föreslår därför att anslaget Bidrag till folkhälsa och sjukvård behöver ökas med 2012. beräknar regeringen att anslaget ökas med respektive år. För att stärka hälso- och sjukvården genom att mer resurser tillförs landstingen föreslår regeringen att högkostnadskydden för läkemedel och för besök inom den öppna hälso- och sjukvården justeras fr.o.m. . Som en följd av förslaget beräknas landstingens totala intäkter ökas med ca 2012 och med ca . För att de ökade avgiftsintäkterna ska komma landstingen till del görs inte någon reglering enligt den kommunala finansieringsprincipen när det gäller förändringen av högkostnadsskyddet för den öppna hälso- och sjukvården. När det gäller justeringen av högkostnadsskyddet för läkemedel minskas anslaget Bidrag för läkemedelsförmånerna med 2012 som anslaget Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner föreslås ökas med motsvarande belopp. Anslaget Bidrag för läkemedelsförmånerna beräknas minskas med 20132015 som anslaget Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ökas med motsvarande belopp. Genom det s.k. tredje steget i tandvårdsreformen avser regeringen att satsa på ett utökat stöd för tandvård till personer med vissa sjukdomar och funktionsnedsättningar. Lagförslaget föreslås träda ikraft , vilket är än tidigare beräknat. Detta innebär att regeringen föreslår att anslaget Tandvårdsförmåner m.m. minskas med 2012. För att stärka kvaliteten och säkerheten i samhällsvården av barn och unga föreslår regeringen en satsning som bl.a. syftar till att stärka samhällsvården av unga bl.a. genom att ge bättre förutsättningar för att följa och stödja ungdomar i samhällsvård. Mot bakgrund av detta föreslås att anslaget Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. ökas med totalt 2012. Anslaget beräknas ökas med 20132015 och med . Ofta lönar det sig för dåligt eller inte alls för personer med ekonomiskt bistånd att ha ett arbete eller öka sin arbetstid. Regeringen föreslår därför att beräkningen av försörjningsstödet förändras så att endast en del av arbetsinkomsten påverkar bedömningen av rätten till ekonomiskt bistånd. Förslagets syfte är att sänka marginal- effekterna vid arbete för mottagare av ekonomiskt bistånd. Utformningen av förändringen ska analyseras närmare och föreslås träda i kraft . Mot denna bakgrund beräknas anslaget Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. ökas med och med 2014 och 2015. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Regeringen har gjort en översyn av sjukförsäkringsreformen och föreslår ett antal justeringar i syfte att sjukförsäkringen ska fungera som avsett. Det innebär bl.a. att en försäkrad som haft tidsbegränsad sjukersättning och som saknar eller har en låg sjukpenninggrundande inkomst ska, vid fortsatt nedsatt arbetsförmåga till följd av sjukdom, kunna få sjuk- eller rehabiliteringspenning i särskilda fall. Regeringen föreslår därför att anslaget Sjukpenning och rehabilitering m.m. 2012 ökas med . , 2014 och 2015 beräknas anslaget ökas med , respektive . Regeringen föreslår även att ovannämnda personer ska få ett boendetillägg. Boendetillägget ska också kunna lämnas under tid i arbetslivsintroduktion. Regeringen föreslår att anslaget Sjukpenning och rehabilitering m.m. ökas med . , 2014 och 2015 beräknas anslaget ökas med . Tidiga och aktiva rehabiliteringsinsatser är viktiga för en väl fungerande sjukskrivningsprocess. Regeringen föreslår därför att , varav är en omdisponering av medel avsatta för företagshälsovården, satsas på att den försäkrade tidigare och mer systematiskt ska erbjudas rehabiliteringsinsatser i samverkan mellan , Arbetsförmedlingen och hälso- och sjukvården. Förslaget innebär också att medel avsätts för att stärka kompetensen och metoderna inom för att säkerställa en aktiv handläggning av sjukförsäkringsärenden. Regeringen föreslår att det nya anslaget Bidrag för sjukskrivningsprocessen tillförs nya medel om 2012. , 2014 och 2015 beräknas anslaget tillföras nya medel om för Regeringen föreslår också att anslaget ökas med . , 2014 och 2015 beräknas anslaget ökas med . Till följd av regeringens familjepolitiska reform, som träder i kraft och som består av förenklade regler för jämställdhetsbonusen och möjligheten för föräldrar till samtida uttag av föräldrapenning, föreslår regeringen att anslaget ökas med 2012. Dessa medel inkluderar även ett tillskott på för regeländringar inom bostadsbidraget, som träder i kraft /12. , 2014 och 2015 beräknas anslaget ökas med . Som ett led i arbete med att uppnå en lägre anslagsnivå har myndigheten föreslagit att de lokala servicekontoren ska läggas ned. Regeringen har gett myndigheten i uppdrag att ta fram en långsiktig lösning för hur medborgarnas behov av service och tjänster ska säkerställas. I avvaktan på denna lösning ska avvakta med att verkställa avvecklandet av den servicesamverkan som sker vid servicekontor och serviceplatser. Regeringen beräknar därmed att anslaget ökas med 2013. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Bostadstillägget till pensionärer är en inkomstprövad förmån riktad till den grupp pensionärer som med hänsyn till inkomster och bostadskostnad har små ekonomiska marginaler. Det fyller därför en viktig funktion för att minska andelen pensionärer med låg ekonomisk standard. I syfte att ytterligare minska andelen med låg ekonomisk standard föreslår regeringen i denna proposition att bostadstillägget till pensionärer höjs. föreslås en höjning av den skäliga levnadsnivån inom förmånerna särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. Till följd av detta föreslås anslaget Bostadstillägg till pensionärer ökas med 2012. , 2014 och 2015 beräknas anslaget ökas med . Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Regeringen införde en jämställdhetsbonus i syfte att ge föräldrar bättre ekonomiska möjligheter och incitament att fördela föräldraledigheten mer jämlikt samt förbättra förutsättningarna för en ökad jämställdhet på arbetsmarknaden. Jämställdhetsbonusen utges som en skattereduktion. Regeringen har i propositionen Förbättringar inom familjepolitiken (prop. 2010/11:146) föreslagit att jämställdhetsbonusen i stället betalas ut i så nära anslutning till uttaget av föräldrapenning som möjligt. Till följd av detta föreslås anslaget Föräldraförsäkring ökas med 2012. beräknas anslaget ökas med , med och med . Regeringen föreslår vissa riktade insatser för ekonomiskt utsatta. Insatserna syftar till att förstärka berörda individers inkomster som incitamenten till arbete inte försvagas i allt för stor utsträckning. För att förstärka ekonomin för ekonomiskt utsatta unga utan barn och för barnfamiljer höjs bostadsbidraget. För unga utan barn höjs den procentuella ersättningen för bostadskostnaden. För barnfamiljer sker förstärkningen genom en sänkning av den nedre gräns för bostadskostnader vid vilken bidrag betalas ut. Till följd av detta föreslås anslaget Bostadsbidrag ökas med 2012 och 20132015 beräknas anslaget ökas med . Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Nyanlända invandrare som omfattas av flyktingmottagandet kan få ta lån för att finansiera inköp av hemutrustning. Utlåningen har finansierats genom att lånar upp kapital till lånen hos . I enlighet med den nya budgetlagen (2011:203) kan endast utlåning för vilken den förväntade förlusten är låg finansieras genom lån hos . Därmed föreslås att hemutrustningslån för nyanlända som omfattas av flyktingmottagande i fortsättningen finansieras genom anslag vilket medför ett engångsvis behov av medel för inlösen av lån. För anslaget Hemutrustningslån föreslår därför regeringen att anslaget ökas med .