prop · GZ039 · 2011-09-20 00:00:00 — Källa: granskning av 32 akter för sjuksköterskor utbildade i tredjeland, kombinerat med registeruppgifter för samma akter. I snitt tar hela processen från inkommen ansökan om prövning till expedierat beslut om legitimation (knappt ) för de sökande med utbildning från tredjeland som beviljats svensk sjuksköterskelegitimation under vår avgränsade period (se tabell 4). Spridningen mellan olika sökande är dock mycket stor: för den sökande som går igenom processen tar det (knappt 11 månader), medan det för den sökande där 103Ytterligare tiduppgifter om legitimationsfasen finns i bilaga 4. 104Riksrevisionens registerbeställning av 457 akter för läkare utbildade i tredjeland och 2 269 akter för läkare utbildade i EU/EES/. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning det tar längst tid tar (). Den halva av de sökande som finns i mitten av vårt material tar mellan 894 och på sig (motsvarar mellan 2,4 och ).105 Tid för olika delmoment för sökande från tredjeland106 I inledande handläggning av ansökan om prövning (exklusive tid för eventuell komplettering) handläggs den mittersta hälften av alla ärenden på mellan 12 och . I de fall den sökande måste komplettera sin ansökan, tar den halva av kompletteringarna för de ärenden som ligger i mitten av materialet mellan 9 och för sjuksköterskorna. Precis som för läkare utbildade i tredjeland är det främst kraven på svenska språket och genomförandet av de andra delarna av kompletteringsprogrammet som tar tid, vilket förklarar den största delen av totaltiden för sjuksköterskorna. I snitt tar det 28 månader () att nå de uppsatta kraven på svenska. Spridningen är stor: vissa sökande har svenska som modersmål eller har klarat av svenskan före ansökan om prövning, medan andra behöver mycket på sig. Den mittersta hälften av de sökande behöver mellan 10 månader och på sig för att nå kraven. Genomförandet av resten av kompletteringsprogrammet, det vill säga medicinskt kunskapsprov, kurs i samhälls- och författningskunskap, praktik och hospitering tar i snitt (). Även i denna del är spridningen stor: i den halva av ärendena som återfinns i mitten av materialet tar dessa delar av kompletteringsprogrammet mellan knappt 15 månader och 28 månader (444 respektive ).107 Tid för legitimationsfasen motsvarar totaltiden för sjuksköterskor utbildade inom EU/EES/Schweiz108 Alla sökande, oavsett utbildningsland, genomgår legitimationsfasen. Därmed är det möjligt att jämföra tidsåtgången i denna fas. För sökande med en utbildning från EU/EES/utgör dessutom legitimationsfasen den enda kontakten med . Det innebär att tiden för legitimationsfasen är detsamma som totaltiden för denna sökandegrupp. 105Riksrevisionens granskning av 32 akter för sjuksköterskor utbildade i tredjeland, kombinerat med registeruppgifter för samma akter. 106Vår undersökning av tredjelandsutbildade sjuksköterskor som fått svensk legitimation är visserligen en totalundersökning men antalet undersökta sjuksköterskeakter är litet, 34 stycken. Dessutom saknas uppgifter om tid för vissa delmoment för några ärenden. Det ger en osäkerhet i bedömningen av tiden för olika delmoment. Våra uppgifter bör därför tolkas försiktigt. 107Riksrevisionens granskning av 32 akter för sjuksköterskor utbildade i tredjeland. 108Ytterligare tiduppgifter om legitimationsfasen finns i bilaga 4. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Även för sjuksköterskorna tar legitimationsfasen . Det går något snabbare för sökande med en utbildning från tredjeland, där den halva av ärendena som finns i mitten av materialet tar mellan 2 och . Motsvarande uppgifter för sökande från EU/EES/är mellan 3 och 34 kalenderdagar.109 3.4.3Kompletteringsprogrammets genomförande i relation till kortast möjliga tid I propositionen Gränslös kunskap anger regeringen att vägen till legitimation för personer med hälso- och sjukvårdsutbildning från tredjeland måste vara förutsägbar, rättssäker och inte allt för lång.110 Som framgår av avsnitt 1.6 har varken riksdag, regering eller berörda myndigheter definierat någon tidsgräns för tiden fram till svensk legitimation för till exempel läkare eller sjuksköterskor utbildade i tredjeland.111 I det följande ställer vi därför tidsutfallet för genomförandet av kompletteringsprogrammet för dessa grupper i relation till den kortast möjliga tiden för kompletteringsprogrammets genomförande (efter att den sökande uppnått efterfrågade kunskaper i svenska). För en läkare utbildad i tredjeland, som får beslut om kompletteringsprogram bestående av medicinskt kunskapsprov med efterföljande allmäntjänstgöring och författningskurs kan kompletteringsprogrammet som kortast ta att genomföra112. För en läkare som däremot får beslut om provtjänstgöring, med efterföljande författningskurs, kan kompletteringsprogrammet som kortast ta 6 månader under förutsättning att den sökande omgående finner en provtjänstgöringsplats113. För en sjuksköterska kan kompletteringsprogrammet 109Riksrevisionens registerbeställning av 34 akter för sjuksköterskor utbildade i tredjeland och 554 akter för sjuksköterskor utbildade i EU/EES/. 2008/09:175 avsnitt 8.4. 111Intervjuer med företrädare för och företrädare för ledning . 112Det medicinska kunskapsprovet för läkare ges . En sökande behöver således vänta maximalt 6 månader på att få skriva provet. Om den sökande behöver fler provtillfällen, ökar tiden per provtillfälle. Allmäntjänstgöringen (AT) tar mellan att genomföra. Många sökande gör författningskursen parallellt med AT:n, varför ingen särskild tid räknas för detta moment. Det summerar (). 113Provtjänstgöringen görs , under förutsättning att den sökande tämligen omgående hittar en provtjänstgöringsplats. Många sökande gör författningskursen parallellt med provtjänstgöringen, varför ingen särskild tid räknas för detta moment. En mindre andel av de som gör provtjänstgöring måste därefter göra så kallad väl vitsordad tjänstgöring, något som inte är medräknat. fattar beslut om att den sökande ska göra AT efter provtjänstgöringen. Vår aktgranskning visar att det är relativt ovanligt, varför det inte är medräknat här. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning ta kortast att genomföra under förutsättning att den sökande omgående finner praktik- och hospiteringsplats114. I tabell 5 jämför vi tiden för genomförande av delar av kompletteringsprogrammet med kortast möjliga tid. Tid för genomförande av kompletteringsprogram (exklusive svenska) för läkare och sjuksköterskor utbildade i tredjeland i relation till kortast möjliga genomförandetid (antal månader) Tidsutfall för hälften av ärendena Källa: granskning av 87 akter för läkare och 21 akter för sjuksköterskor utbildade i tredjeland, jämfört med kortast möjliga tid. Uppgifterna om tidsutfall för kompletteringsprogrammet exklusive svenska är baserade på de ärenden som återfinns i mitten av materialet (skillnaden mellan undre och övre kvartil). Observera att tiderna för kompletteringsprogrammets genomförande ska tolkas med viss försiktighet. Jämförelsen mellan kortast möjliga tid och tidsåtgången för hälften av våra läkar- och sjuksköterskeärenden115 ska göras med försiktighet eftersom det finns viss osäkerhet i utfallsuppgifterna för de olika delmomenten i vägen fram till legitimation. tjänar jämförelsen ett syfte då den ger en fingervisning om hur det faktiskt tar för de sökande att genomföra kompletteringsprogrammet (exklusive svenska). Av tabell 5 framgår att den faktiska tiden för dessa sökande med god marginal överstiger kortast möjliga tid. Skälen till detta kan vara flera (se avsnitt 3.4.4). 3.4.4 Förklaringar till tidsåtgången Komplettering förklarar en viss del av tidsåtgången Det är vanligt att måste begära komplettering av ansökan om prövning. Det sker i av läkarnas och i av 114Det medicinska kunskapsprovet för sjuksköterskor ges . En sökande behöver således vänta maximalt 3 månader på att få skriva provet. Om den sökande behöver fler provtillfällen, ökar tiden per provtillfälle. Vår aktgranskning visar att i de allra flesta fall beslutar om 3 månaders praktik och att beslut om ytterligare praktik är mycket ovanligt. Till det ska läggas 2 veckors hospitering. Många sökande gör författningskursen parallellt med praktiken, varför ingen särskild tid räknas för detta moment. Det summerar till . 115Uppgifterna om tidsutfall för kompletteringsprogrammet exklusive svenska är baserade på de ärenden som återfinns i mitten av vårt material det vill säga skillnaden mellan undre och övre kvartil. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning sjuksköterskornas ansökningar om prövning. För båda grupperna är det ofta avsaknaden av vissa dokument, brister i vidimering och ofullständigt eller felaktigt ifylld ansökningsblankett som leder till att begär komplettering. När dokument saknas är det främst uppehålls- och arbetstillstånd samt tjänstgöringsintyg som läkarna inte bifogat, medan sjuksköterskorna oftare saknar dokument som beskriver utbildningens innehåll och längd, samt i viss mån uppehålls- och arbetstillstånd116. sökande behöver även komplettera sin ansökan om legitimation.117 En orsak till behovet av komplettering i olika skeden av processen kan enligt handläggare på vara att den sökande av olika anledningar inte kan tillgodogöra sig den information som erbjuds på myndighetens webbplats och på ansökningsblanketterna. Många gör det medicinska kunskapsprovet En stor andel av de sökande gör det medicinska kunskapsprovet mer än en gång. Drygt hälften () av de läkare som ska göra kunskapsprovet inom kompletteringsprogrammet och tre fjärdedelar () av alla sjuksköterskor gör provet mer än en gång.118 För båda sökandegrupperna finns ett maximalt antal gånger som en sökande får skriva provet (). Det saknas däremot en tidsgräns för när den sökande ska ha uppnått ett godkänt resultat. När en sökande gör om delar av kunskapsprovet efter ett längre uppehåll kan det få till följd att de kunskaper som har godkänts vid ett tidigare provtillfälle är föråldrade när den sökande blir godkänd på hela provet. Försörjningsproblem och föräldraledighet kan förlänga tiden Handläggare på för fram två orsaker till den ofta långa tiden fram till legitimation: att de sökande ibland är föräldralediga och att de sökande har svårigheter att försörja sig under genomförandet av kompletteringsprogrammet. Svårigheterna att försörja sig innebär att de sökande i många fall måste ha ett arbete parallellt med genomförandet av kompletteringsprogrammet, något som kan förlänga tiden. Sjuksköterskornas praktik är oavlönad och detsamma gäller förberedelser inför och genomförande av kunskapsprov och författningskurs. Läkare får lön under allmäntjänstgöringen och i viss mån under provtjänstgöringen, men ska i 116Ändrade regler kring arbetskraftsinvandring har medfört att inte längre kräver uppehålls- och arbetstillstånd från de sökande. Intervju med företrädare för ledning . 117Riksrevisionens granskning av 104 akter från läkare och 34 akter från sjuksköterskor utbildade i tredjeland. 118Riksrevisionens granskning av 104 akter från läkare och 34 akter från sjuksköterskor utbildade i tredjeland. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning övrigt försörja sig själva. Enligt uppgift kunde tidigare Arbetsförmedlingen stödja de sökande under olika moment, men det stödet - uppfattar handläggare - har upphört helt. Det har också framförts att det finns svårigheter för de sökande att finna praktik- eller provtjänstgöringsplatser, eftersom dessa inte annonseras ut på samma systematiska sätt som sker med de så kallade AT-blocken. Det kan fördröja processen för den sökande. Då efterfrågan inom hälso- och sjukvården på läkare är större än på sjuksköterskor är problemet att finna praktikplats troligen större för sjuksköterskorna.119 Var femte läkare begär omprövning Knappt en femtedel () av läkarna begär omprövning av beslut om kompletteringsprogram. Orsakerna är att den sökande önskar byta inriktning på provtjänstgöringen eller att den sökande vill göra provtjänstgöring i stället för kunskapsprov. I det sistnämnda fallet kan den sökande vinna mycket på att begära omprövning eftersom det är mycket ovanligt att sökande som gör provtjänstgöring också måste göra allmäntjänstgöring. Vår analys visar att i av fallen (12 av 19 begärda omprövningar) fattar ett nytt beslut. Orsaken till att beslutet ändras är oftast (i 7 av 12 fall, ) att den sökande inkommit med ny information.120 Drygt vart tionde provtjänstgöringsintyg behöver förtydligas För läkare som gör provtjänstgöring ska kliniken skicka in ett intyg när provtjänstgöringen är avslutad. informerar kliniken brevledes om vad intyget ska innehålla men trots det måste i av fallen begära ett förtydligande av klinikens utlåtande.121 En parallell kan göras till sjuksköterskornas så kallade praktiklistor, som ska fyllas i av verksamhetschefen efter avslutad praktik. I dessa intyg finns tydliga kryssrutor där verksamhetschefen ska intyga att den sökande uppfyller kraven för legitimation, alternativt inte gör det. Motsvarande tydliga möjlighet finns inte i provtjänstgöringsintyget för läkare. 119Intervju med handläggare på och med företrädare för ledning . 120Riksrevisionens granskning av 104 akter från läkare utbildade i tredjeland. 121Riksrevisionens granskning av 104 akter från läkare utbildade i tredjeland. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Ändrade regler för arbetskraftsinvandring påverkar tiden ändrades reglerna för arbetskraftsinvandring.122 Det har lett till att ansökningar om prövning numera även inkommer från sökande, särskilt läkarutbildade, som inte befinner sig i , med följden att ärendemängden på har ökat123. Med anledning av de ändrade reglerna anser sig inte längre kunna ställa krav på uppehålls- och arbetstillstånd vid ansökan om prövning för läkare och sjuksköterskor, utan utreder även ansökningar från sökande utanför Sverige.124 Gruppen sökande som inte befinner sig i tenderar enligt att i stor utsträckning kontakta handläggarna med frågor som rör kompletteringsprogrammet och kraven för att få svensk legitimation. har därför tagit fram ett automatiskt e-postsvar för denna sökandegrupp. Enligt handläggarna på finns det dock behov av tydligare information på engelska om kraven för och vägen till svensk legitimation. Företrädare för myndigheten anger också att mängden ärenden i kombination med befintliga handläggarresurser gör att ärendena får vänta på aktiva handläggarinsatser i framför allt den inledande prövningsfasen. Det förefaller således finnas ärendebalanser även på Socialstyrelsen.125 3.5.1Goda förutsättningar för att verka länge på arbetsmarknaden Mellan och har 462 läkare och 34 sjuksköterskor utbildade i tredjeland har fått svensk legitimation. Till det ska läggas 2 309 läkare och 558 sjuksköterskor utbildade inom EU/EES/ Åldersspridningen bland de sökande visar att de har förutsättningar att vara verksamma länge som sjuksköterska respektive läkare på svensk arbetsmarknad. 2009 utgjorde läkare utbildade utomlands drygt hälften av dem som beviljats läkarlegitimation. Motsvarande andel för sjuksköterskor utbildade utomlands var . 1226 kap utlänningslagen (2005:716). 2007/08:147, bet. 2008/09:SfU3, rskr. 2008/09:37. 123Antal ansökningar om prövning för tredjelandsutbildade läkare: 793 ansökningar (2006), 812 ansökningar (2007), 956 ansökningar (2008) och 928 ansökningar (2009). Intervju med företrädare för ledning och kompletterande uppgift . 124Intervju med företrädare för ledning . En jämförelse kan göras med som fortfarande ställer krav på uppehålls- och arbetstillstånd vid ansökan om utlåtande eller behörighetsbevis för lärare. 125Intervjuer med företrädare för ledning och med handläggare . Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning 3.5.2Processen fram till legitimation tar för tredjelandsutbildade Processen fram till läkar- och sjuksköterskelegitimation för personer utbildade i tredjeland tar . Totaltiden för den halva av läkarna utan vidareutbildning som återfinns i mitten av material varierar mellan 4,3 och Motsvarande uppgift för läkare med vidareutbildning varierar mellan 1,8 och (). För sjuksköterskorna varierar totaltiden för den mittersta hälften av alla ärenden mellan 2,4 och (). Någon tidsgräns för kompletteringsprogrammet har inte definierats av någon part. En jämförelse mellan tidsutfallet för genomförandet av kompletteringsprogrammet (när kraven på svenska är uppnådda) för dessa ärenden och den kortast möjliga tiden för att genomföra momenten visar emellertid att den faktiska genomförandetiden för dessa sökande kraftigt överstiger kortast möjliga tid. 3.5.3Kompletteringsprogrammet viktigaste orsaken till Tiden för handläggning utgör i sig en mycket begränsad del av den totala tidsåtgången. Det är genomförandet av kompletteringsprogrammet, inklusive att nå uppsatta krav på kunskaper i svenska, som förklarar merparten av tidsåtgången. Det finns också en stor spridning mellan de olika ärendena, något som indikerar såväl individuella orsaker hos de sökande, som orsaker i systemet. Några anledningar som har framförts är att sökande ibland är föräldralediga under processen eller har problem att finansiera tiden i kompletteringsprogrammet. Andra orsaker kan vara det begränsade antal provtillfällen som erbjuder och att den sökande kan ha svårigheter att finna praktikplatser. 3.5.4Ökad ärendemängd efter praxisändring har som en konsekvens av förändrade regler för arbetskraftsinvandring slutat att begära uppehålls- och arbetstillstånd av sökande utbildade i tredjeland som ansöker om prövning. I det avseendet gör en annan bedömning än . praxisändring har bidragit till en ökad mängd ansökningar från sökande utanför , vilket i sin tur har medfört väntetider och ökad arbetsbelastning på handläggarna. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning 3.5.5Brister i informationen skapar merarbete Trots regeringens bemyndigande har inte tagit fram föreskrifter för till exempel läkare och sjuksköterskor. Det minskar informationen till de sökande om processen fram till legitimation. granskning indikerar också behov av förbättringar av informationen till de sökande. Det är till exempel vanligt att de sökande får komplettera sina ansökningar (av läkarnas och av sjuksköterskornas prövningsansökningar måste kompletteras). Vidare skickar en mindre andel av läkarna initialt sin ansökan till fel myndighet. När vid omprövning ändrar sitt beslut om kompletteringsprogram för läkarna är den vanligaste orsaken att den sökande har bifogat ny information. har inlett en översyn av informationen på sin webbplats, bland annat med anledning av den ökning av antalet ansökningar från sökande utanför som förändringen av reglerna kring arbetskraftsinvandring medfört. Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning Kompletterande högskoleutbildningar är ett samlingsbegrepp för utbildningar på universitet och högskolor, som syftar till att komplettera avslutade utländska högskoleutbildningar för att underlätta för akademiker med utländsk utbildning att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. De är vanligast inom reglerade yrkesområden (till exempel lärare, läkare och sjuksköterskor). På vissa lärosäten finns även kompletterande utbildningar för bland annat ekonomer, jurister och andra yrkesgrupper, även om utbudet av utbildningsplatser på dessa utbildningar generellt är litet. Utbildningarna riktar sig vanligtvis till personer med avslutade högskoleutbildningar från länder utanför EU/EES/. I detta kapitel redogör vi för dessa utbildningars innehåll, finansiering och dimensionering samt lärosätenas information till målgruppen. 4.1Regeringens uppdrag till universitet och högskolor att anordna kompletterande högskoleutbildningar Regeringen ger i regleringsbrev ett antal universitet och högskolor i uppdrag att anordna kompletterande högskoleutbildningar inom några utbildningsområden för ett visst antal helårsstudenter. högskoleutbildningar på grundnivå och avancerad nivå styrs av förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning. Enligt förordningen är syftet med dessa utbildningar att de ska ge studenter som har en avslutad utländsk högskoleutbildning möjlighet att avlägga en motsvarande svensk examen eller få kunskaper för att kunna få behörighet att i utöva det yrke som den utländska utbildningen har förberett dem för.126 Den sammanlagda omfattningen av utbildningen får 1262 § 1 och 2 förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning. Förordningen trädde i kraft och upphävde den tidigare förordningen (1995:889) om en särskild teoretisk och praktisk utbildning vid universitet och högskolor som utfärdades . Denna utbildning omfattade 40 poäng (motsvarande heltidsstudier). Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning vara högst 120 högskolepoäng (motsvarande heltidsstudier) för varje student och ska planeras med hänsyn till studentens tidigare utbildning och arbetslivserfarenhet.127 Regeringen bestämmer genom anslag i de årliga regleringsbreven till universitet och högskolor vilka lärosäten som ska anordna kompletterande högskoleutbildningar och antalet utbildningsplatser för vilka ersättning ges. Juridik (och , 15 helårsstudenter vardera). Lärarutbildning (, , , , och , för sammanlagt 200 helårsstudenter). Läkarutbildning (Lunds universitet128, , och , för sammanlagt 75 helårsstudenter). Sjuksköterskeutbildning (, , och , för sammanlagt 80 helårsstudenter). Tandläkarutbildning (och , för sammanlagt 30 helårsstudenter). De kompletterande utbildningarna är en liten del av ett lärosätes verksamhet. Det kan handla om ett drygt 100-tal studenter av sammanlagt 20 000 - 30 000 på ett lärosäte som till exempel . 4.2Stor variation bland utbildningarna Kompletterande högskoleutbildningar har funnits i olika former , ofta initierade genom särskilda regeringsuppdrag. Utöver vad som framgår av uppdrag i regleringsbrev till universitet och högskolor för är det svårt att få en uppfattning om hur många kompletterande högskoleutbildningar som finns på lärosätena och vilka utbildningar som räknas som kompletterande.129 1278 § förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning. 128Under 2010 bedrevs ingen kompletterande läkarutbildning på . 129Högskoleverket kom i rapporten och analys av kompletterande högskoleutbildningar för utländska akademiker 2005 fram till att det fanns 32 kompletterande högskoleutbildningar för akademiker med utländsk utbildning på 13 universitet och högskolor (. nr 12-487-06), , bilaga 2 och 3, s. Därutöver finns det kortare allmänna akademiska introduktionsutbildningar, så kallade aspirantutbildningar, i , och . Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning 4.2.1De nio lärosätenas utbildningar Utöver vad som framgår av uppdrag i regleringsbrev (se avsnitt 4.1) anordnade de nio lärosäten som ingår i enkätundersökning, enligt uppgift, sammanlagt 20 kompletterande högskoleutbildningar under /10 (se bilaga 5). Sammanlagt var, enligt enkätundersökningen, 712 studenter registrerade på en kompletterande högskoleutbildning och 792 vid de nio lärosätena. Flest studenter har utländska lärares vidareutbildning () (se tabell 6). Totalt antal registrerade studenter fördelat på ett urval kompletterande högskoleutbildningar (samtliga nio lärosäten) Källa: enkätundersökning till lärosätena samt kompletterande uppgifter från och (). Genomströmningen av studenter på de kompletterande utbildningarna varierar stort beroende på inriktning och lärosäte. På till exempel var den genomsnittliga prestationsgraden130 och . Det finns flera orsaker till att studenter väljer att avbryta sina studier. Förutom att inte uppfylla kunskapskraven vid examinationen hör familjeskäl eller arbete till de vanligast förekommande. På den kompletterande läkarutbildningen förekommer det att studenter väljer att avbryta sina