prop · GZ031d14 · 2011-09-20 00:00:00 — var löneutvecklingen inom den kommunala sektorn . 7Alla tjänsters heltidslöner summeras och divideras med antalet tjänster. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Diagram 3.8 Utvecklingen av genomsnittliga löner i olika sektorer på arbetsmarknaden 19942010 Anm. Uppgifterna avser nominella löner och är rensade med hänsyn till strukturella förändringar i utbildningsnivå, ålder och kön. Löneskillnaderna mellan kvinnor och män Regeringens mål är att löneskillnaderna mellan kvinnor och män i staten ska minska. Som underlag för uppföljningen används partsgemensam statlig förhandlingsstatistik. var statsanställda kvinnors genomsnittslön totalt sett lägre än statsanställda mäns genomsnittslön (se diagram 3.9). var motsvarande löneskillnad . Skillnaden har minskat successivt och trenden mot en minskad löneskillnad fortsatt. Diagram 3.9 Löneskillnader mellan kvinnor och män i staten uppdelat på förklaringsfaktorer 20012010 Den statistiska analys som har gjort visar att den genomsnittliga löneskillnaden nästan helt kan hänföras till mätbara faktorer. Stora delar av löneskillnaden beror på att fler kvinnor än män arbetar deltid, arbetets svårighetsgrad och innehåll samt att fler män än kvinnor är chefer. Vidare påverkar det att arbetsinnehåll och löner ser olika ut hos olika myn- Det finns också skillnader när det gäller utbildning, erfarenhet och i vilken region den anställde arbetar. Den löneskillnad som slutligen blir kvar, den s.k. oförklarade löneskillnaden som inte kan förklaras av den mätbara information som finns tillgänglig i den partsgemensamma statistiken, uppgick till . Den oförklarade löneskillnaden uppgick 20072009 till . Åren 20022003 var den som högst och uppgick då till . Som framgår av diagram 3.9 är det två faktorer som tillsammans står för mer än hälften av den totala löneskillnaden mellan kvinnor och män. Dessa två viktigaste förklaringar är att kvinnor jämfört med män oftare innehar befattningar med en lägre svårighetsgrad och att kvinnor arbetar deltid oftare än män. Skillnader i svårighetsgrad är den viktigaste förklaringen. Att förklaringsgraden ökat från beror huvudsakligen på strukturförändringar där viss statlig verksamhet bolagiserats och därmed inte längre ingår i statistiken. var det av kvinnorna som arbetade deltid medan motsvarande andel för männen var . Det bör noteras att av de statsanställda har en heltidsanställning. Bland kvinnorna har en heltidsanställning att jämföra för männen. Inom det statliga chefskollektivet hos medlemmar har löneskillnaderna minskat kraftigt som verket studerat detta. ökade snittlönen för kvinnliga chefer , medan snittlönen för manliga chefer ökade . Det innebär att tidigare löneskillnader mellan manliga och kvinnliga chefer, som uppgick till eliminerats. har vi ett omvänt förhållande där löneskillnaderna mellan kvinnliga och manliga chefer uppgår till , till kvinnornas fördel. Den nya organisationen inom Försvarsmakten, där personalansvaret delegerats till ca 1 600 i huvudsak manliga befäl i insatsorganisationen, ger härvid genomslag. Den genomsnittliga löneutvecklingen i årstakt för RALS 2007 2010 har varit högre för de kvinnliga cheferna än för de manliga och uppgår till för kvinnorna och för männen. bedömning är att en orsak till att de 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA kvinnliga cheferna haft en högre löneutveckling än de manliga är att en relativt sett större andel av de kvinnliga cheferna blivit befordrade till chefer . Kvar från arbete i det nu avslutade arbetsområdet Jämställda arbetsplatser är att slutföra och implementera det metodstöd som utvecklats i syfte att stödja lokala parters arbete med att säkerställa att det inte föreligger osakliga löneskillnader. Utifrån den nuvarande diskrimineringslagstiftningen och parternas skrivningar i de nu gällande RALS-avtalen är det angeläget att metodstödet implementeras i den lokala lönebildningsprocessen. Underbilaga Myndighetschefer och ordförande i styrelsemyndigheter 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Underbilaga Myndighetschefer och ordförande i Ordförande i styrelsemyndigheter per .................................... 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Regeringen redovisar nedan en sammanställning över myndighetschefer som lyder under regeringen och som anställs genom beslut av regeringen. Sammanställningen redovisar förhållandena per . för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (FORMAS) Forum för levande historia 8 På grund av särskilda bestämmelser ingår inte , och Verket för högskoleservice i sammanställningen. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA utvecklingssamarbete (Sadev) för utveckling i staten 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Myndigheten för handikappolitisk samordning Myndigheten för internationella adoptionsfrågor Myndigheten för radio och tv Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar Myndigheten för utländska investeringar i 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ESF-Rådet) Statens museer för världskultur 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll Verket för innovationssystem () 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Ordförande i styrelsemyndigheter per Regeringen redovisar nedan en sammanställning över ordförandena i de myndigheter som leds av en styrelse. Sammanställningen redovisar förhållandena per . för arbetsliv och socialvetenskap 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Verket för innovationssystem ()