prop · GZ031d34 · 2011-09-20 00:00:00 — har även en ökad efterfrågan från samt kärnkraftens begränsade tillgänglighet spelat en viktig roll. Regeringen genomför en rad åtgärder för att främja utvecklingskraft i hela landet, bl.a. i form av särskilda insatser inom geografiskt avgränsade områden. En ny åtgärd för att främja innovation och företagande i norra inland är . Regeringen avser därför att inte vidta några ytterligare åtgärder med anledning av den begäran som har inkommit från Föreningen (dnr N2007/150/E). Utifrån propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi (prop. 2008/09:163) fick utredningen om en samordnad reglering på kärnteknik- och strålskyddsområdet ett tilläggsuppdrag (dir. 2009:32). Uppdraget omfattade att ta fram förslag till ny lagstiftning för den samhälleliga prövningen av nya anläggningar som möjliggör kontrollerade generationsskiften i det svenska kärnkraftsbeståndet, förslag om att lagen om kärnkraftens avveckling kan avskaffas och förslag om att förbudet mot nybyggnad av kärnkraft kan tas bort i lagen (1997:1320) om kärnteknisk verksamhet. Utredningen lämnade delbetänkandet Kärnkraft nya reaktorer och ökat skadeståndsansvar (SOU 2009:88). biföll regeringens proposition Kärnkraften förutsättningar för generationsskifte (prop. 2009/10:172, bet. 2009/10:NU26, rskr 2009/10:359). Beslutet innebär att tillstånd till uppförande och drift av en ny kärnkraftsreaktor kan utfärdas förutsatt att den nya reaktorn ersätter en av de befintliga reaktorerna, att den äldre reaktorn är permanent avstängd när den nya reaktorn tas i drift och att den nya reaktorn uppförs på en plats där någon av de befintliga reaktorerna är lokaliserad. upphävdes lagen om kärnkraftens avveckling. I samband med behandling av propositionen gjorde ett uttalande med innebörden att regeringen ska återkomma till med förslag om lagstiftning eller andra åtgärder med innebörden att direkta eller indirekta statliga subventioner inte kan påräknas. bereder nu regeringens svar till . biföll även propositionen Kärnkraften ökat skadeståndsansvar (prop. 2009/10:173, bet 2009/10:CU29, rskr 2009/10:360). Beslutet innebär bl.a. att atomansvarighetslagen (1968:45) ersätts av en ny lag som reglerar ansvar och ersättning vid radiologiska olyckor samt att det införs ett obegränsat ansvar för innehavare av kärntekniska anläggningar och att innehavare av kärnkraftsreaktorer ska finansiera ansvaret . Miljö, hälsa och klimat Enligt Energiindikatorer 2011 (grundindikator 17) var koldioxidutsläppen lägre än 1990. var motsvarande siffra . De största minskningarna återfinns i sektorerna bostäder och service vilket till stor del förklaras av att oljeanvändningen har minskat och i stor utsträckning ersatts av biobränslen, värmepumpar, el och fjärrvärme. Detta har lett till att el- och fjärrvärmeanvändningen ökat. Denna ökning har dock skett utan motsvarande utsläppsökning inom energisektorn där el- och fjärrvärmeproduktion ingår. Detta kan förklaras med att den tillkommande el- och fjärrvärmeproduktionen i stor utsträckning baseras på ickefossila energibärare, främst biobränslen. har också utsläppen minskat märkbart inom tillverknings- och byggindustri samt industriprocesser. Utsläppen från transportsektorn har ökat jämfört med men utsläppsintensiteten i denna sektor har minskat , dvs. utsläppen har ökat i långsammare takt än transportarbetet, vilket kan förklaras av bränslesnålare bilar och en ökad låginblandning av biodrivmedel i bensin och diesel. Jämfört med föregående år har dock utsläppen under såväl 2008 som 2009 minskat även i absoluta tal. Av grundindikator 18 framgår att svaveldioxidutsläppen var mindre än en tredjedel jämfört med utsläppen . Industri- och energisektorerna och till viss del tillverknings- och byggindustrin utgör de största utsläppskällorna. Utsläppen från sektorerna bostäder, service, övrigsektorn och transporter är däremot små. De totala svaveldioxidutsläppen uppgick till knappt . Därmed är delmålet om utsläpp av svaveldioxid under miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning redan uppnått. Utsläppen av kvävedioxid, grundindikator 19, har totalt sett minskat med . Transportsektorn är den största utsläppskällan. De totala utsläppen av kväveoxider uppgick till 2009. Minskade utsläpp har uppnåtts genom åtgärder främst inom vägtrafiken, i första hand stegvis skärpta avgaskrav på personbilar och tunga fordon. Trenden motverkas dock av att 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Med nuvarande minskningstakt finns förutsättningar att nå delmålet om utsläpp av kvävedioxider eller senast . Till följd av stigande energipriser, inträffade och befarade försörjningskriser, och mot bakgrund av klimatfrågan, har energipolitiken fortsatt att vara framträdande på den internationella dagordningen. Vid Europeiska rådets vårtoppmöte fattades ett banbrytande beslut om en integrerad klimat- och energipolitik. I centrum för beslutet stod ett övergripande klimatmål i form av ett ensidigt åtagande om att minska unionens utsläpp av växthusgaser till 2020 jämfört med , vilket inom ramen för en internationell överenskommelse skulle skärpas till . Vidare beslutades att av den energi som används inom EU ska komma från förnybara energikällor och att energieffektiviseringen ska gå mot en ökning . I syfte att kunna leva upp till dessa s.k. 20-20-20 mål antog också en omfattande energihandlingsplan för åren 2007 2009. Denna slog fast att EU:s energipolitik vilar på tre pelare; konkurrenskraft, miljömässig hållbarhet samt försörjningstrygghet. Handlingsplanen behandlade förutom energieffektivisering och förnybar energi också fullbordandet av den inre marknaden för energi, försörjningstrygghetsmekanismer och utveckling av energiteknik. lade Europeiska kommissionen fram konkreta lagförslag i syfte att nå handlingsplanens målsättningar. Det gällde framför allt det s.k. tredje inremarknadspaketet för el och gas, klimat- och energipaketet där direktivet för främjande av förnybar energi ingår samt den strategiska energiöversynen om försörjningstrygghet. Det regelverk som beslutas på EU-nivå är en viktig utgångspunkt för den svenska energipolitiken. Sedan den nya kommissionen tillträdde 2010 har aktiviteten i att ta fram nya lagförslag minskat. Istället har den nya kommissionen arbetat med att sätta sin prägel på den långsiktiga energipolitiken . presenterades ett utkast till en ny energistrategi för åren 20112020 som ska bygga vidare på 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 I meddelandet föreslås åtgärder inom fem prioriterade områden för de kommande tio åren: energieffektivisering, en integrerad energimarknad med infrastrukturer, trygg och säker energiförsörjning för konsumenter, energiteknik och innovation samt den externa dimensionen. Förhandlingarna om energistrategin och infrastrukturmeddelandet avslutades efter förhandlingar både i och i . På basis av energistrategin avser kommissionen att utarbeta konkreta lagstiftningsinitiativ och förslag inom . I anslutning till energistrategin lades också ett meddelande om infrastrukturprioriteringar som går in mer i detalj på förslagen om infrastruktur i energistrategin. På infrastrukturområdet väntas förslag avseende kostnadsallokering vid gränsöverskridande projekt, tillståndsprocesser, kriterier för projekt av europeiskt intresse samt finansiering. Det nuvarande energiskattedirektivet (rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet) är föråldrat. I syfte att samordna energibeskattningen med de tidigare antagna EU-åtgärderna på klimat- och energiområdet, har kommissionen lagt fram ett förslag till ändrat energiskattedirektiv. Förhandlingar pågår i rådet och väntas pågå även . Som ett komplement till den handlingsplan för energieffektivisering som antogs 2006 presenterade kommissionen en energieffektiviseringsplan som ska ange inriktningen för hur målet om 20 procents primärenergibesparing till 2020 ska nås. Planen lyfter fram betydelsen av energieffektivisering i hela energisystemet, vilket var en fråga som regeringen drev under det svenska ordförandeskapet i EU. presenterade kommissionen ett förslag till nytt direktiv om energieffektivitet, vilket föreslås ersätta såväl och rådets direktiv /8/EG av om främjande av kraftvärme på grundval av efterfrågan på nyttiggjord värme på den inre marknaden för energi och om ändring av direktiv /42/EEG (kraftvärmedirektivet) som och rådets direktiv /32/EG av om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster och om upphävande av rådets direktiv /76/EEG (energitjänstedirektivet). I det föreslagna nya direktivet föreslås en lång rad åtgärder för ökad energieffektivitet i offentlig sektor, hushåll, service, industri, samt i sektorerna för energiomvandling och energiöverföring. Förhandlingarna i rådet och mellan rådet och och kommissionen har inletts och förväntas pågå även . Energiförsörjningstrygghet har varit fortsatt aktuellt i den europeiska energipolitiken. Efter de inträffade försörjningskriserna lade kommissionen fram ett lagförslag om försörjningstrygghet för gas. Under förhandlingarna av förslaget verkade framgångsrikt för ett tidsbegränsat undantag från den infrastrukturnorm för gasinfrastruktur som slogs fast. Till följd av den finansiella krisen antogs en förordning om ett program för hjälp till ekonomisk återhämtning genom finansiellt stöd från gemenskapen till projekt på energiområdet (EEPR-förordningen). konstaterade kommissionen att medel inte skulle komma att tilldelas inom ramen för programmet och presenterade därför ett förslag om inrättande av ett program för hjälp till ekonomisk återhämtning genom finansiellt stöd för projekt inom områdena energieffektivitet och förnybar energi. Regeringen har varit positiv till åtgärdernas inriktning samt beaktat att åtgärderna ska ha en snabb effekt på den ekonomiska återhämtningen från den finansiella krisen. Integreringen av den europeiska energimarknaden har inneburit en ökad gränsöverskridande handel med energiprodukter i EU. Då finansiella transaktioner sker via regionala marknader och med gränsöverskridande handel har kommissionen gjort bedömningen att det föreligger ett behov av en koordinerad översyn av handeln på el- och gasmarknaderna på europeisk nivå varpå man presenterade ett förslag till förordning om marknadsintegritet och transparens på energimarknaderna (REMIT). Inom ramen för ett nära nordiskt samarbete har regeringen drivit igenom flera förändringar med den nordiska energimarknaden som modell. Vid sidan av EU-arbetet deltar regeringen i en lång rad internationella energisamarbeten. har bl.a. deltagit i Clean Energy Ministerial, International Renewable energy Agency (), IEA och . En aktivitet som ökat i omfattning är bilaterala samarbeten med enskilda, strategiskt utvalda länder. Med sitt kunnande inom miljö- och energiteknik framstår som en attraktiv partner för många länder. har bilaterala samarbetsavtal med bl.a. , , , och . Samarbetet inom de bilaterala avtalen innebär också viktiga möjligheter för både forskning och näringsliv. Regeringen har därför ökat sitt stöd till främjande av miljöteknik. utvidgades uppdraget till regeringens särskilde samordnare för internationellt miljötekniksamarbete till att utöver även arbeta med och . Den slutliga energianvändningen ökade med anledning av den snabba återhämtningen efter den ekonomiska krisen. Den långsiktiga trenden med minskad energiintensitet, ökad tillförsel av förnybar energi samt minskad tillförsel av oljeprodukter har emellertid fortsatt. I och med de ökade och pågående investeringarna i ny elproduktionskapacitet bedöms den svenska elbalansen komma att stärkas . Utvecklingen är därmed positiv. Utsläppen av koldioxid, svaveldioxid och kväveoxider fortsätter att minska vilket är i linje med de uppsatta politiska målsättningarna. Även vad gäller försörjningstryggheten går utvecklingen åt rätt håll med stärkt internationell samverkan och antagande av flera rättsakter inom området. Även satsningen på förnybar energi, effektivare energianvändning och möjligheten att ersätta befintliga kärnkraftsreaktorer med nya stärker svensk försörjningstrygghet och konkurrenskraft som den ger svensk forskning och svenskt företagande en ledande roll i den globala omställningen till en kolsnål ekonomi. Det internationella arbetet, både inom EU och globalt har fortsatt att präglas av hög aktivitet. Det internationella samarbetet har varit framgångsrikt och kommer även framöver att vara en viktig del i regeringens arbete med att 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 förverkliga regeringens höga ambitioner inom energiområdet. Målet för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som ger en säker tillgång till el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Målet innebär en strävan mot en väl fungerande marknad med effektivt utnyttjande av resurser och effektiv prisbildning. Målet omfattar en vidareutveckling av den gemensamma elmarknaden i och i . Detta innebär en fortsatt satsning på harmonisering av regler och ett utökat samarbete mellan de nordiska länderna och i . Historiskt sett har elpriset på den nordiska elmarknaden i första hand varit beroende av vattenkraftstillgången. Tillgången till billig vattenkraft i det nordiska kraftsystemet har varit avgörande för i vilken utsträckning som annan och dyrare produktionskapacitet har tagits i bruk. Efterhand som den nordiska efterfrågan ökat, har också behovet av att ta i drift koleldade kondenskraftverk och i viss mån gaskraftverk ökat i framför allt och . Obetydlig nederbörd eller låga temperaturer innebär ett högre utnyttjande av kolkraft, medan det omvända gäller med god tillrinning och höga temperaturer. Detta påverkar i sin tur det genomsnittliga elpriset över året. I takt med ett ökat elutbyte med länderna utanför har kraftpriserna på kontinenten blivit allt mer styrande i . Detta innebär även att priserna i påverkas av andra faktorer t.ex. mindre marginaler i den europeiska kraftbalansen, köldknäppar på kontinenten och vattentillrinningen i . Elpriset på kontinenten, och därmed i , är i stor utsträckning beroende av produktionskostnaderna i koleldade kondenskraftverk. När handelssystemet för utsläppsrätter infördes innebar det att priset på utsläppsrätter adderas till produktions- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 kostnaderna i elproduktion baserad på fossila bränslen. På så sätt får priset på utsläppsrätter en direkt påverkan på såväl spotpriset som terminspriserna på el. Priset på utsläppsrätter har en tydlig påverkan på terminspriset på , medan kopplingen till spotpriset varierar. Detta beror främst på tillrinningen och vattentillgången i vattenkraftsmagasinen. med hög tillrinning finns exempelvis inte alltid möjlighet att spara på vattnet, utan producenterna blir tvungna att producera eller spilla vatten, vilket får en direkt påverkan på spotpriset. Omsättningen på spotmarknaden ökade till , vilket kan jämföras med . Detta motsvarar av den totala elanvändningen i . Handelsvolymen på terminsmarknaden ökade till jämfört med . Den totala clearingvolymen (avräkningsvolymen) sjönk till från . präglades framför allt av stark kyla i början och slutet av året, låg tillgänglighet i kärnkraften, låga magasinsnivåer i vattenkraften och en ekonomisk återhämtning från den globala finanskrisen. I ökade elanvändningen från 2009 till , eller från 140 till temperaturkorrigerat. uppgick det genomsnittliga systempriset på Spot till /kWh, vilket är en ökning med då priset i genomsnitt var /kWh. Priset på den tyska elbörsen uppgick till /kWh, vilket var högre än . Kundernas rörlighet på marknaden, dvs. antal byten av elleverantör, minskade efter en ökning . I genomsnitt uppgick antalet byten till ca 40 900 , varav hushållskunder ca 35 600, vilket kan jämföras med ett genomsnitt sedan starten om 37 500 varav hushållskunder 32 200. Räknat i volym uppgick genomsnittet till drygt 1 100 GWh totalt, varav ca 370 GWh avser hushållskunder. För hela mätperioden är genomsnittet 986 GWh respektive 302 GWh. ökade elflödet till till (16,året före) från grannländerna. Elflödet från minskade till (11,året före), vilket resulterade i ett nettoinflöde om (nettoinflödet var 4,7 TWh året före). Elflödena visar även att hade ett varierat in- och utflöde . Marknadsandelen för de tre största elproducenterna () på den nordiska elmarknaden har ökat något till 2010 jämfört 2009. Antalet elhandelsföretag har till följd av strukturaffärer minskat sedan elmarknadsreformen 1996. Marknadsandelarna för de tre största elhandelskoncernerna uppgick till jämfört 2000. redovisade en rapport om kraftbalansen på den svenska elmarknaden vintrarna 2010/2011 och 2011/2012 (dnr N2011/4869/E). Vid en normalkall vinter väntas den maximala elförbrukningen uppgå till 26 500 MW (26 700 MW föregående år) och vid en tioårsvinter till 28 100 MW (28 200 MW föregående år). Prognosen för den maximala elförbrukningen indikerar att kommer att behöva importera ca 300 MW vid sträng kyla motsvarande en s.k. tioårsvinter. Under en normal vinter bedöms inte vara i behov av någon nettoimport för att tillgodose elförbrukningen. Däremot kan elimport förekomma av prisskäl. bedöms elproduktionskapaciteten öka med ca 700 MW genom ytterligare installerad vindkraft. Dessutom införs fyra separata elområden i och en ny likströmsförbindelse mellan och (2) tas i drift . nåddes en slutlig överenskommelse om det s.k. tredje inremarknadspaketet inom EU då röstade för förslaget. Regeringen tillsatte en utredning som bl.a. fick i uppdrag att föreslå anpassningar i svensk lagstiftning och regelverk i övrigt till det reviderade elmarknadsdirektivet (dir. 2009:21). Utredningsuppdraget har redovisats till regeringen i betänkandet Tredje inremarknadspaketet för el och gas - Fortsatt europeisk harmonisering (SOU 2010:30) och betänkandet har remissbehandlats. Regeringen har därefter, , beslutat om propositionen Tredje inremarknadspaketet för el och naturgas 2010/11:70). I propositionen finns förslag om införande av de bestämmelser i direktivet som inte har varit införda i . Propositionen godkändes av (bet. 2010/11:NU21, rskr 2010/11: 275). Bland förslagen i propositionen finns bestämmelser som gör det möjligt att snabbare byta elleverantör. Vidare införs bestämmelser som stärker konsumenternas ställning mot elleverantörer och elnätsföretag på elmarknaden. Det införs även bestämmelser om att stamnätsföretag för el ska certifieras för att uppfylla kravet på ägarmässig åtskillnad, dvs. att den som äger stamnätet för el ska vara oberoende av leverans- och produktionsintressen. Därutöver innehåller propositionen även ett förslag som berör den nya förhandsregleringen av elnätstariffer. Förslaget innebär att definitionen av intäktsram i ellagen (1997:857) förtydligas för att säkerställa att elnätsföretagens samtliga intäkter redovisas i intäktsramen. Förslaget kommer därmed att gynna kunderna på elmarknaden. I propositionen Stärkt konsumentroll för utvecklad elmarknad och uthålligt energisystem 2010/11:153) redovisar regeringen flera andra åtgärder för att stärka konsumenternas ställning på elmarknaden. Åtgärderna syftar till att underlätta för konsumenterna att anpassa sin elförbrukning till aktuella elpriser, att effektivisera sin elförbrukning, att producera sin egen förnybara elproduktion och att ladda sitt elfordon. En viktig förutsättning för utvecklingen är timmätning av elförbrukningen. Elkonsumenterna ges genom timmätning av elförbrukningen ökade möjligheter att påverka sina elkostnader. I propositionen redovisar regeringen därför ett förslag på inriktning för införande av timmätning av elförbrukningen för fler elkonsumenter. Regeringens första steg ska vara att förbättra möjligheterna för elkonsumenterna att kunna välja att få sin elförbrukning timmätt. På är regeringens avsikt att det stora flertalet av alla elkonsumenter ska få sin elförbrukning timmätt. Propositionen innehåller även en bedömning om att bör dra nytta av de möjligheter som skapas av utvecklingen av s.k. smarta elnät och att en handlingsplan bör tas fram. Regeringen bedömer även att en omotiverat högre prisnivå i avtal för kunder som anvisats en elleverantör jämfört med avtal för kunder som gjort ett aktivt val inte bör får förekomma på elmarknaden. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 åtgärder för att främja en utveckling av marknaden för energitjänster. En av de grundläggande uppgifterna för är att säkerställa att elnätsföretagens överföring av el bedrivs leveranssäkert, håller god kvalitet och sker till skäliga priser. Verksamheten ska också bedrivas effektivt, så att kostnaderna för överföring av el kan hållas låga. beslutade om en ändring i regelverket angående tillsynen över nättariffer. Ändringen innebär en övergång till förhandsprövning av elnätstariffer, vilket kommer att ske genom att i förväg fastställer en intäktsram , normalt för en fyraårsperiod. Den första tillsynsperioden avser 20122015 och ska fatta beslut om intäktsramen . har fortsatt arbetet med att utveckla en tillsynsmetod för fastställandet av elnätsföretagens tariffer på förhand och inspektionen har bl.a. publicerat fem rapporter, tre promemorior och en handbok som berör frågor om den kommande förhandsregleringen. har även i efterhand granskat elnätsföretagens elnätsavgifter . Granskningen avsåg samtliga ca 170 elnätsföretag samt 6 regionnätsföretag. tillsyn ledde till att 16 elnätsföretag har fått beslut om fördjupad tillsyn och tillsynen över dessa elnätsföretag pågår fortfarande. beslutade om en ny metod för prövning av ärenden som avser anslutningsavgifter. Den nya metoden ger kortare handläggningstider och mer förutsägbara beslut. Metoden kan användas för prövning av av de anslutningsärenden som inkommit till . Den nya metoden har tillämpats på ca 1 300 ärenden , jämfört med 777 ärenden . fattade även beslut i 204 koncessionsärenden . inledde tillsyn över de fem största elnätsföretagens inrapportering av mätvärden. Hos fyra av elnätsföretagen konstaterades brister i mätvärdeshanteringen och Energimarknadsinspek- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 tionen förelade berörda företag att komma in med handlingsplaner. Handlingsplanerna kom in till och inspektionen kommer att följa upp att elnätsföretagen har vidtagit de angivna åtgärderna. inledde även en ny tillsynsomgång . valdes ut för kontroll om huruvida de uppfyller kravet på avläsning. konstaterade brister i mätvärdeshanteringen hos fyra av dessa elnätsföretag och förelade dessa elnätsföretag att inkomma med handlingsplaner. fortsatte med granskningen av elnätsföretagens leveranssäkerhet. Tillsynen avsåg elnätsföretag som har haft långa medelavbrottstider och många avbrott . Dessa elva elnätsföretag lämnade uppgifter om sitt arbete med leveranssäkerhet till . valdes ut för fördjupad granskning som genomfördes /. Tillsynen visade att det pågår ett systematiskt arbete genom olika åtgärdsprogram för att förbättra leveranssäkerheten. Vidare slutförde granskningen av kvaliteten på avbrottsdata som inleddes . Granskningen avsåg den avbrottsstatistik som nätföretagen rapporterar till inspektionen. Efter en inledande granskning valdes 21 elnätsföretag ut där kompletterande uppgifter ansågs nödvändiga. Granskningen visade att de avbrottsdata som elnätföretagen rapporterar om kan ha bristande kvalitet, främst beroende på de rutiner som elnätsföretag använder vid registrering av avbrott i sina system. Aktiva konsumenter är en förutsättning för en effektiv och fungerande marknad. På finns tjänsten Elpriskollen. Den hjälper elkunder att jämföra priser och villkor för de vanligaste avtalsformerna från elhandelsföretagen. Elpriskollen har haft ca 380 000 besökare. Sammanlagt har tjänsten haft 1 400 000 besök . är en av huvudmännen bakom Konsumenternas elrådgivningsbyrå. hade kontinuerlig kontakt med Konsumenternas elrådgivningsbyrå om frågor som berör slutkunderna på den svenska elmarknaden. Syftet med denna dialog är att fånga upp frågor som är viktiga för slutkunderna samt att hänvisa kunderna till den institution som bäst kan svara på frågor och hantera klagomål.