prop · GY0351 · 2011-01-14 00:00:00 — Motsvarande be- stämmelser finns i 4 § och bilaga 1 till lagen om motorfordons avgasren- ing och motorbränslen. Där kallas utsläppsklasserna miljöklasser. En ut- vecklad redogörelse för systemet med den svenska indelningen i miljö- klasser (i den nya lagen utsläppsklasser) finns i prop. 2001/02:31 s. 44 50. En nyhet i förhållande till vad som gäller enligt lagen om motorfordons avgasrening och motorbränslen är att utsläppsklasserna får benämningar som bättre återspeglar de utsläppskrav som bilarna uppfyller (dvs. Euro 5 och Euro 6). Avgaskravnivåerna döps alltså inte om på det sätt som skedde t.ex. med den kravnivå som enligt EU-direktiv kallas Euro 4, men som i den svenska lagen blev Miljöklass 2005. Paragrafen anger att personbilar, lätta lastbilar och lätta bussar ska klassi- ficeras i de s.k. euroklasser vilkas avgasreningskrav enligt EU-förord- ningarna de uppfyller (dvs. Euro 5 eller Euro 6). Paragrafen anger att tunga lastbilar och tunga bussar ska klassificeras som Euro 5 eller Euro 6 om motorn uppfyller tillämpliga utsläppskrav. Enligt paragrafen får ett fordon, utöver vad som anges i 30 och 31 §§, klassificeras i någon av utsläppsklasserna El, Elhybrid eller Laddhybrid om det uppfyller angivna förutsättningar. Med Elhybrid menas en bil som för sin framdrivning hämtar energi från två i bilen placerade källor för energi, ett förbrukningsbart bränsle (t.ex. bensin eller diesel) och I den nuvarande lagen kallas miljöklassen hybrid men eftersom definitionen avser elhybrid har detta klargjorts. är en elhybridbil med möjlighet till extern laddning av elektrisk energi. Information om reparation och underhåll Paragrafen anger att godkännandemyndigheten får förelägga en tillver- kare att enligt angivna artiklar i EU-förordningarna tillhandahålla sådan information om reparation och underhåll som har betydelse för ett for- Bestämmelsen motsvarar 26 § lagen om motorfordons avgasrening och motorbränslen och behandlades i prop. 2009/10:35 s. 27 Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Paragrafen innehåller bemyndiganden för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter. diganden finns i 20 § lagen om motorfordons avgasrening och motor- bränslen i de delar som avser avgasrening. lagen om motorfordons avgasrening och motorbränslen angavs bl.a. att föreskrifter om begränsning av utsläpp kan avse högsta tillåtna utsläpp i luften av exempelvis kolmonoxid, kolväten, kväveoxider och partiklar. Vidare anfördes att utsläppsnivåerna som regleras i avgasdirektiven bör specificeras i förordning eller föreskrifter. Föreskrifter om tillsyn och kontroll kan, förutom den kontroll som typgodkännandemyndigheten kan göra enligt EU-rättsakter, avse tillverkarens skyldigheter att medverka vid den kontroll som myndigheten bedriver. Punkten 1 omfattar bl.a. föreskrifter som behövs för att genomföra EU- direktiv eller ECE-reglementen eller för att förebygga att utsläpp av av- gaser och andra föroreningar från bränslen i motorfordon skadar eller orsakar olägenheter för människors hälsa eller för miljön. Den i lagrådsremissen föreslagna 12 § innehöll ett separat bemyndig- Prop. 2010/11:51 ande att meddela föreskrifter om begränsning av utsläpp från avgaser. enlighet med Lagrådets påpekande har den bestämmelsen i stället arbet- ats in i den här paragrafen så att samtliga bemyndiganden är samlade på ett ställe. I bestämmelsen anges att den myndighet som regeringen bestämmer ska ansvara för tillsynen över att såväl EU-förordningarna, lagen och de före- skrifter som meddelats i anslutning till lagen följs. En motsvarande be- stämmelse finns i 25 § lagen om motorfordons avgasrening och motor- bränslen men anges att tillsynen även ska omfatta EU-förordningarna. är det Transportstyrelsen som är tillsynsmyndighet. Paragrafen anger att på tillsynsmyndighetens begäran ska den som salu- för fordon och utrustning till fordon lämna tillträde till fordonen, utrust- ningen, anslutande lokaler och utrymmen samt till handlingar, varupro- ver m.m. som kan behövas för tillsynen. En liknande bestämmelse finns i 5 kap. 3 b § fordonslagen men inte i lagen om motorfordons avgasrening och motorbränslen. Genom den nya bestämmelsen blir det en likartad reglering på avgasområdet. Paragrafen har utformats med utgångspunkt i Bestämmelsen anger att tillsynsmyndigheten får meddela de föreläggan- den som behövs för att EU-förordningarna, lagen och föreskrifter som meddelats i anslutning till lagen ska följas. behöver ha denna möjlighet bl.a. för att kunna se till att EU-förordningarna följs. Enligt paragrafen kan den dömas till ansvar som med uppsåt eller av oaktsamhet bryter mot vissa artiklar i EU-förordningarna. Bestämmelsen motsvaras av 27 a § lagen om motorfordons avgasrening och motor- bränslen. I författningskommentaren till den paragrafen (prop. 2009/10: 35) sägs bl.a. att de gärningar som man kan göra sig skyldig till är att inom ramen för ett typgodkännandeförfarande eller genomförande av en åtgärdsplan lämna falsk uppgift, förfalska testresultat, undanhålla uppgift eller använda manipulationsanordningar och manipulationsstrategier (dvs. manipulation av ett fordons system för övervakning av avgasut- släpp). Dessa gärningar kan i princip endast en tillverkare göra sig skyl- dig till eftersom aktörerna i typgodkännandeförfarandet eller återkallan- deförfarandet är den ansvariga myndigheten och tillverkaren. Vidare ska enligt båda EU-förordningarna även en vägran att tillhandahålla obero- ende reparatörer information om reparation och underhåll kunna sank- För tunga fordon gäller dessutom att enligt förordning (EG) nr Prop. 2010/11:51 595/2009 att manipulation av system för begränsning av utsläpp av kväveoxider eller användande av ett fordon utan nödvändigt reagens- ämne för begränsning av utsläpp av kväveoxider ska sanktioneras och sådana gärningar omfattas därför också av straffbestämmelsen. Paragrafen har formulerats i enlighet med Lagrådets förslag, men kvävedioxidutsläpp har ersatts med utsläpp av kväveoxider för att överensstämma med EU-förordningarna. Paragrafen motsvarar 27 b § lagen om motorfordons avgasrening och motorbränslen. Enligt en allmän princip i svensk rätt bör det inte vara möjligt att ingripa med både straff och vitespåföljd mot samma förfar- ande. Paragrafen motsvarar 28 § lagen om motorfordons avgasrening och mo- torbränslen. De beslut som kan komma att överklagas är exempelvis myndighetens beslut om att vägra godkänna en fordonstyp eller att åter- kalla ett godkännande, myndighetens beslut om undantag samt beslut rörande indelning i miljöklasser. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Typgodkännanden som har getts före den nya lagens ikraftträdande ska fortsatt gälla. I enlighet med Lagrådets påpekande har bestämmelsen for- mulerats så att den omfattar samtliga typgodkännanden som getts enligt äldre bestämmelser. De bestämmelser som avser motorbränslen i lagen (2001:1080) om mo- torfordons avgasrening och motorbränslen tas in i den nya drivmedels- lagen. Den vidare termen drivmedel har valts i rubriken eftersom lagen även innehåller regler om elenergi som används för motordrift och i van- ligt språkbruk förknippas elenergi inte med bränsle. Paragrafen anger lagens syfte och motsvarar 1 § första stycket lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen i den del som avser drivmedel. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. I paragrafen definieras ett antal termer och uttryck som används i lagen. Jämfört med 2 § lagen om motorfordons avgasrening och motorbränslen har definitioner av biodrivmedel, drivmedel och drivmedelsleverantör Definitionen av biodrivmedel är densamma som i lagen (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen. En definition av drivmedel tas in mot bakgrund av att den nya lagen fått beteckningen drivmedelslag. Syftet är att skapa en enkel term som kan avse såväl bränslen i betydelsen ett drivmedel som förbränns i en motor som energi i annan form, exempelvis elenergi. En definition av drivmedelsleverantör tas in för att beskriva den person som normalt levererar drivmedel. Med drivmedelsleverantör ska inte förstås själva säljstället som tillhandhåller ett drivmedel eller den som använder ett drivmedel. Definitioner av termerna vintern och sommaren har betydelse för under vilka förutsättningar det är tillåtet att tillhandahålla en bensin med högre Den informationen finns i fotnoter till bilaga 2 i lagen om mo- torfordons avgasrening och motorbränslen. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Paragrafen anger att den som tillverkar eller yrkesmässigt till för in bensin för motordrift som ska tillhandahållas är skyldig att ange bensi- nens miljöklass, vilken beror på de tekniska krav som framgår av efter- Paragrafen motsvarar i den delen 23 § lagen om motorfordons avgasrening och motorbränslen. Paragraferna innehåller specifikationer för de olika sorters bensin som finns, nämligen motorbensin i miljöklass 1, alkylatbensin i miljöklass 1 samt bensin i miljöklass 2. Specifikationerna har tidigare funnits i bilaga 2 till lagen om motorfordons avgasrening och motorbränslen men har i syfte att öka läsbarheten i stället arbetats in i författningstexten. viktigaste ändringen i specifikationerna för bensin är att det blir möjligt att blanda in upp till tio volymprocent etanol i bensinen till skillnad mot dagens högsta tillåtna mängd om fem volymprocent. Paragrafen anger att den som tillverkar eller yrkesmässigt till för in dieselbränsle för motordrift som ska tillhandahållas ska ange diesel- Paragrafen motsvarar 23 § lagen om motorfordons avgasrening och motorbränslen. På motsvarande sätt som för bensin anges i dessa paragrafer specifikatio- nerna för de olika miljöklasserna för dieselbränslen, nämligen diesel- bränsle i miljöklass 1, 2 och 3. Specifikationerna har tidigare funnits i bilaga 3 till lagen om motorfordons avgasrening och motorbränslen men har i syfte att öka läsbarheten i stället arbetats in i författningstexten. viktigaste ändringen i specifikationerna för dieselbränsle är att det blir möjligt att blanda in fettsyrametylestrar till skillnad mot dagens högsta tillåtna mängd om fem volymprocent. erna för densitet och flampunkt har ändrats i syfte att möjliggöra en sådan ökad inblandning. Motsvarande ändringar har gjorts i gällande Miljöklasser för alternativa bränslen Paragrafen anger att den som tillverkar eller yrkesmässigt till för in ett alternativt motorbränsle som ska tillhandahållas får hänföra detta alternativa motorbränsle till den miljöklass som anges i någon av de följ- ande paragraferna om det uppfyller specifikationerna. som regeringen bestämmer prövar om ett bränsle uppfyller kraven. grafen motsvarar i stort 23 § lagen om motorfordons avgasrening och I enlighet med Lagrådets förslag har den nya paragrafen formulerats så att det tydligt framgår att prövningen görs av en myndig- het och inte av regeringen. I paragraferna anges specifikationerna för de olika alternativa motor- bränslen som finns, nämligen etanolbränsle för gnisttända motorer i miljöklass 1 (s.k. E85), FAME i miljöklass 1, etanolbränsle för kompres- sionstända motorer i miljöklass 1 och syntetiska dieselbränslen i miljö- Specifikationerna har tidigare funnits i bilaga 4 och 5 till lagen om motorfordons avgasrening och motorbränslen men har i syfte att öka läsbarheten i stället arbetats in i författningstexten. I enlighet med Lagrådets påpekande har rubriken till 12 § justerats och 13 § kompletterats med en punkt om korrosiv inverkan på koppar. Paragrafen anger att bensin som inte uppfyller kraven för minst miljö- klass 2 och dieselbränsle som inte uppfyller kraven för minst miljöklass 3 inte får saluföras. Paragrafen motsvarar 24 § lagen om motorfordons avgasrening och motorbränslen men har förtydligats så att det framgår att bränslet minst ska uppfylla respektive miljöklass för att få saluföras. Bensin i miljöklass 1 och dieselbränslen i miljöklasserna 2 och 3 får Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Tillgång till bensin med låga halter av syre och etanol Någon motsvarande bestämmelse finns inte i lagen om motorfordons avgasrening och motorbränslen. Bestämmelsens syfte är att genomföra det krav som framgår av artikel 3.3 i bränslekvalitetsdirektivet (direktiv 98/70/EG, senast ändrat genom direktiv /30/EG). medlemsstaterna kräva att det fortsatt på marknaden släpps ut en bensin med lägre etanolhalt. Bakgrunden är att äldre fordon inte lämpar sig för den bensin med en högre inblandning av etanol som blir möjlig. som tillverkar eller yrkesmässigt för in bensin till ska därför vara skyldig att se till att bensin med en lägre etanolhalt också i fortsättningen finns att tillgå. Någon detaljreglering av hur kravet närmare ska utformas sker inte i lagen utan kan vid behov göras genom föreskrifter med stöd av bemyndigandet i 22 § 2. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Information om felaktiga drivmedel Paragrafen innebär att en drivmedelsleverantör är skyldig att se till att de som äger eller tillverkar motorfordon eller motorer och de som yrkes- mässigt för in motorfordon eller motorer till får information om eventuell förekomst av felaktiga drivmedel på marknaden. saknas i lagen om motorfordons avgasrening och motorbränslen men i förordningen (1985:838) om motorbränslen finns en bestämmelse enligt vilken Transportstyrelsen får informera om felaktiga drivmedel på leve- rantörens vägnar och dessutom kräva ersättning från den informations- Utgångspunkten för detta är att leverantören har en sådan in- Den informationsskyldigheten kommer till ut- tryck i lagen. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Rapportering om kvaliteten på bensin och dieselbränslen Paragrafen saknar motsvarighet i lagen om motorfordons avgasrening Enligt förordningen om motorbränslen ska tillsyns- myndigheten i enlighet med bränslekvalitetsdirektivet rapporterna till om mängden sålt bränsle i de olika bränslekvaliteter- En motsvarande skyldighet för drivmedelsleverantörerna att rappor- tera till den svenska myndigheten kommer till uttryck i lagen. Paragrafen har utformats med hänsyn till det som Lagrådet har anfört. I paragrafen preciseras inte vilken myndighet som ska ta emot rapport- Regeringen kan välja att lägga uppgiften på någon annan myndig- het än den som utses att vara tillsynsmyndighet. Rapportering om utsläpp av växthusgaser Paragrafen saknar motsvarighet i lagen om motorfordons avgasrening Syftet är att genomföra bränslekvalitetsdirektivets krav i artikel 7 a på rapportering av växhusgasutsläpp från drivmedel. Enligt direktivet krävs att leverantörerna till en ansvarig myndighet ska tillhandahålla information om den totala mängden bränsle eller energi som levererats samt om dess ursprung. Vidare ska leverantörerna lämna information om hur stora växthusgasutsläppen från de levererade bräns- lena eller energin varit under hela livscykeln. Direktivet definierar växthusgasutsläpp under hela livscykeln som alla nettoutsläpp av koldioxid, metan och dikväveoxid som är att hänföra till bränslet eller till den energi som levererats, inklusive extraktion, od- ling, ändrad markanvändning, transport, distribution, bearbetning och förbränning, oavsett var sådana utsläpp inträffar. rapporteringskravet kan lämpligen meddelas på förordningsnivå med stöd av bemyndigandet i 22 § 6. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser Paragrafen saknar motsvarighet i lagen om motorfordons avgasrening Syftet är att genomföra bränslekvalitetsdirektivets krav i artikel 7 a på minskning av växhusgasutsläpp från drivmedel. Enligt direktivet ska leverantörer av drivmedel se till att växthusgasut- släppen från de drivmedel som de levererar gradvis minskar. rar att en leverantör fullgör skyldigheten genom att vidta åtgärder till- sammans med andra. I förhållande till en referensnivå ska en minskning på sex pro- cent ha uppnåtts . Därutöver anger direktivet ett vägledande mål om att yt- terligare fyra procents minskning ska ske i syfte att den totala minsk- ningen vid utgången av 2020 uppgår till . biodrivmedel som används för att minska utsläppen uppfylla särskilda Sådana kriterier anges i lagen om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen. Föreskrifter om hur skyldigheten ska genomföras kan lämpligen med- delas på förordningsnivå med stöd av bemyndigandet i 22 § 7. melser om att biodrivmedel ska uppfylla hållbarhetskriterierna bör tas in i sådana föreskrifter. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Paragrafen innehåller de bemyndiganden som behövs för att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska kunna meddela de ytterligare föreskrifter som behövs. Punkten 1 avser föreskrifter om skyldighet att informera konsumenter Prop. 2010/11:51 om hur stor andel biodrivmedel ett drivmedel har. framgår av artikel 3 och 4 i bränslekvalitetsdirektivet. Skyldigheten avser träffa den som tillhandahåller bensin eller dieselbränsle. Den kretsen kan således vara vidare än den som tillverkar eller levererar bränsle. Syftet med bestämmelsen är att konsumenter ska informeras om bränslens egenskaper och det är därför lämpligt att bemyndigandet utformas på ett sådant sätt att föreskrifter som antas med stöd av bemyndigandet ska kunna omfatta informationskrav även för en bensinstation. Punkten 2 avser föreskrifter som närmare anger hur skyldigheten i 17 § att tillhandahålla bensin med en lägre etanolhalt ska genomföras. Enligt punkten 3 får föreskrifter meddelas om att den som enligt 18 § är skyldig att informera om ett felaktigt drivmedel ska betala en myndig- hets kostnader för sådan information, om myndigheten har lämnat infor- mationen i den informationsskyldiges ställe. Punkten 4 innehåller ett bemyndigande att meddela föreskrifter om märkning och utformning av anordningar för bränslepåfyllning. Sådana föreskrifter kommer att bli aktuella bl.a. för genomförande av bränsle- kvalitetsdirektivets krav i artikel 8 på märkning med uppgifter om bräns- len som innehåller metalltillsatser samt för genomförande av EU-krav på hur bränslepumpar ska vara utformade för att minimera spill. Enligt punkten 5 får föreskrifter meddelas om undantag för bränslen avsedda endast för drift av kolvmotorer i luftfartyg. Punkten 6 anger att närmare föreskrifter får meddelas om hur rappor- tering enligt 19 och 20 §§ ska gå till samt om undantag från sådan rap- porteringsskyldighet. Enligt punkten 7 får föreskrifter meddelas om de åtgärder som driv- medelsleverantörer enligt 21 § ska vidta för att minska växthusgasut- släppen från de drivmedel som de tillhandahåller. Det omfattar även före- skrifter om hur minskningen ska beräknas. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Paragrafen anger att tillsyn över att drivmedelslagen och de föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen följs utövas av myndighet som regeringen bestämmer. Bestämmelsen motsvarar 25 § lagen om motor- fordons avgasrening och motorbränslen. ansvarar Trans- portstyrelsen för tillsynen över bränslelagstiftningen. Paragrafen anger att tillsynsmyndigheten har rätt att få de upplysningar och handlingar som behövs för tillsynen och får besluta de förelägganden (inklusive förbud och villkor) som behövs för att lagen och föreskrifter som meddelats med stöd av lagen efterlevs. Paragrafen har ingen mot- svarighet i lagen om motorfordons avgasrening och motorbränslen. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Straffbestämmelsen motsvarar 27 § lagen om motorfordons avgasrening och motorbränslen. Paragrafen motsvarar 41 § avgasreningslagen. Enligt en allmän princip i svensk rätt bör det inte vara möjligt att ingripa med både straff och vites- påföljd mot samma förfarande. Både första och andra styckena om överklagande motsvarar 28 § lagen om motorfordons avgasrening och motorbränslen men har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. 8.3 Förslaget till lag om ändring i drivmedelslagen (2011:000) I enlighet med bränslekvalitetsdirektivets krav i artikel 8 a punkten 2 skärps gränsvärdet för metylcyklopentadienylmangantrikarbonyl (MMT) i bränsle från mangan per liter till mangan per liter . I lagrådsremissen framgick detta av en över- gångsbestämmelse till den nya drivmedelslagen. Mot bakgrund av Lag- rådets påpekande att regeln är en ordinär regel som borde tas in i lagtex- ten föreslår regeringen i stället en lag om ändring i drivmedelslagen, en- ligt vilken det strängare gränsvärdet träder i kraft . 8.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi 2 kap. 5 § Den nuvarande hänvisningen till bilagorna till lagen (2001:1080) om mo- torfordons avgasrening och motorbränslen följdändras med anledning av att innehållet i bilagorna tas in i drivmedelslagen. De ändringar som föreslås i denna proposition föreslås träda i kraft . Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla för förhållanden som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. Det innebär exempelvis att om beslut om skatt för ett visst bränsle fattats med stöd av äldre bestäm- melser, så ska det beslutet gälla fortsatt även om bränslet enligt de nya reglerna skulle ha beskattats annorlunda. 8.5Förslaget till lag om ändring i 1 kap. 6 § Med anledning av att Europeiska unionen har ersatt Europeiska gemen- skapen ändras uttrycket de Europeiska gemenskapernas till unionens. 7 kap. 28 § Hänvisningen till direktivet i andra stycket uppdateras med uppgift om den senaste ändringen. Med anledning av att Europeiska unionen har ersatt Europeiska gemenskapen ändras uttrycket gemenskapen till unionen. 28 kap. 1 § Med anledning av att Europeiska unionen har ersatt Europeiska gemen- skapen ändras uttrycket EG-förordningar till EU-förordningar. 30 kap. 1 § Med anledning av att Europeiska unionen har ersatt Europeiska gemen- skapen ändras uttrycket EG-förordningar till EU-förordningar. 8.6Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:1707) om åtgärder mot buller och avgaser från mobila maskiner Paragrafen följdändras med anledning av att innehållet i bilaga 3 till lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen tas in i 10 § drivmedelslagen. I sjätte punkten ändras uttrycket EG-typgodkännande till EU-typgod- kännande med anledning av att Europeiska unionen har ersatt Europe- iska gemenskapen. I övrigt görs en språklig och redaktionell ändring av sammanbindningen mellan sjunde och åttonde punkterna. Uttrycket får föreskriva ändras till får meddela föreskrifter om för att bättre överensstämma med hur normgivningsbemyndiganden numera brukar formuleras. Med anledning av att Europeiska unionen har ersatt Europeiska gemenskapen ändras uttrycket EG-typgodkännande till EU-typgodkännande. 13 § Prop. I första meningen görs en språklig ändring av hänvisningen till de olika punkterna i 4 §. Hänvisningen avser föreskrifter som har meddelats med stöd av någon av de uppräknade punkterna. Hänvisningen får en formu- lering som återspeglar detta. I andra meningen ändras uttrycket EG-typgodkända till EU-typ- godkända med anledning av att Europeiska unionen har ersatt Europe- iska gemenskapen. Med anledning av att Europeiska unionen har ersatt Europeiska gemen- skapen ändras uttrycket EG-typgodkännande till EU-typgodkännan- de. Med anledning av att Europeiska unionen har ersatt Europeiska gemen- skapen ändras uttrycket EG-typgodkänd till EU-typgodkänd. 8.7 Förslaget till lag om ändring i fordonslagen (2002:574) 2 kap. 2 § I första stycket ändras uttrycket EG-rättsakter till EU-rättsakter med anledning av att Europeiska unionen har ersatt Europeiska gemenskapen. Tredje stycket följdändras med anledning av att typgodkännanderegler- na i lagen (2001:1080) om motorfordons avgasrening och motorbränslen tas in i avgasreningslagen. 3 kap. 5 §