prop · GZ031d29 · 2011-09-20 00:00:00 — Läroplanerna innehåller skolans värdegrund och uppdrag, övergripande mål och riktlinjer för utbildningen samt respektive skolforms kursplaner. Skolans värdegrund och uppdrag samt de övergripande målen och riktlinjerna är i princip samma för samtliga skolformer. Förskoleklassen och fritidshemmet omfattas på motsvarande sätt som av avsnitten om skolans värdegrund och uppdrag samt övergripande mål och riktlinjer i läroplanerna. Nya kursplaner har införts i samtliga ämnen i , sameskolan, specialskolan och grundsärskolan. Strukturen för de nya kursplanerna består av ämnets syfte och centralt innehåll i årskurs 13, 46 och 79 i och motsvarande skolformer. Kursplanerna är kompletterade med kunskapskrav för godtagbara kunskaper i årskurs 3 och 6 i , sameskolan och särskolan samt för årskurs 4 och 7 i specialskolan. För årskurs 9 finns kunskapskrav för betygen AE för och grundsärskolan och för årskurs 10 för specialskolan. För att kursplanerna på ett tydligare sätt än ska uttrycka vad undervisningen ska handla om, införs ett central innehåll. Det centrala innehållet är sådant att det ska ge lärarna en god förståelse för vad som ska behandlas i undervisningen men inte vara av den omfattningen att det begränsar lärares möjlighet att välja ett mer detaljerat ämnesinnehåll eller arbetssätt. I de nya kursplanerna lyfts de nationella minoriteterna fram i de övergripande kunskapsmålen: skolan ska ansvara för att varje elev efter genomgången grund respektive gymnasieskola har fått kunskaper om de nationella minoriteternas (judar, romer, urfolket samerna, sverigefinnar och tornedalingar) kultur, språk, religion och historia. Enligt kursplaner i svenska, historia och samhällskunskap framhålls också de nationella minoriteternas på olika sätt. Regeringen har vidare beslutat om särskild utbildning med judiska studier i årskurs 79 som utöver vanliga ämnen omfattar undervisning i ett nytt ämne: judiska studier. Regeringens läsa-skriva-räkna-satsning syftar till att stimulera huvudmän och grundskolor att stärka arbetet med basfärdigheterna läsa, skriva och räkna. Satsningen får i första hand användas till åtgärder för elever i årskurs 13, särskilt de som riskerar att inte nå målen, och i begränsad omfattning till elever i årskurs 410 i behov av särskilt stöd. Satsningen påbörjades och avslutas . En utvärdering av satsningen som omfattar 20082010 redovisades . Enligt utvärderingen uppger nio av tio huvudmän att satsningen har varit ett bra stöd för arbetet med en ökad måluppfyllelse. En övervägande majoritet av huvudmännen uppger att insatserna inte alls eller i låg grad varit möjliga utan det extra stöd statsbidraget inneburit. Utvärderingen visar också att användes statsbidraget i huvudsak till personalförstärkningar () och därefter i lika stor utsträckning till kompetenshöjande insatser som läromedel (). Insatser för att förebygga mobbning och stärka skolans värdegrund Totalt deltog 1 575 personer i den utbildningssatsning i forskningsbaserade åtgärdsprogram mot mobbning i skolan som arrangerade på uppdrag av regeringen. har även låtit externa forskare utvärdera åtta av de vanligaste programmen mot mobbning som används i skolorna. Det fanns dock inte underlag för att göra bedömningar av de vanligaste programmen i sin helhet, utan enbart delar av dem. Enligt utvärderingen hade samtliga program inslag som är positiva, men innehöll även moment som inte ger effekt och som rent av kan öka mobbning och kränkande behandling. slutsats var att de inte hade underlag för att dra slutsatser om något program i sin helhet. I om värdegrund betonas bland annat att skolor som aktivt arbetar med värdegrunden på ett processorienterat sätt även röner större framgång i arbetet mot diskriminering och annan kränkande behandling. En särskild satsning på jämställdhet i skolan har pågått . Delegationen för jämställdhet i skolan (DEJA) har haft i uppdrag att bl.a. analysera könsskillnader i utbildningsresultat samt föreslå insatser för hur ett långsiktigt jämställdhetsarbete i skolan kan utvecklas. publicerade DEJA tolv forskarrapporter inom området och avslutade sitt arbete med slutbetänkandet Flickor, pojkar, individer om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan (SOU 2010:99). har haft i uppdrag att bl.a. att sprida kunskap om kön och skolframgång, stärka elevhälsan och öka kunskapen om jämställdhet, hedersrelaterat våld och förtryck samt om sex- och samlevnadsundervisning. Insatserna har främst genomförts som fortbildning för lärare, fördelning av utvecklingsmedel och framtagande av stödmaterial. Förskolelyftet inleddes med syftet att utveckla förskolepersonalens kompetens i samband med att förskolans pedagogiska uppdrag förtydligas i läroplanen. har på regeringens uppdrag utvärderat förskolelyftet. Enligt utvärderingen är kursdeltagarna över lag nöjda eller mycket nöjda med kurserna. Huvudmännens uppfattning är att fortbildningen kommer att bidra till en förstärkt pedagogisk kompetens i förskolan. Lärarlyftet är regeringens satsning på fortbildning för lärare med fokus på ämnesteori och ämnesdidaktik. Satsningen startade och avslutas i nuvarande form . utvärderades satsningen på regeringens uppdrag av Statskontoret. Fortbildningen har av deltagande huvudmän bedömts vara relevant i förhållande till verksamhetens behov. De lärare som deltagit i satsningen anser att de har utvecklats i sin profession och även deras rektorer menar att satsningen bidragit positivt 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 till lärarnas och skolans utveckling. redovisar i sin årsredovisning att cirka 15 500 lärare har deltagit i satsningen t.o.m. . För att öka andelen elever som når målen finns ett statsbidrag till skolhuvudmän för anordnandet av sommarskola. Undervisningen är frivillig och erbjuds elever som inte har klarat målen i ett eller flera ämnen eller kurser eller som riskerar att inte göra det. Antalet deltagande elever ökade 2010 jämfört med förgående år, vilket framför allt berodde på att statsbidraget för anordnandet av sommarskola fördubblades. Totalt deltog av elever och av eleverna i gymnasieskolan i sommarskola. Majoriteten av skolhuvudmännen erbjöd eleverna prövning för högre betyg i samband med sommarskola. Sex av tio prövningar resulterade i att eleven fick minst betyget Godkänt. Fyra av tio elever i årskurs 9 som gick i sommarskola blev därefter behöriga till gymnasieskolans nationella program. har i uppdrag att genomföra utvecklingsinsatser inom matematik, naturvetenskap och teknik (MNT). Uppdraget innebär bl.a. att stimulera förnyelse av och höjd kvalitet i matematikundervisningen i genom att stödja skolors lokala utvecklingsarbete. har ett antal utvärderingar av satsningen initieras. uppdrag består också i att utveckla och stödja undervisningen i naturvetenskap och teknik i tidiga åldrar. I uppdraget ingår även insatser för att underlätta övergången från gymnasieskolan till den högre utbildningen inom MNT-området. Uppdrag om ökad tillgänglighet För att öka möjligheten för elever med funktionsnedsättning att delta i undervisningen på lika villkor har Specialpedagogiska skolmyndigheten haft regeringens uppdrag att informera 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 huvudmän och personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg om hur de kan arbeta för att förbättra den fysiska tillgängligheten för barn och elever. Regeringens satsning Skapande skola omfattar hela . Satsningen syftar till att öka samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet och till att öka barns och ungas tillgång till kultur och eget skapande samt till en ökad måluppfyllelse i skolan. Satsningen innebär en tydligare samordning mellan skolans kunskapsmål och kulturpolitikens mål vad gäller barns och ungdomars rätt till kulturell delaktighet och eget skapande. Genom satsningen ökar möjligheten för alla barn oavsett förutsättningar att få del av kulturella upplevelser och få möjlighet till eget skapande. Bidraget beviljas av . Alla utom två av landets kommunala skolhuvudmän har ansökt om bidraget då bidraget infördes vilket avspeglar ett stort nationellt intresse. tog en reviderad inspektionsmodell för regelbunden tillsyn i bruk. Skolinspektionen utgår nu tydligare från en behovsanalys när myndigheten bedömer vilket djup eller vilken bredd en aktuell tillsyn bör ha. Syftet är att styra resurserna mot de huvudmän där störst behov av utveckling finns. Inom ramen för tillsynsverksamheten har formerna flygande tillsyn och riktad tillsyn etablerats. Inom den regelbundna tillsynen har 230 tillsyner av kommunala och fristående huvudmän genomförts omfattande drygt 900 skolor och 200 andra verksamheter. I den flygande tillsynen besöktes 170 skolor oanmält under en och av inspektörer för att granska lektioner i idrott och hälsa. Sex riktade tillsyner inleddes , bland annat granskades hur kommunerna arbetar med mottagande i särskolan, där Skolinspektionen funnit stora brister i form av icke genomförda eller bristfälliga utredningar. Cirka 2 860 beslut fattades vidare utifrån anmälningar om missförhållanden. redovisades också 17 kvalitetsgranskningar, bl.a. om rektors ledarskap, betygs- sättning i gymnasieskolan och ett antal granskningar av undervisningen i olika ämnen. Regeringen beslutade om en strategi för entreprenörskap inom utbildningsområdet, enligt vilken entreprenörskap ska löpa som en röd tråd genom utbildningssystemet. Utbildning som inspirerar till entreprenörskap kan bidra till att fler unga människor får kunskap om och en vilja att starta och driva företag. Entreprenörskap handlar också om att tänka nytt, se möjligheter och lösa problem. Entreprenöriella kompetenser efterfrågas av arbetsgivare. har fått i uppdrag att stimulera arbetet med entreprenörskap i skolan. Det handlar t.ex. om att främja skolors samarbete med arbetslivet, erbjuda kompetensutveckling inom området entreprenörskap, underlätta erfarenhetsutbyte samt fördela utvecklingsmedel till skolhuvudmän och verksamhetsstöd till organisationer såsom exempelvis Ung Företagsamhet (UF). Genom UF:s utbildningar får ungdomar i gymnasieskolan möjlighet att driva egna företag och sälja verkliga varor och tjänster. Under /11 drevs 6 245 företag av nästan 20 000 elever. Regeringen har 2010 stöttat UF:s verksamhet genom bidrag om . Totalt uppgick verksamhetsstödet till föreningar vars verksamhet riktas till skolan för att främja entreprenörskap till . Regeringen har beslutat om en ny dansarutbildning. Bestämmelserna trädde i kraft och tillämpas på utbildning som påbörjas . Syftet är att möjliggöra en elitsatsning inom dans. Beslutet innebär förbättringar av den förberedande dansarutbildningen i åk 49 och den gymnasiala yrkesdansarutbildningen. De nya bestämmelserna innehåller bl.a. regler om betygssättning, läsår, antagning och urval. har på regeringens uppdrag tagit fram kurs- och ämnesplaner för dans. Ett Råd för dansarutbildningen inom har inrättats och ett särskilt statsbidrag utgår till de huvudmän som tecknat avtal om dansarutbildning. Förberedelser inför den reformerade gymnasieskolans start och har regeringen i förordning föreskrivit om den närmare regleringen av den nya gymnasieskolan (gymnasieförordningen [2010:2039]). Det innebär bl.a. bestämmelser om särskilda varianter och riksrekryterande utbildningar, om antagning och urval till nationella program och om betyg och gymnasieexamen. Även bestämmelser som reglerar vad som ska gälla för de introduktionsprogram som ersätter dagens individuella program har beslutats i förordning. har därefter kunnat bedöma och besluta om huvudmännens ansökningar om att få anordna särskilda varianter och riksrekryterande utbildningar. Vidare har regeringen fattat beslut om examensmål för den nya gymnasieskolans nationella program samt om ämnesplaner för de gymnasiegemensamma ämnen som ska ingå i samtliga nationella program. har på regeringens uppdrag föreskrivit om övriga ämnesplaner för gymnasieskolans utbildningar. har också genomfört ett omfattande arbete med att implementera gymnasiereformen och andra skolreformer på regeringens uppdrag. En teknisk översyn av läroplanen för gymnasieskolan bereds av regeringen och kommer att beslutas . Införande av gymnasial lärlingsutbildning är en viktig del av gymnasiereformen. Elever som går en lärlingsutbildning på gymnasienivå ska ingå ett skriftligt utbildningskontrakt med arbetsplatsen där de är lärlingar (prop. 010/11:104, 2010/11:UbU17, rskr. 2010/11:305). Regeringen bereder bestämmelser som ska göra det möjligt att förena en anställning med gymnasial lärlingsutbildning. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 som deltar i lärlingsutbildningen. Statsbidraget är främst avsett att täcka företagens kostnader, vilket förtydligats genom en förordningsändring som trädde i kraft (SFS 2010:1102). deltog 157 huvudmän med drygt 7 000 elever. Majoriteten av lärlingarna är män och byggprogrammet är den i särklass vanligaste utbildningen. Det sista intaget till försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning skedde . Huvudmännen ansökte om drygt 7 700 platser, av vilka beviljade 6 000 platser. införs lärlingsutbildning som en ordinarie utbildningsform inom gymnasieskolan. Regeringen har infört en försöksverksamhet med gymnasial spetsutbildning i matematik, naturvetenskapliga, samhällsvetenskapliga och humanistiska ämnen. Genom försöket ges ungdomar med särskild begåvning och fallenhet möjlighet att få en gymnasieutbildning som erbjuder eleverna särskild breddning och fördjupning inom det ämne eller ämnesområde utbildningarna avser. Parallellt med studierna i gymnasieskolan ska eleverna kunna läsa kurser vid ett universitet eller en högskola. Inom försöksverksamheten, som avser utbildning som startar 20092014, har 20 utbildningar startat. ska , med start , följa upp och i samråd med utvärdera försöket, vilket sedan kommer att utgöra underlag för ett beslut om ett eventuellt permanentande av verksamheten. Den förordning som styr försöksverksamheten har anpassats till den nya skollagen och till den nya gymnasieförordningen. Försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning pågår en försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning. Försöket karaktäriseras av att minst hälften av undervisningen sker som arbetsplatsförlagt lärande på en eller flera arbetsplatser. Till varje skolhuvudman som deltar i försöksverksamheten lämnas statsbidrag med per läsår för varje elev Försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan Regeringen har beslutat att en försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan ska inledas (förordning [2010:1040] om försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan). har redovisat förslag till tre inriktningar på det 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 fjärde tekniska året, och har beviljat tio utbildningar att starta . Från och med antagningen till universitet och högskolor har nya tillträdesbestämmelser införts som ger sökande från gymnasieskolan flera möjligheter att förbättra sin konkurrenssituation. Meritpoäng ges för fördjupning i matematik och språk samt för särskilda kurser som är särskilt värdefulla för den sökta utbildningen. Om en elev läst och klarat lägst betyget Godkänt på högre kurser än vad som krävs för behörighet får man tillägg, meritpoäng. Med högsta betyg, Mycket väl godkänt (MVG), i alla kurser som ingår i det fullständiga programmet får eleven den genomsnittliga betygspoängen 20,0. Utöver detta kan eleven få maximalt 2,5 meritpoäng. ökade andelen elever som läst högre kurser i moderna språk, engelska och matematik väsentligt. I Matematik E var ökningen 33 pro- cent, i Engelska Steg 4 var den Inom programmet för livslångt lärande finns fyra sektorsprogram: Comenius, , och , varav de två förstnämnda vänder sig till grund- och gymnasieskolan. Comenius har målet att höja kvaliteten på undervisningen, stärka den europeiska dimensionen och främja språkinlärning och vänder sig till lärare, elever och lärarstudenter inom förskola, grundskola och gymnasieskola. Comenius har haft ett stadigt söktryck och 2010 beviljades 157 projekt för partnerskap inom skolområdet medel, 68 skolor tog emot assistenter och 33 assistenter reste till andra länder. infördes möjligheten till individuell mobilitet för elever men intresset för detta har varit litet. Antalet deltagare som fått fortbildningsstipendier inom Comenius har ökat bl.a. med bidrag från regeringens satsning Lärarlyftet och 495 deltagare beviljades bidrag 2010. Totalt uppskattas spridningseffekten för samtliga insatser inom Comenius till elever, föräldrar och skolpersonal till 30 000 personer. syftar till att utveckla yrkesutbildningen i genom praktik, utbyten och olika former av nätverks- och utvecklingsprojekt. deltog närmare 1 800 elever på gymnasieskolans yrkesprogram i praktik inom , vilket motsvarar av yrkeseleverna i en årskull. Vidare deltog omkring 200 yrkeslärare i gymnasieskolan i utbyten inom samma program. Utöver EU-programmen finns ytterligare ett antal program för nordiskt och annat internationellt skolsamarbete som administreras av Internationella programkontoret. Sammantaget beviljades närmare 5 800 svenska grundskole- och gymnasieelever en plats i olika mobilitetsaktiviteter inom ramen för programkontorets verksamhet . har anfört att regeringen bör återkomma till och redovisa sina överväganden gällande finansieringsprincipens tillämpning när det gäller den nya gymnasieskolan (bet. 2010/11:FiU1). Vidare har utbildningsutskottet anfört att utskottet utgår från att regeringen återkommer till i enlighet med finansutskottets ställningstagande och att regeringen bör återuppta förhandlingar med Kommuner och Landsting kring de ekonomiska konsekvenserna för kommunerna med anledning av den nya gymnasieskolan (bet. 2010/11:UbU1). Som ett led i tillämpningen av finansieringsprincipen när det gäller reformeringen av gymnasieskolan i enlighet med regeringens proposition Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8) har haft överläggningar med Kommuner och Landsting (SKL) , . redovisade bl.a. de nationella programmens slutliga utformning samt beslut med anledning av huvudmännens ansökningar om att få anordna särskilda varianter av de nationella programmen. Detta var sådant som av naturliga skäl inte var känt när propositionen lades . har kunnat konstatera att de kurser som behövs för att läsa in grundläggande behörighet till högskoleutbildning på ett yrkesprogram i stor utsträckning kan läsas inom den normala omfattningen på programmet, att statens åläggande har minskat när det gäller det valbara utrymmet och det individuella valet samt att behovet av särskild variant med s.k. frisök har varit mycket litet. Alla dessa faktorer pekar på att beräkningarna av de ekonomiska effekterna av gymnasiereformen som presenterades i propositionen är rimliga. Effekterna av en så genomgripande reform är dock svåra att exakt beräkna. SKL redovisade resultat av enkäter de gjort bland kommunerna där flertalet av dessa bedömer att reformen kommer att innebära ökade kostnader 2012. Förhandlingarna avslutades formellt utan att parterna var överens. Regeringen föreslår ingen justering av den aviserade minskningen av det generella bidraget till kommunerna till följd av gymnasiereformen. Regeringen kommer tillsammans med SKL att noga följa kostnadsutvecklingen för skolhuvudmännen. De vanliga måtten på elevers kunskap, dvs. provresultat, betyg och behörighet, har inte visat på några stora förändringar av kunskapsutvecklingen i grund- och gymnasieskolan . Dock minskade det genomsnittliga meritvärdet i något 2010 och andelen behöriga till gymnasieskolan var den lägsta sedan det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet infördes /98. Gymnasieelevernas resultat sett till betygen och andelen med slutbetyg har inte förändrats nämnvärt. Resultaten på de nationella proven i följer i huvudsak samma trend som betygsresultaten, men med större variationer då de inte på samma sätt som betygen är jämförbara mellan läsår. Jämförelser mellan slutbetyg och provbetyg tyder också på att det finns stora skillnader mellan skolors betygsättning i förhållande till proven. För att nationella prov ska kunna bidra till en likvärdig och rättvis betygssättning krävs att de genomförs på ett rättssäkert sätt och att bedömningen sker i linje med tydliga nationella 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 I syfte att stödja en likvärdig bedömning av de nationella proven har i uppdrag att genomföra central rättning av vissa nationella prov. Resultat som redovisades 2011 visar att det generellt sett finns omfattande avvikelser mellan ursprungsrättarens bedömning och Skolinspektionens bedömning, framför allt de delprov där eleven ska avge sitt svar i form av en egenhändigt producerad text, exempelvis en uppsats (Skolinspektionen, Lika eller olika? Dnr U2011/3315/GV). Vid sidan om de årliga resultatmåtten är nationella utvärderingar och internationella jämförande studier viktiga verktyg för att bedöma kunskapsutvecklingen. I huvudsak ger dessa en enig bild av att resultaten inom matematik, naturvetenskap och läsförståelse i senare år har försämrats sedan början/mitten av . Många möjliga förklaringar till de sjunkande resultaten () publicerade forskningsöversikten Den svenska utbildningspolitikens arbetsmarknadseffekter Vad säger forskningen? (rapport 2010:13). I forskningsöversikten konstateras att av variationen i elevernas resultat kan hänföras till lärarfaktorn, vars storlek enligt denna översikt är jämförbar med elevernas sociala och utbildningsmässiga bakgrund. Även om förklaringar till denna variation bara är delvis kända framstår inte minst den ämnesdidaktiska kompetensen som viktig i sammanhanget. IFAU gör också bedömningen att ändrade arbetsformer till förmån för en mindre strukturerad undervisning kan ha haft stor betydelse för resultatnedgången. Liknande slutsatser kom i kunskapsöversikten Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? Enligt beror resultatförsämringen på ett komplext pussel av faktorer som bland annat den ökade segregeringen i samhället, bristande styrning av skolan och en undervisning där ägnas åt ensamarbete. Regeringen ser självfallet mycket allvarligt på utvecklingen och har genomfört och initierat en rad olika reformer och insatser som syftar till att förbättra 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 kunskapsresultaten i skolan. En obligatorisk utbildning samt en påbyggnadsutbildning för rektorer har införts. Dessutom har möjligheterna till kvalificerad fortbildning för lärare och förskolans personal ökat genom att lärarlyftet och förskolelyftet har förstärkts. Här finns möjligheter till fortbildning för att stärka sin ämnesteoretiska och ämnesdidaktiska kompetens. Regeringen har tagit initiativ till ett antal åtgärder för att stimulera utvecklingen i skolan mot förbättrade resultat, exempelvis det särskilda stimulansbidraget för att stärka basfärdigheterna läsa, skriva och räkna, bidrag till stärkt undervisning i matematik, naturvetenskap och teknik samt medel till kommunerna för att anordna sommarskola. Även elevernas rätt till stöd har stärkts i och med den nya skollagen och genom införandet av rätten till en individuell utvecklingsplan, med krav på omdömen i varje ämne från och med årskurs ett. Tydligare kunskapskrav genom nya läroplaner med kursplaner i och motsvarande skolformer och förbättrad uppföljning genom fler nationella ämnesprov, en ny betygsskala med flera steg och införandet av betyg från årskurs 6 är ytterligare reformer som genomförts eller kommer att genomföras . En reformerad gymnasieskola med tydligare utbildningsvägar och högre krav och kvalitet har införts . Reformers genomslag tar tid Att påverka skolans utveckling och vända en negativ utveckling tar tid. Regeringen genomför insatser för att implementeringen av reformerna ska ske så effektivt som möjligt. Det handlar dock om långsiktiga förändringar vars genomslag av naturliga skäl tar tid. Därför kan det ta tid innan verksamheten i landets skolor förändrats i den riktning som regering och riksdag avsett.