prop · GZ031d25 · 2011-09-20 00:00:00 — I exempelvis och kommun ligger andelen barn med vårdnadsbidrag på , vilket är högst i riket. Andelarna i andra kommuner ligger oftast betydligt lägre. De som söker vårdnadsbidrag är till en stor majoritet 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 utgjorde kvinnor (2 929 personer) av det totala antalet sökande, medan antalet män uppgick till (302). Av alla godkända ansökningar var det som avsåg delat vårdnadsbidrag. Tabell 3.5 Beviljade vårdnadsbidrag Sambo m. gemen- Källa: Svar på regeringsuppdrag, Nyttjande av kommunalt vårdnadsbidrag, Statistik för , SCB, 2011. Föräldrar med utländsk bakgrund är något överrepresenterade i andelen beviljade vårdnadsbidrag, av de sökande hade utländsk bakgrund, motsvarande andel bland befolkningen med utländsk bakgrund som har barn i åldrarna är . Vårdnadsbidrag beviljades för , (avser beviljade bidrag ). Det finns vissa mätproblem avseende tiden med vårdnadsbidrag då vissa kommuner beviljar vårdnadsbidrag tillsvidare medan andra beviljar för . Tillsvidarebesluten har inte tagits med i den genomsnittliga beräkningen. Föräldrar med utländsk bakgrund söker för en än de med svensk bakgrund, . När avslag på ansökan om vårdnadsbidrag har gjorts, vilket skedde i av fallen, var den främsta orsaken (av fallen) att barnet har en plats i förskoleverksamhet som avser heltid. Vart femte fall av avslag berodde på att vårdnadshavaren eller make/sambo uppbar ersättning som inte är förenlig med vårdnadsbidrag, den 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 vanligaste var föräldrapenning för barnet eller dess syskon. För de ekonomiska stöden inom den ekonomiska familjepolitiken ser utvecklingen av administrationen i huvudsak god ut. Enligt egna mätningar är barnfamiljerna mer nöjda med än andra kundgrupper och barnfamiljerna anser även att bemötandet har förbättrats. har en del av förmånerna inom utgiftsområdet flyttats till , närmare bestämt pensionsrätt för barnår, barnpension samt efterlevandestöd till barn. Handläggningstiderna inom område har utvecklats i positiv riktning, med undantag för den tillfälliga föräldrapenningen. En del av problematiken kring långa handläggningstider har varit kopplat till den ojämna ärendetillströmning som finns inom bl.a. föräldrapenningen och den tillfälliga föräldrapenningen. En satsning på förbättrad planering har förbättrat resultatet avseende föräldrapenningen. De långa handläggningstiderna inom den tillfälliga föräldrapenningen kan delvis förklaras av att handläggningen har fått stå tillbaka till förmån för handläggning av föräldrapenning i tider av hög ärendetillströmning. För underhållsstöd och bostadsbidrag som är ekonomiska stöd som är viktiga för försörjningen, har handläggningstiderna förbättrats. Gällande bostadsbidraget når emellertid inte de internt uppställda målen och har ett stort antal ärenden () av vad betecknar som mycket lång handläggningstid, längre än . Här krävs förbättringar och har angett att dessa ärenden kommer att vara i särskilt fokus . Antalet ärenden som bereds automatiskt har ökat och arbete pågår för att automatisera handläggningen ytterligare. Automatisering av föräldrapenning står först på tur och ska enligt plan börja ge effekt 2013. Automatiseringen bidrar till en mer effektiv handläggning och kommer att bidra positivt till att möta det ojämna flödet av inkommande ärenden. Rörande kvalitet i beslut och beslutsunderlag bedömer regeringen att den positiva utveck- lingen avseende de familjeekonomiska stöden har haft betydelse för myndighetens helhetsresultat. De förmåner inom området som är föremål för kontinuerlig kvalitetskontroll uppvisar genomgående höga resultat även om de varierat något mellan åren. Trots den genomgående goda kvaliteten är det dock för flera stöd inom området höga ändringsfrekvenser i omprövningsärenden, där tillfällig föräldrapenning utmärker sig . En generell förklaring till hög ändringsfrekvens av besluten är att ytterligare information tillkommer i ärendet i efterhand. Familjepolitiken bidrar väl till att förbättra barnfamiljernas förutsättningar till en god levnadsstandard, och lyfter i genomsnitt barnhushållens disponibla inkomst . Höjningen av flerbarnstillägget som infördes innebar en förstärkning av barnfamiljernas disponibla inkomster. Genom förslag som lämnas i denna proposition föreslås att det särskilda bidraget inom bostadsbidraget för hemmavarande barn ska höjas fr.o.m. , en åtgärd som särskilt hjälper ensamstående med barn där närmare hälften av hushållen uppbär bostadsbidrag. föreslås två ytterligare höjningar av bostadsbidraget. För att stärka ekonomin för de hushåll som uppbär bostadsbidrag, utan att deras drivkrafter till arbete försvagas i allt för stor utsträckning, föreslås att den nedre gränsen för bostadskostnader vid vilken bidrag betalas ut, sänks för barnfamiljer och att den procentuella ersättningen för ungdomars bostadskostnader höjs (se vidare avsnitt 3.7). gick av utbetalningarna inom den ekonomiska familjepolitiken till den femtedel av barnhushållen med lägst ekonomisk standard. För de behovsprövade bidragen var fördelningsprofilen tydligare, drygt hälften av utbetalningarna gick till denna grupp. Transfereringarnas betydelse för barnhushållens ekonomi har minskat . En förklaring till detta är att höjda reallöner, fler sysselsatta och införandet av jobbskatteavdraget har inneburit högre realinkomster. Transfereringarnas nivåer har inte på samma sätt följt med inkomstutvecklingen. Därför minskar transfereringarnas del av den disponibla inkomsten , även om hushållens totala inkomster har ökat realt. Medianen av disponibel inkomst har i genomsnitt ökat för sammanboende med ett barn (prisnivå). För barnhushåll med en förälder har ökningen varit . Ett sätt att mäta effekten av den ekonomiska familjepolitiken för barnhushåll är i vilken utsträckning den lyfter barnhushållen över gränsen för relativ låg ekonomisk standard mätt som en inkomst lägre än av medianinkomsten. Diagram 3.8 visar att utan den ekonomiska familjepolitiken skulle av barnhushållen ha en låg ekonomisk standard, men 2010 var det i stället av alla individer som bor i barnhushåll som hade låg ekonomisk standard. För ensamstående med ett barn var motsvarande andel och utan den ekonomiska familjepolitiken skulle av dessa hushåll ha en låg ekonomisk standard. Mätningen avser statiska förhållanden och tar inte hänsyn till de beteendeförändringar som skulle uppstå om den ekonomiska familjepolitiken inte fanns. Diagram 3.8 Barnhushåll med låg ekonomisk standard (< av medianinkomsten) med och utan den ekonomiska familjepolitiken, 2010 Låg ekonomisk standard (LES) LES utan behovsprövade bidrag LES utan generella bidrag LES utan ek. Källa: , 2011 Diagrammet visar även tydligt skillnaden i hur viktig familjepolitiken är för olika barnhushåll. Diagrammet ska tolkas så att stapeln Låg ekonomisk standard (LES) visar den situation som var 2010 efter samtliga stöd, medan stapeln LES 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 utan ekonomisk familjepolitik beskriver den situation barnhushållen skulle ha helt utan den ekonomiska familjepolitiken. Stapeln LES utan generella bidrag visar effekten när enbart de generella bidragen tas bort, liksom LES utan föräldraförsäkring tar bort effekten av enbart föräldraförsäkringen. De familjeekonomiska stöden bidrar mer till att förstärka ensamståendes ekonomi än till sammanboendes som stöden bidrar mer till hushåll med fler barn. De behovsprövade bidragen har störst påverkan för de ensamstående, medan föräldraförsäkringen påverkar gruppen mindre. För sammanboende är effekten den omvända de behovsprövade bidragen har knapp påverkan för sammanboende med ett eller två barn, medan föräldraförsäkringen gör skillnad för dessa hushåll. Orsaken till denna skillnad är att de behovsprövade stöden är inkomstprövade stöd medan föräldraförsäkringen i stället täcker hushållens inkomstbortfall. Diagram 3.9 Familjepolitikens betydelse för barnhushållen Källa: , 2011 Familjepolitiken har en avgörande betydelse för barnfamiljernas möjligheter att kombinera familjeliv och arbetsliv och att därmed själva skapa förutsättningar för en god levnadsstandard. Att fler hushåll har låg ekonomisk standard har till stor del sin förklaring i avsaknaden av arbete. Av de 310 000 barn som levde i hushåll med låg ekonomisk standard (inkomst av medianen) var det 140 000 som inte hade någon förälder som förvärvsarbetade och 131 000 hade en förälder 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 En stor del av ökningen av hushåll med låg ekonomisk standard har sin förklaring i en sämre inkomstutveckling i hushåll med utländsk bakgrund. Gruppen nyanlända invandrare har en högre risk att vara ekonomiskt utsatt på grund av svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Sysselsättningsgraden ökar dock , vilket gör att hushåll med låg ekonomisk standard i stor utsträckning tar sig ur detta . Många föräldrar är nöjda med dagens utformning av familjepolitiken. Föräldrapenning och barnbidrag är förmåner som når i stort sett alla föräldrar och införandet av vårdnadsbidraget har möjliggjort för föräldrar att under en längre eller välja en mjukare övergång från föräldraledigheten. Men det finns vissa problem, exempelvis avseende stödens anpassning till särlevande föräldrars situation. Mot bakgrund av detta tillsatte regeringen en utredning om hur ekonomiska stöd till barnfamiljer stödjer samarbete mellan båda föräldrarna. Ut- redningen har lämnat sitt betänkande och föreslår förändringar rörande bl.a. barnbidrag, vårdbidrag, underhållstöd och bostadsbidrag. har regeringen som målsättning att alla föräldrar som separerar ska erbjudas ett samarbetssamtal i syfte att enas om frågor som rör vårdnad, boende och umgänge för barnet. Utredningen gör bedömningen att sådana samtal även bör avse ekonomiska frågor. har under en följd av år haft som uppgift att fler särlevande föräldrar ska reglera underhållet för barn på egen hand. Resultaten har varit goda, färre befinner sig inom underhållsstödet, delvis också som ett resultat av att antalet växelvis boende barn har ökat . För att ytterligare förstärka familjernas möjligheter att planera och välja lösningar som passar deras unika situation är flera valfrihets- och flexibilitetsreformer på väg. Regeringen har beslutat om propositionen (prop. 2010/11:146) Förbättringar inom familjepolitiken, där föräldrar föreslås få möjlighet att ta ut föräldrapenning , och där planeringsförutsättningarna förbättras när jämställdhetsbonusen förenklas och betalas ut i samband med föräldrapenningen. För de föräldrar som själva säger upp sitt vårdnadsbidrag sänks karenstiden för en ny period med vårdnadsbidrag med en månad . Familjen är den grundläggande gemenskapen i samhället. Familjer kan se ut på olika sätt och ha olika förutsättningar. Vår trygghet och känsla av sammanhang grundläggs redan som barn i den egna familjen. I en stabil och trygg familj har barn möjlighet att växa upp till trygga vuxna. I familjens gemenskap kan ett djupt mänskligt behov tillgodoses att bli sedd och inte vara utbytbar. I den lilla grupp som en familj utgör får familjemedlemmarna möjlighet att möta kärlek, omtanke och förståelse, men också ställas inför krav och ta ansvar. Regeringens familjepolitik tar sin utgångspunkt i barnens möjlighet att utvecklas tillsammans med sina föräldrar. Då barnens familjesituation ser väldigt olika ut är det viktigt att familjepolitiken utgår från familjens egen situation. Nyckelorden som sammanfattar regeringens syn på en modern familjepolitik är; barnet i centrum, valfrihet, ett ökat ansvarstagande, mångfald inom förskola och annan pedagogisk verksamhet samt båda föräldrarnas ansvar för barnen. har en ambitiös familjepolitik. Målet är att skapa goda och trygga uppväxtvillkor för barn och ungdomar, att ge förutsättningar för familjer att få tid tillsammans och att uppmuntra jämställda familjer. Alla barn ska ha samma rättigheter och ges samma chanser att fullt ut forma sina egna liv under uppväxten. Vår tids familjepolitiska utmaningar handlar om att skapa tid för både familjeliv och yrkesliv på lika villkor för både män och kvinnor, och om att ge alla barn ekonomisk och social trygghet och förutsättningar för en god relation till båda sina föräldrar. Därtill måste de offentliga systemen utformas på ett sådant sätt att samhället i första hand stöttar och hjälper, inte styr och hindrar. Detta vill vi göra genom att utgå från föräldrarnas centrala betydelse för barnets trygghet samt behovet av ökad jämställdhet och större valfrihet för familjerna. Det är centralt att familjepolitiken präglas av ett tydligt barnperspektiv. Principen om barnets rätt till trygga och utvecklande uppväxtförhållanden bör vara vägledande, liksom barnets rätt till delaktighet och inflytande över frågor som rör barnet i förhållande till barnets ålder och mognad. Regeringen vill möta barns och familjers olika önskemål och behov genom att stödja föräldrarna i deras val. Föräldrarna är de som har huvudansvaret för barnets välbefinnande och ska utifrån familjens livssituation och barnets behov se till barnets bästa. Föräldrarna är också de som känner sina barn bäst. En modern familjepolitik utgår från dessa förutsättningar. Regeringen tar nu ytterligare steg för att skapa mer självbestämmande för familjerna genom olika former av stöd och genom att förenkla familjepolitiken, göra den mer flexibel och användbar för föräldrarna och inte minst för att förstärka den ekonomiska situationen för de föräldrar och barn som har de minsta ekonomiska marginalerna. Barns ekonomiska situation är en viktig fråga för regeringen. Den ekonomiska familjepolitiken bidrar till att ge alla barnfamiljer förbättrade förutsättningar för en god levnadsstandard. Dessutom utgör den generella välfärden i med kraftigt subventionerad hälso- och sjukvård för blivande mödrar, barn och ungdomar, och en subventionerad och högkvalitativ förskola och skola också en stor och viktig roll för att öka möjligheterna till att barn ska få trygga och goda uppväxtvillkor. Den primära orsaken till att barn lever i ekonomisk utsatthet är att föräldrarna saknar arbete. En svag anknytning till arbetsmarknaden för föräldrarna är också en förklaring till att nästan vartannat barn med utländsk bakgrund är ekonomiskt utsatt. Hushåll med två förvärvsarbetande föräldrar är sällan fattiga, vare sig i absolut eller relativ bemärkelse. Oavsett vilket mått man väljer att mäta ekonomisk utsatthet med relativt eller absolut är regeringens mål att den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till att alla barnfamiljer får förbättrade förutsättningar till god ekonomisk levnadsstandard. Många barnfamiljer har en utsatt ekonomisk situation; det gäller inte minst många ensamstående med barn. Med lite större ekonomiska marginaler kan föräldrars oro för den egna familjens situation minska och barnens trygghet stärkas. Ensamförälderhushållen är en särskild utsatt grupp eftersom det bara finns en löneinkomst i hushållet. De ekonomiska familjestöden är i fasta belopp eller följer prisutvecklingen snarare än inkomstutvecklingen. Det resulterar i att den disponibla inkomsten för ensamstående med barn vars inkomster i högre grad utgörs av eko- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 nomiskt familjestöd halkar efter i tider av reallöneutveckling. Bostadsbidraget är en viktig förmån för många ensamståendehushåll med barn. Regeringen vill förbättra ekonomin för de barnfamiljer som har den sämsta ekonomin genom att höja det särskilda bidraget för hemmavarande barn som finns inom bostadsbidraget. För att ytterligare förstärka ekonomin föreslår regeringen även en sänkning av den nedre gränsen för bostadskostnader vid vilken bidrag betalas ut. Reformen medför en höjning av barnfamiljernas inkomster och förslaget når alla de 510 000 som uppbär bostadsbidrag. Bland alla ensamstående med barn berörs av förslaget och innebär för dessa hushåll en höjning av bidraget med . En samtidig satsning görs på unga utan barn som har bostadsbidrag. För att stärka deras ekonomi och öka deras marginaler föreslås att den procentuella ersättningen för ungdomshushållens bostadskostnader höjs. Unga med bostadsbidrag uppgår till ca 45 000 personer och den genomsnittliga höjningen av bostadsbidraget blir med förslaget . Till följd av förslagen ökar inkomsten för barnfamiljer och ungdomshushåll som uppbär bostadsbidrag, vilket kan leda till att hushållet är i behov av ekonomiskt bistånd. Detta får till följd att marginaleffekterna för hushållet minskar kraftigt från 100 till . Förslagen föreslås träda i kraft , se avsnitt 2.1, 3.7 och 3.8. Lösningarna för att minska ekonomisk utsatthet återfinns emellertid inte enbart inom den ekonomiska familjepolitiken, utan regeringens politik utgår från att de samlade insatserna inom flera olika politikområden bidrar till en förbättring av barnfamiljernas möjlighet till en god ekonomisk levnadsstandard. Regeringen satsar därför stort på att värna jobb och omställning och ge bättre förutsättningar för en varaktigt hög sysselsättning, vilket kommer barnfamiljerna till del. En viktig åtgärd som regeringen vidtagit för att förstärka arbetslinjen är etableringsreformen för nyanlända invandrare som trädde i kraft . Reformens syfte är att både nyanlända män och kvinnor ska få stöd för att snabbare etablera sig på arbetsmarknaden. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Situationen för barn till ensamstående föräldrar är en fråga som är mycket angelägen i regeringens arbete. Därför tillsattes en utredning om hur ekonomiska stöd till barnfamiljer stödjer samarbete mellan särlevande föräldrar. överlämnade Utredningen om ekonomi och föräldrasamarbete vid särlevnad sitt betänkande Fortsatt föräldrar om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull (SOU 2011:51), till regeringen. Utredningen har haft i uppdrag att se över hur ekonomiska stöd till barnfamiljer stödjer samarbete och hur fördelningen av kostnader och inkomster som är kopplade till ett barn, påverkar en fungerande försörjning och omsorg om barnet när föräldrarna inte lever tillsammans. Det finns två övergripande slutsatser från utredningen. Den ena slutsatsen är att regelverken för de familjeekonomiska stöden inte har följt utvecklingen av barns boendemönster när föräldrarna är särlevande. Andelen barn som bor växelvis har ökat kraftigt och bor ca en tredjedel av barn till särlevande föräldrar på detta vis. Att de familjeekonomiska regelverken inte tar hänsyn till denna utveckling innebär att respektive förälders försörjningsbörda inte beaktas på likvärdigt sätt trots att båda föräldrarna kan antas bära kostnader för barnet barnet vistas hos föräldern. Detta kan försvåra samarbetet i ekonomiska frågor som rör barnet då föräldrar upplever att det inte är rättvist hur rätten till olika familjeekonomiska stöd är reglerad. Utredningen föreslår därför bl.a. utökade möjligheter för båda de särlevande föräldrarna att uppbära barnbidrag och vårdbidrag. Utredningen behandlar även andra aspekter inom den ekonomiska familjepolitiken och lämnar flera förslag rörande underhållsstöd, bostadsbidrag och föräldrapenning i syfte att minska konflikter mellan föräldrarna. Utredningens andra slutsats är att många särlevande föräldrar saknar information, kunskap och stöd rörande ekonomi och barns försörjning. Detta gäller såväl innebörden av regler avseende föräldrars försörjningsansvar gentemot barn, som avsaknaden av en instans som bistår föräldrar med råd och stöd för att i större utsträckning komma överens om avtal om underhållsbidrag i stället för att reglera underhåll visa underhållsstödet. Brist på kunskap och stöd i frågor som rör ekonomi och barns försörjning kan dessutom försvåra samarbete och förstärka konflikter. Att det finns två parallella regelverk för att reglera underhåll genom bestämmelserna i och för underhållsstödet, sänder enligt utredningen dubbla budskap till föräldrarna och det blir inte tillräckligt tydligt att det är föräldrarna som primärt har huvudansvaret för barnets försörjning inte staten. Utredningens beräkningar visar dessutom att det finns en överhängande risk att barn till särlevande föräldrar inte får det underhåll det är berättigat till enligt regler. Regeringen avser därför att se över frågan om hjälp och stöd till föräldrar att träffa avtal om underhållsbidrag, och vilken instans som i så fall kan vara lämplig för ett sådant ansvar. Vidare lämnar utredningen förslag om att ekonomiska frågor som rör barnet utöver frågor om vårdnad, boende och umgänge ska ingå i kommunernas samarbetssamtal samt att föräldrar som separerar så långt det är möjligt ska erbjudas möjlighet att ha sådana samtal i syfte att enas om det fortsatta gemensamma ansvaret för barnet. För barnets skull är det viktigt att eventuella konflikter hanteras på ett bra sätt, helst utanför domstol, för att undvika att barnet hamnar i kläm. Utredningen lämnar också förslag om att en försöksverksamhet med s.k. separationsteam prövas i ett antal kommuner. Detta kan enligt utredningen vara ett bra sätt att utifrån barnets perspektiv individanpassa stödinsatser i samband med separationer där olika huvudmän och professioner samverkar under samma tak. Utredningen föreslår även att en webbaserad föräldraportal kan lämna information och stöd till föräldrar i olika skeden i livet. Vad avser förslagen om samarbetssamtal, separationsteam och föräldraportal finns mer information under utgiftsområde 9, barnrättspolitik, avsnitt 9.5. Be- tänkandet remissbehandlas . Regeringens mål inom den ekonomiska familjepolitiken betonar tydligt att familjepolitiken ska stärka föräldrars makt över sin livssituation och öka familjernas valfrihet. I proposition 2010/11:146 Förbättringar inom familjepolitiken, har regeringen därför föreslagit en möjlighet för föräldrar att fr.o.m. kunna ta ut föräldrapenning under barnets första levnadsår. föräldrapenningdagar som kan avstås och inte de som är reserverade för respektive förälder. De nuvarande tio s.k. pappadagarna kvarstår. Vidare har regeringen i samma proposition föreslagit att jämställdhetsbonusen ska förenklas fr.o.m. . Förenklingen innebär att bonusen utbetalas tillsammans med föräldrapenningen i stället för att som ges som en kreditering på skattekontot. När den förälder som har tagit ut minst antal dagar tar ut föräldrapenning får båda föräldrarna i jämställdhetsbonus per dag. En förändring av karenstiden för vårdnadsbidrag föreslås i samma proposition. Vårdnadsbidraget ska göras mer flexibelt genom att karenstiden förkortas när den enskilde själv har sagt upp bidraget. Regeringen vill förutom de lagda förslagen ytterligare förbättra möjligheterna för ensamstående föräldrar att använda föräldrapenningen. Regeringen har därför givit i uppdrag att utreda möjligheterna för föräldrar som har ensam vårdnad om ett barn att kunna överlåta en del av föräldrapenningen till någon annan person som inte är förälder. ska vidare utreda möjligheten för den förälder som i praktiken är ensam om att ta hand om sitt barn att kunna ta del av alla föräldrapenningdagar. Regeringen har också givit i uppdrag att utreda möjligheterna att ta bort anmälningsplikten för första vårddagen inom den tillfälliga föräldrapenningen. En åtgärd som syftar till att förenkla för barnfamiljerna. Dessutom ska i syfte att förbättra situationen för studerande med barn, utreda möjligheten för studerande att låta någon annan person vårda barnet med tillfällig föräldrapenning. Uppdragen ska redovisas . Regeringen har även givit Inspektionen för socialförsäkringen i uppdrag att analysera tilllämpningen av lagstiftningen inom sjukpenning och graviditetspenning i ärenden som rör kvinnor med graviditetsrelaterade besvär. Om analysen visar att det finns brister i tillämpningen ska förslag till åtgärder redovisas. Uppdraget ska redovisas . Vidare bereder frågan om egenföretagares möjligheter att erhålla graviditetspenning på grund av risker i arbetsmiljön. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Ärendet och dess beredning: Regeringen har i budgetpropositionen aviserat sin avsikt att återkomma till med förslag om höjt bostadsbidrag i form av det särskilda bidraget för hemmavarande barn.