prop · GZ031d36 · 2011-09-20 00:00:00 — Den rättsliga grunden till att samla in jämförbara data på EU-nivå finns i och rådets direktiv /99/EG om övervakning av zoonoser och zoonotiska smittämnen. deltar aktivt i arbetet med att förhindra utveckling och spridning av antibiotikaresistens både nationellt och internationellt. Inom ramen för Codex alimentarius, en 2.6.3De gröna näringarna utmärks av mellanstatlig organisation bildad av FN-orga- omtanke, ansvarstagande och hög etik är pådrivande för sund djurhållning och friska djur i EU Det är regeringens målsättning att de gröna näringarna utmärks av omtanke och ansvarstagande för miljö och djur och av hög etik. nen FAO och WHO i syfte att ta fram internationella regler för säkra livsmedel, har svenska experters kunnande vunnit stort gehör när en internationellt accepterad standard för riskanalys av antibiotika resistens via livsmedel arbetades fram. På nationell nivå arbetar och minskad antibiotikaresistens (Strama VL) med samord- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 ning av strategier mot antibiotikaresistens inom området veterinärmedicin och livsmedel. Gruppen initierades när SVA genom riksdagsbeslut (2005/06:50) fick i uppdrag att stärka detta viktiga arbete. ska fortsätta arbeta för en restriktiv antibiotikaanvändning, och det är mycket angeläget att fortsätta arbetet även på EU och internationell nivå. Om en sjukdom brutit ut är det viktigt med ett effektivt bekämpande. har kostnaden för bekämpandet av smittsamma husdjurssjukdomar ökat i . Bland annat har sjukdomarna blåtunga, Newcastlesjuka och mjältbrand påvisats . Regeringen fortsätter att arbeta för att hålla tillbaka salmonella och bekämpa olika smittsamma djursjukdomar. Utredningsbetänkandet SOU 2010:106 Folkhälsa Djurhälsa bereds fortsatt inom . Med anledning av att rävens dvärgbandsmask påvisades i anser regeringen det angeläget att kartlägga parasitens utbredning och öka informationen om riskerna. Regeringen arbetar för att värna ett gott djurskydd i och inom EU. Djurskyddslagstiftningen ses över av en särskild utredare i syfte att modernisera och vidareutveckla den (dir. 2009:57). Utredarens förslag ska redovisas till regeringen . tog länsstyrelserna över ansvaret för djurskyddskontrollen från kommunerna. Huvudsyftet med åtgärden var att åstadkomma en effektiv, likvärdig och rättssäker djurskyddskontroll i hela landet. Trots många stora vinster med överflyttning till länsstyrelserna, bl.a. att träffsäkerheten och likvärdigheten i kontrollen har stärkts betydligt, kvarstår ett behov av att öka antalet kontroller och effektivisera arbetet. De tillfälliga tillskott som gjorts har varit betydelsefulla, men för att länsstyrelserna ska kunna bygga upp en långsiktigt hållbar organisation för djurskyddskontrollen tillför regeringen medel för att behålla dagens nivå. Regeringen avser att noggrant följa resursbehovet och återkomma i frågan. Regeringen prioriterar fortsatt EU-arbetet inom djurskyddsområdet och anser att det är viktigt att EU:s framtida djurskyddsstrategi ska hålla en hög djurvälfärdsnivå. Regeringen arbetar för att det EU-centrum för djurskydd som planeras inom strategin ska förläggas till . Djurvälfärd har varit en politiskt prioriterad fråga som drivit i EU. Vidare finns hög vetenskaplig kompetens på området i . Inom många områden krävs djurförsök för att säkerställa olika substansers säkerhet för människors hälsa och för miljön innan de får säljas på marknaden. Det rör sig t.ex. om läkemedel, vaccin och kemikalier. Det är viktigt att allmänheten har förtroende för och accepterar användandet av försöksdjur, i de fall det är nödvändigt för att rädda liv och minska mänskligt lidande. Regeringen kommer även fortsättningsvis lyfta fram betydelsen av att, i de fall där det är möjligt, utveckla och validera alternativ till djurförsök. Regeringen avser även att ge Formas ett ökat ansvar i fråga om djurskyddsforskning av behovsmotiverad karaktär. Konsumenten har verktyg och förutsättningar att välja De livsmedel som säljs ska vara sunda och säkra. Konsumenten har rätt att känna sig trygg med den mat han/hon äter. Konsumenterna ska också kunna lita på att de livsmedel som de konsumerar är vad de utges för att vara. Redligheten i livsmedelshanteringen ska därför vara god, exempelvis när det gäller märkning och hantering. Märkningen är ett viktigt redskap för att konsumenten ska kunna välja bra, hälsosam och miljömässigt hållbar mat efter sina önskemål och behov. Vid en översyn av om livsmedelshygien och kontroll och i arbetet med att utforma gemensamma tolkningar av reglerna är det en genomgående ambition från svensk sida att uppnå enklare och mindre kostsamma regler utan att livsmedlens säkerhet äventyras. Problematiken med ökad förekomst av övervikt och fetma och därtill relaterade följdsjukdomar i befolkningen leder både till stora kostnader för samhället och till lidande för enskilda individer. Fortsatta åtgärder för att förbättra kunskapen om kostens och måltidernas betydelse ska genomföras rörande bl.a. måltider i skolan och inom äldreomsorgen. Att ha tillgång till bra, friskt och prisvärt vatten är av stor betydelse för såväl den enskilde konsumenten som företag och behövs för en konkurrenskraftig livsmedelsproduktion. senaste årets stora utbrott av vattenburna smittor visar hur snabbt allvarliga händelser kan uppstå och varför god samordning behövs för att dra lärdom av vad som inträffat. Den samordning av dricksvattenfrågorna på nationell nivå som leder är viktig för att samhället ska kunna fortsätta upprätthålla en bra dricksvattenförsörjning. Europeiska kommissionen har föreslagit att ge fortsatt undantag från gränsvärden för dioxiner och PCB i viss fisk. En viktig grund för ett sådant undantag är att konsumenterna har kunskap. ska därför ta fram en kommunikationsstrategi för att förstärka informationen om kostråden om fisk. 2.6.4De gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling Regeringens arbete med visionen bruka utan att förbruka upphör inte vid landets gränser utan är i hög grad en global angelägenhet. kan som ett föregångsland bidra till mindre utvecklade länders omställning till en hållbar utveckling. Inom ramen för olika internationella organisationer och processer driver regeringen frågan om en öppnare och mer marknadsanpassad handel på jordbruks-, fiske- och livsmedelsområdet, klimathänsyn, hållbar produktion i jordbruks-, fiske- och skogsnäringen och säkra livsmedel. Ett fortsatt starkt svenskt engagemang i internationella skogs- och fiskefrågor är också viktigt liksom värnandet om genetiska resurser på regional och global nivå. Inom EU verkar regeringen inom Standing Committe on () för att påverka utvecklingen av samarbetet inom EU:s jordbruksforskning. En trygg global livsmedelsförsörjning Regeringen fortsätter att prioritera FN:s Millenniemål. Världen ser ut att kunna nå det första millenniemålet om halverad fattigdom. Höga matpriser, krigsutbrott, torka och översvämningar gör dock att målet om att halvera hungern släpar efter. Därför är det än mer angeläget att vidta relevanta och effektiva insatser. deltar i FAO-arbetet som är centralt för att främja en globalt tryggad livs- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Regeringen kommer att fortsätta driva på den pågående reformeringen av organisationen för att den ska maximera sin effektivitet och genomslagskraft. Regeringen välkomnar G20-arbetets fokus på livsmedelsförsörjning och betydelsen av ökad satsning på jordbrukssektorn i utvecklingsländer. Viktigt här är att uppmärksamma betydelsen av hållbarhetsfrågor samt den påverkan exempelvis klimatförändringar kan ha på livsmedelsförsörjning och globala livsmedelspriser. För att minska prisvariationer på jordbruksprodukter har FAO tillskrivits en större roll såväl vad gäller förbättrad statistik, som forum för högnivådialog vid kriser och som övervakare av G20-åtagandena, vilket regeringen stödjer. Hållbart fiske är viktigt för den globala livsmedelsförsörjningen. Internationellt fiskerisamarbete sker huvudsakligen inom multilaterala och regionala organisationer samt inom ramen för EU:s fiskeavtal med 3:e land. Regeringens mål är tillämpning av försiktighetsansatsen och ett gradvist införande av ekosystemansatsen. Med hänsyn till situationen för många bestånd, såväl i EU som globalt, är regeringens prioritering inriktad på de faktorer som främjar återuppbyggnaden av hotade bestånd. De gröna näringarna bidrar till lösningen av det globala miljö- och klimatarbetet har genom sin höga kunskapsnivå och långa skogliga tradition en hög trovärdighet internationellt vad gäller skogsbruket och skogens produktions- och miljövärden. ska fortsätta att förmedla kunskap om detta och exportera sitt teknologiska kunnande. Regeringen avser att upprätthålla framträdande roll avseende skogsfrågor på den europeiska arenan liksom i det övriga internationella arbetet. Ett hållbart nyttjande av världens skogar bidrar till utveckling och fattigdomsbekämpning. De initiativ som tagits under FN:s internationella skogsår 2011, bl.a. om människans centrala roll i hållbart bruk och bevarande av skogsresursen, kommer att följas upp. Det finns stor potential att minska negativ klimatpåverkan genom att minska den pågående avskogningen och omföringen av skogsmark till annan markanvändning vilket sker i många utvecklingsländer. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 I arbetet inom det för fiske och vattenbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk är miljö- och klimatfrågorna högt prioriterade. En öppen global ekonomi För den långsiktiga konkurrenskraften för EU:s jordbrukare är globala jordbrukspolitiska reformer av stor vikt. Det kvarstår som en prioritet för regeringen att avsluta Doharundan inom ramen för världshandelsorganisationen där bl.a. ett reviderat jordbruksavtal ingår. Nya ramar för WTO-medlemmarnas jordbrukspolitiska åtgärder innebär betydande sänkningar av tullar och handelsstörande stöd och eliminering av exportstöd. Regeringen har som mål att skapa en dynamisk och öppen global ekonomi på jordbruks- och livsmedelsområdet Åtgärder som syftar till att värna människors, djur och växters liv och hälsa bör vara rättvisa och proportionerliga samt bygga på överenskomna riktlinjer, rekommendationer och standarder. Genom WTO finns ett multilateralt regelverk som säkerställer detta. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 373 963 tkr prisnivå. 3Motsvarar 373 483 tkr prisnivå. 4Motsvarar 362 425 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. Anslaget får användas för att medfinansiera insatser enligt rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU). Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.2 Offentligrättslig verksamhet (som inte får (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) offentligrättsliga verksamhet utgörs av avgifter som erhålls för handel med skogsodlingsmaterial (kontroll av frö- och planthandel) från statliga myndigheter och affärsverk. bedriver uppdragsverksamhet som i huvudsak finansieras genom avgifter. Undantag är vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Avgiftsintäkterna får disponeras av . Som en del av satsningen Skogsriket förstärks den statliga rådgivningen i skogsbruket med syfte att skapa effektiv och funktionell miljöhänsyn samt förbättrad skogsskötsel. Åtgärden förväntas skapa ökad sysselsättning på landsbygden. För att genomföra satsningen ökas anslaget med 2012 2015. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 för 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Tabell 3.4 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. Anslaget används för att täcka kostnader för statsbidrag enligt förordningen (1993:555) om statligt stöd till skogsbruket och finansierar bidrag till sådant ädellövskogsbruk som regleras särskilt i skogsvårdslagen (1979:429) och vissa natur- och kulturmiljövårdsåtgärder. Anslaget används också för att täcka kostnader för biotopskydd och naturvårdsavtal. Anslaget används vidare för att täcka kostnader för statsbidrag enligt förordning (2006:171) om bidrag till anläggning av skog på områden med stormfälld skog samt statliga insatser för att övervaka och bekämpa skadeinsektspopulationen i de stormdrabbade områdena i . Anslaget används även till att upprätta renbruksplaner och till att medfinansiera skogsträdsförädling. Vidare får anslaget användas för vissa administrationskostnader hos . Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden 3.1.21:2 Insatser för skogsbruket 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. I hanteringen av vissa bidrag och ersättningar till skogsägare och för att skapa goda förutsättningar för fleråriga naturvårdsprojekt behöver ekonomiska förpliktelser kunna ingås som medför utgifter . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket ingå ekonomiska förpliktelser som, inklusive tidigare ingångna förpliktelser, medför behov av framtida anslag på högst 2013 och högst 20142016. Tabell 3.6 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande Skogsriket är en ny satsning med huvudsyfte att skapa förutsättningar för nya arbetstillfällen med anknytning till skog. Små och medelstora företag inom skogssektorn bereds möjlighet att söka finansiering till projekt med inriktning på kompetensutveckling, stimulans för kreativt företagande och entreprenörskap samt innovation och förädling. Stödet ska även underlätta nyetablering av verksamheter med denna inriktning. För att genomföra satsningen ökas anslaget med 20122015. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket Tabell 3.7 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:2 Insatser för skogsbruket Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används bl.a. för det alleuropeiska skogssamarbetet, närområdessamarbete i skogs- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 frågor inom samt nordiskt samarbete. FN:s skogssamarbete i form av främst FN:s skogsforum, skogens roll i klimatkonventionen och FAO (FN:s jordbruks- och livsmedelsorganisation) belastar också anslaget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 Internationellt skogssamarbete . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till . Tabell 3.9 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:3 Internationellt skogssamarbete Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 112 047 tkr prisnivå. 3Motsvarar 111 890 tkr prisnivå. 4Motsvarar 111 890 tkr prisnivå. Anslaget används för Statens veterinärmedicinska anstalts (SVA) förvaltningskostnader. SVA är veterinärmedicinskt expert- och serviceorgan åt myndigheter och enskilda och 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 utreder bl.a. uppkomst, orsak och spridningssätt av sjukdomar hos djur. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (6 453) (5 612) (varav tjänsteexport) (5 000) (4 700) (varav tjänsteexport) (4 500) (4 300) Avgiftsintäkterna får disponeras av . Anslaget föreslås minska med 20122015 för att tillföras 1:9 . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 . Tabell 3.12 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:4 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3.1.51:5 Bidrag till veterinär fältverksamhet 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 105 966 tkr prisnivå. 3Motsvarar 105 820 tkr prisnivå. 4Motsvarar 105 821 tkr prisnivå. Anslaget används för statens bidrag till veterinär fältverksamhet och för att minska avlägset boende djurägares veterinärkostnader avseende livsmedelsproducerande djur. är chefsmyndighet för distriktsveterinärerna. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.14 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Av tabellerna framgår distriktveterinärernas avgiftsbelagda verksamhet. Större delen av verksamheten är avgiftsfinansierad. får disponera avgiftsintäkterna. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:5 Bidrag till veterinär fältverksamhet . till 109 141 000 Tabell 3.16 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:5 Bidrag till veterinär fältverksamhet Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3.1.61:6 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för djurhälsovård i form av förebyggande hälsokontroll och djursjukdatasystem. Insatser ska begränsa skadeverkningarna av djursjukdomar och förebygga spridning av smittsamma djursjukdomar som kan överföras till både djur och människor. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Regeringen föreslår med anledning av ovanstående att anvisas under anslaget 1:6 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder . get till 12 933 000 Tabell 3.18 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:6 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 3.1.71:7 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för bekämpande av och beredskap mot smittsamma husdjurssjukdomar varvid ersättning lämnas enligt epizootilagen (1999:657), zoonoslagen (1999:658) eller med stöd av i lagarna meddelade föreskrifter. Vidare används anslaget för bidrag till obduktionsverksamhet, för utveckling och genomförande av sjukdomskontroller och för genomförande av EG-lagstiftningen om djurskydd, djurhälsa, foder och livsmedel. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Anslaget används för nationell medfinansiering av kontroller för (BSE och scrapie) som enligt EU:s krav är skyldig att göra. I och med att rävens dvärgbandmask påträffats i finns ett utökat behov av information om och övervakning av förekomsten av rävens dvärgbandmask. För detta ändamål föreslås anslaget tillföras . Regeringen föreslår mot bakgrund av ovanstående att anvisas under anslaget 1:7 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:8 Ersättningar för viltskador m.m. . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till . Tabell 3.22 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:8 Ersättning för viltskador m.m. Förändring till följd av: till/från andra Tabell 3.20 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:7 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Jägare är enligt 49 § jaktförordningen (1987:905) skyldiga att betala viltvårdsavgift på till Viltvårdsfonden. Medlen ur fonden används för att främja viltvården och andra liknande ändamål som är förenliga med jaktlagens syfte. Jaktåret omfattar tiden den 1 juliden . Merparten av viltvårdsavgifterna betalas till fonden i början av jaktåret medan utgifterna är fördelade över kalenderåret. Mot denna bakgrund föreslås att regeringen bemyndigas låta Kammarkollegiet ha tillgång till 3.1.81:8 Ersättningar för viltskador m.m. en särskild kredit för Viltvårdsfonden i Riks- gäldskontoret intill ett belopp av . 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för att förebygga skada av vilt och ersättning för sådan skada. Rätten till ersättning regleras i viltskadeförordningen (2001:724). 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 449 325 tkr prisnivå. 3Motsvarar 448 752 tkr prisnivå. 4Motsvarar 436 579 tkr prisnivå. Anslaget används för Statens jordbruksverks förvaltningskostnader, särkostnader för exportbidragskontroller m.m. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.24 Offentligrättslig verksamhet får disponera intäkterna från avgifter inom områdena Tillsyn, Djur, Växt och Utsäde. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 får disponera intäkterna från avgifter som utgörs av vattenhushållning, köttklassificering, laboratorieundersökningar av utsäde, kvalitetsanalyser och andra undersökningar av utsäde och växtsorter samt kvalitetsanalys av foder- och kvarnspannmål. Regeringen föreslår att tillförs anslaget för 20122015 för arbetet med àjourföring av blockdatabasen. Europeiska kommissionen har i ett formellt meddelande förslagit finansiella korrigeringar om för åren 20052008 på grund av felaktiga utbetalningar av jordbruksstöd föranledda av brister i blockdatabasen och definitionen av betesmark. Regeringen föreslår därför att anslaget tillförs för arbete med återkrav av utbetalda stöd. har fått utökat miljötillsynsvägledningsansvar i samband med den nya miljötillsynsförordningen. har ansvar minskat. Med anledning av detta förs från till . I samband med avvecklingen av övertog ansvaret för hanteringen av strukturfonderna inom den gemensamma fiskeripolitiken samt frågor avseende främjande av fiskerinäringen, marknad, handel och konsumentfrågor m.m. För de nya uppdragen ökas anslaget med . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 23 Regeringen anser att insatser i rollen som central kontrollmyndighet måste stärkas för att ännu bättre stödja länsstyrelserna i djurskyddskontrollen. Regeringen föreslår därför att anslaget tillförs för 20122015. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:9 Tabell 3.26 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:9 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten.