prop · GY03130 · 2011-06-01 00:00:00 — Första Fjärde AP-fonderna redovisar ersättning till ledande befattningshavare per chef 1, 2, 3 osv. redovisar total ersättning för samtliga ledande befattningshavare, tillsammans med information om antalet. Sjunde AP-fonden redovisar ersättning till ledande befattningshavare per namngiven person. Skälen för regeringens bedömning Fondernas riktlinjer för miljö och etik I fjolårets skrivelse presenterades ett förslag till metod för återkommande, årlig utvärdering av fondernas arbete med riktlinjer för miljö och etik. Det skedde efter uttalande från finansutskottet, i samband med behandlingen av regeringens skrivelse angående AP-fondernas verksamhet i vilken regeringen redovisade resultatet av Etik- och miljöutredningens förslag (SOU 2008:107). menade att regeringen borde undersöka möjligheten att ta fram metoder för en återkommande utvärdering av fondernas arbete med riktlinjer för miljö och etik (bet. 2009/10:FiU6). Förslaget som regeringen presenterade innehåller i huvudsak följande moment: 1.En rättvisande och allsidig utvärdering, t.ex. i form av en offentlig utredning, genomförs när föregående utvärdering har förlorat aktualitet eller relevans. 2.Mellan sådana tillfällen för en genomgripande utvärdering sker en årlig uppföljning av hur fonderna har arbetat med förslag som redan har lagts fram. 3.I förekommande fall uppmärksammas exempel på tillfällen eller händelser som har utgjort risker för allmänhetens förtroende, med utgångspunkt i den utvärdering som föreligger. 4.I tillägg till processen ovan kan avgränsade uppdrag vid lämpliga tillfällen lämnas till den konsultfirma som har uppdrag att lämna underlag till regeringens utvärdering. I behandlingen av regeringens senaste skrivelse uttalade sig finansutskottet om regeringens förslag. Utskottet menade att regeringens modell för löpande utvärdering verkade vara rimlig och att man i behandlingen av kommande års skrivelser kommer att bedöma hur modellen fungerar i praktiken (bet. 2010/11:FiU6). Förväntade svårigheter att få till stånd en rättvisande och allsidig utvärdering av AP-fondernas riktlinjer för miljö och etik motiverade att den genomförda utvärderingen fick formen av en offentlig utredning. En sådan utredning kan inte upprepas alltför ofta. Detta bör inte heller vara motiverat, under förutsättning att den utvärdering som har genomförts fortsätter att vara relevant. Etik- och miljöutredningens bedömningar är fortfarande aktuella. Det återstår också förslag som ännu inte har genomförts fullt ut. Utvärderingar av denna omfattning bör därför förekomma endast med längre tidsmellanrum. Däremellan är det lämpligt att bevaka fondernas uppföljning av förslag som kan genomföras direkt, inom ramen för gällande regelverk. Ett tecken på att utredningen inte har förlorat i aktualitet är att fonderna, i likhet med föregående år, arbetar inom de områden där Etik- och miljöutredningen lämnade rekommendationer. Bland utredningens förslag som kan genomföras inom ramen för gällande regelverk ingick följande rekommendationer: -fondernas arbetssätt, organisation och kommunikation bör utformas med ledning av faktorer som främjar fondernas trovärdighet och i förlängningen förtroende, -utveckla och tydliggör den värdegrund som ska ligga till grund för verksamheten, -miljö och etik hanteras bäst genom att integreras i den löpande analysen och förvaltningen, -miljö och etik kan integreras med fondernas ägarpolicyer, -sådana ägarpolicyer bör övervägas för alla typer av tillgångar, inte enbart börsnoterade aktier, -extern utvärdering av styrelsernas arbete bör göras regelbundet, -det bör avsättas tillräckliga resurser för att säkerställa kvalitet i arbetet med miljö och etik, -AP-fonderna kan utveckla samarbetet inom miljö och etik, -principerna för bolagens ersättningsvillkor har viktiga förtroende- dimensioner och är därför en viktig uppgift för fonderna och -fondernas arbete med miljö och etik bör utvärderas regelbundet. Fonderna har genomfört ett antal av utredningens förslag och arbetet fortgår. Det har inte noterats något avtagande intresse för arbetet, även om det har gått Etik- och miljöutredningen lämnade sitt betänkande. FörstaFjärde AP-fonderna har inom det gemensamma anställt en generalsekreterare, vilket är ett svar på utredningens begäran om att tillräckliga resurser ska avsättas för fondernas arbete med riktlinjer för miljö och etik. Att samarbeta inom detta område bör dessutom vara kostnadseffektivt, som det inte får avhålla fonderna från att integrera miljö- och etikfrågor i fondernas löpande förvaltning. I sitt arbete har också upphandlat avtal med flera leverantörer och därigenom minskat sårbarheten mot en leverantör i enlighet med utredningens iakttagelse. Utan att åsidosätta kravet på oberoende i affärsbeslut har FörstaFjärde AP-fonderna ökat samarbetet för informationsinhämtning, röstningsplattform och analys vad avser röstning i utländska bolag. I relation till svenska bolag träffar fonderna i större utsträckning dessa gemensamt för dialog kring miljö och etikfrågor. En utestående fråga har varit fondernas arbete med att utveckla och tydliggöra den värdegrund som ska ligga till grund för fondernas arbete. har ställt sig bakom regeringens bedömning. Därför har fokus riktats mot FörstaFjärde och Sjunde AP-fondernas arbete på detta område. I syfte att följa upp fondernas arbete inom miljö och etik samt frågan om värdegrund hölls ett seminarium med representanter från AP-fonderna, och professor från Etik- och miljöutredningen. Fonderna har valt att basera sin värdegrund på de internationella konventioner som har undertecknat. Baserat på Etik- och miljöutredningens förslag har regeringen menat att fondernas värdegrund kan utvecklas (skr. 2009/10:130, s. 82, skr. 2008/09:130, s. Vid seminariet framkom att har bedrivit ett arbete med förslag till värdegrund för fondernas styrelser att ta ställning till. Några av fonderna har beslutat om ägarpolicyer med utvecklad och fonderna står fast vid internationella konventioner som utgångspunkt i sin värdegrund, därtill med betoning på engagemang, agerande och förändring i syfte att göra skillnad. Skillnad görs enligt fonderna genom att proaktivt verka för en hållbar utveckling på områden som främjar en långsiktigt hög avkastning och genom att engagera sig i bolag där problem identifieras och bedömts påtagliga och väl dokumenterade. Principerna för förändring baseras på samma värdegrund som svenska staten, i vilken demokrati, alla människors lika värde, den enskilda människans frihet och värdighet och en hållbar utveckling är centrala delar. Internationella konventioner utgör en väsentliga instrument för i sitt arbete. arbetar dels reaktivt, att genom dialog skapa positiv förändring i bolag som bryter mot konvention(er), dels proaktivt, att arbeta förebyggande på andra områden. Det senare kan t.ex. vara i syfte att förhindra korruption eller att öka transparensen från företag vad gäller miljöpåverkan. En kritik mot internationella konventioner som grund är att det ger ringa vägledning om agerande inom områden där konventioner saknas. Frågan om värdegrund är inte enkel. Syftet är att värdegrunden ska skapa trovärdighet för fondernas arbete som förutsättning för förtroende för verksamheten. Baserat på denna utgångspunkt kan ett par aspekter noteras. FörstaFjärde AP-fonderna bedriver ett arbete inom etik- och miljöfrågor som sträcker sig längre än enbart efterlevnaden av internationella konventioner i de bolag fonderna är ägare. Fonderna har inom ramen för genomfört ett arbete kring fondernas värdegrund och den värdegrund som etablerats inskränker sig inte till internationella konventioner. Sjunde AP-fonden, som baserat sitt arbete på uteslutning i stället för dialog, har utvecklat sitt arbete genom att komplettera internationella konventioner med frågor kring vad som kan vara deras sparares syn. Det har till exempel lett till att fonden beslutat att utesluta företag som tillverkar kärnvapen från sin portfölj. Ett annat motiv för en tydlig värdegrund har varit behovet i samband med kommunikation med allmänheten. Regeringen har tidigare belyst kravet på öppenhet från fondernas sida i syfte stärka deras trovärdighet. Här kan noteras att FörstaFjärde och Sjunde AP-fonderna arbetar aktivt med etik- och miljöfrågor i en omfattning som sannolikt inte är känd för allmänheten. Utåtriktad kommunikation, oavsett fondernas vägval, bör därför eftersträvas. är ett bra exempel på öppenhet om arbetet. Allmänheten kan förutsättas respektera förhållandena att fonderna har begränsade resurser och, trots sin sammantagna storlek, är en i global mening liten aktör. Som Etik- och miljöutredningen konstaterade hanteras etik och miljö bäst genom att integreras i den löpande analysen och förvaltningen. Det är möjligen den stora utmaningen och målet, inte bara för AP-fonderna utan även för andra pensionsfonder. När frågorna är en självklar del av förvaltningen har kraven angående värdegrund och resurser automatiskt besvarats. har initiativ tagits som går i den riktningen. Mot bakgrund av AP-fondernas offentliga uppdrag och roll inom pensionssystemet är det önskvärt att fonderna tillhandahåller rättvisande information om sin verksamhet och sitt resultat. Den externa redovisningen bör stå i rimlig proportion till verksamhetens omfattning. Redovisningen bör också vara någorlunda lätt att följa och förstå. 2010/11:130 kan konstateras att fondernas årsredovisningar inte alltid innehåller fullständiga upplysningar om resultaten, dess bakomliggande orsaker eller riskerna i verksamheten. Aktuella exempel är de som nämns i tidigare i detta avsnitt om bl.a. fortlöpande utvärdering av fondernas resultat samt riskerna och resultatet i fondernas operativa förvaltning. Utöver en regelbunden uppföljning av hur fonderna har valt att hantera kommitténs förslag, kan det finnas skäl att i förekommande fall uppmärksamma händelser som kan bedömas ha påverkat allmänhetens förtroende, med syfte att om möjligt dra slutsatser för framtiden. var en sådan iakttagelse fondernas förändrade förvaltningsprocesser med syfte att skapa en bättre beredskap för mer utbredd marknadsoro. Det bakomliggande skälet i detta sammanhang är det faktum att fondernas avkastning i sig är ett viktigt etiskt mål, eftersom det är fondernas ändamål. En växande förståelse noterades hos fonderna för att exponeringen mot aktiemarknaderna kan tillåtas variera över tiden, även om detta är svårt att hantera i praktiken. Utmaningen för AP-fonderna har förstärkts av att pensionssystemets finansiella ställning försvagas av skäl såsom den demografiska utvecklingen och sysselsättningen i samhället. I årets utvärdering kan noteras ytterligare steg från fondernas sida i riktning mot att stabilisera den framtida förväntade avkastningen genom ökat fokus på alternativa tillgångar, som i lägre grad samvarierar med aktier och obligationer. Regeringen har inte inom ramen för årets uppdrag till konsulter lämnat något avgränsat uppdrag, såsom skedde (fick då i uppdrag att granska bolagsstyrningen i FörstaFjärde AP-fonderna). Regeringens riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i AP-fonderna Mot bakgrund av ersättningsvillkorens stora betydelse för allmänhetens förtroende, vilket också Etik- och miljöutredningen konstaterade, har regeringen beslutat om separata riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i AP-fonderna. Riktlinjerna utgör en del av regeringens policy för styrning och utvärdering av AP-fonderna (bilaga 1). Riktlinjerna riktar sig till AP-fondernas styrelser som har att inom ramen för de mål för placeringsverksamheten som lagstiftningen anger omsätta riktlinjerna på ett ansvarsfullt sätt. Riktlinjerna har varit föremål för granskning. Utskottet menade att regeringens riktlinjer var godtagbara och granskningen föranledde inte något uttalande. I enlighet med riktlinjerna har gett AP-fondernas revisorer ett särskilt uppdrag att granska fondernas genomförande av regeringens riktlinjer för anställningsvillkor. Av revisorernas granskning, som sammanfattats inledningsvis, framgår att en anpassning till regeringens riktlinjer har skett. Ingen av AP-fonderna utbetalar rörlig ersättning till ledande befattningshavare och två fonder, Första och Sjunde AP-fonderna, utbetalar inte heller rörlig ersättning till övriga anställda. Som framgår i avsnitt 4.1.1 kompenserades övriga anställda i Första AP-fonden, i samband med att rörlig ersättning avskaffades under 2010, med en löneökning på , vilket motsvarade av tidigare maximal rörlig ersättning (två månadslöner) inklusive kostnad för att lönen är pensionsgrundande. Motsvarande uppgifter för andra anställda i AP-fonderna där rörlig ersättning har avskaffats saknas. Tredje AP-fonden har dock angett att någon generell kompensation för försämringar avseende rörlig ersättning inte förekom i samband med förändringarna . Inom några områden noterar revisorerna avvikelser. Uppsägningstiden för vissa ledande befattningshavare avviker från rekommendationen från regeringen om att den inte ska överstiga . I Första AP-fonden förekommer att tidigare ingångna avtal har en uppsägningstid som överstiger . Styrelsen har beslutat att avtalen inte ska omförhandlas, eftersom det skulle innebära ökade kostnader för fonden utan att några väsentliga förbättringar uppnås. I Andra AP-fonden gäller en uppsägningstid för ledande befattningshavare som anställdes före regeringens riktlinjer beslutades. Avtalen har inte heller här omförhandlats då det skulle medföra en högre kostnad för fonden. I uppgår den genomsnittliga uppsägningstiden för ledande befattningshavare, exklusive vd, utan avgångsvederlag. Enligt understiger dock kostnaden totalt sett den kostnad som skulle följa med en tillämpning av regeringens princip. Informationen framgår av fondernas årsredovisningar. Regeringens riktlinjer på området syftar till att kontrollera kostnaderna vid uppsägning. Därmed utgår regeringen från att det i förlängningen inte kommer att finnas några avtal med avvikande innehåll. Det saknas en separat och fullständig beskrivning av fondernas tillämpning av riktlinjerna i fondernas årsredovisning. Fonderna redovisar principer för anställningsvillkor till fondens egna anställda och utbetald ersättning till vd. Redovisningen av beviljade ersättningar till ledande befattningshavare i övrigt är inte fullständig. Fondernas revisorer pekar på att Sjunde AP-fonden redovisar ersättning till ledande befattningshavare, men för innefattar redovisningen endast vd (vice vd ingår t.o.m. ). Det finns anledning att återkomma till frågan om öppenhet, med syfte att värna förtroendet för fondernas verksamhet, särskilt som uppgifterna i detta fall är offentliga. När det gäller fondernas agerande som ägare saknas i de flesta fall en beskrivning i årsredovisning. Däremot lämnar flera av fonderna (Andra, Tredje och Fjärde AP-fonderna ) separata ägarrapporter. Revisorerna har även granskat att fondernas styrelser har rutiner för att bedöma och försäkra sig om att den totala ersättningen till ledande befattningshavare är i enlighet med principerna i regeringens riktlinjer, dvs. att den är rimlig och väl avvägd, konkurrenskraftig, takbestämd och ändamålsenlig, bidrar till en god etik och organisationskultur samt inte är löneledande i förhållande till jämförbara institut utan präglas av måttfullhet. Revisorerna konstaterar att när det gäller styrelsernas övergripande bedömning av ersättningar till ledande befattningshavare så är processerna inte fullständigt dokumenterade och att det föreligger en osäkerhet kring hur en sådan dokumentation skulle kunna se ut. Revisorerna har granskat att ersättningen är takbestämd men bedömer inte huruvida nivån kan anses uppfylla övriga kriterier. AP-fondernas styrelser som bär ansvaret för fondernas verksamhet och Skr. 2010/11:130 enligt regeringens mening därför bör kunna presentera en sådan Baserat på revisorernas granskning och fondernas årsredovisningar saknas emellertid underlag för att granska styrelsernas övergripande bedömning av om ersättningarna till fondens anställda överensstämmer med regeringens riktlinjer, bl.a. att de ska vara rimliga, väl avvägda och präglade av måttfullhet, vilket inte behöver betyda att styrelserna saknar underlag för en sådan bedömning. Regeringen ser allvarligt på att det inte är möjligt att bedöma om ersättningarna uppfyller principerna i riktlinjerna och anser att fonderna bör ha en dokumenterad bedömning av hur ersättningen till fondens anställda förhåller sig till principerna i riktlinjerna och att den bör göras tillgäng. Lön och ersättning (exklusive pension och sociala avgifter) till samtliga AP-fonders verkställande direktörer är väsentligt högre än lön och ersättning till generaldirektör/chef för , och Kammarkollegiet (figur 5.11). Jämförelsen med dessa myndigheter sker baserat på att de också har kapitalförvaltande verksamhet. I förhållande till fyra stora privata pensionsförvaltare är den totala ersättningen till vd i ungefär i nivå med ersättningen till vd i dessa. Figur 5.11 Total ersättning, exklusive pensionskostnader och sociala avgifter, till vd, gd respektive riksbankschef (tkr) I total ersättning ingår även redovisade förmåner. För Kammarkollegiets generaldirektör ingår dock inte förmån avseende tjänstebil. Ersättning till vd i avser perioden fram t.o.m. . För riksbankschefen redovisas utöver lön och andra ersättningar styrelsearvode på 700 tkr (som inte ingår i diagrammet). Med anledning av regeringens riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i AP-fonderna, som i dess nuvarande form beslutades , har fonderna reviderat sina riktlinjer för bolagsstyrning, enligt vilka kraven på ersättningsvillkor delvis har FörstaFjärde AP-fonderna understryker dock att det är styrelsernas ansvar att föreslå ersättningsvillkor utifrån bolagets specifika I några uppmärksammade fall har fondernas riktlinjer lett till att AP-fonderna har röstat emot förslag som regeringen uttalat stöd för vid bolagsstämma. Regeringen konstaterar, i likhet med föregående år, att styrelserna har ansvaret för AP-fondernas agerande, både i rollen som ägare av bolag och för ersättningsvillkor i AP-fonderna. Regeringen kan konstatera att fonderna i rollen som ägare av börsbolag har agerat för andra ersättningsvillkor än de som finns uttalade i regeringens riktlinjer. I förarbetena till lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) anges bl.a. att det för buffertfondernas del är angeläget att ägarrollen utövas med särskilt beaktande av den starka statliga prägeln och med hänsyn till fondernas mål att vara till nytta för pensionssystemet. Ägarrollen ska entydigt utövas i syfte att tillvarata möjligheterna till högre avkastning. Buffertfondernas ägande ska inte vara ett närings- eller ekonomiskpolitiskt instrument (prop. 1999/2000:46 s. 84). Fonderna ska dock ta hänsyn till miljö och etik i placeringsverksamheten utan att göra avkall på målet om hög avkastning (samma prop. s. 77). Som framgått ovan under avsnittet om fondernas riktlinjer för miljö och etik har ersättningsfrågor viktiga förtroende- dimensioner, varför det blir viktigt hur fonderna väljer att arbeta med dessa frågor, också i rollen som ägare av börsbolag. Regeringen uppmärksammade i utvärderingen att i första hand FörstaFjärde AP-fonderna dittills inte hade utnyttjat de möjligheter till kostnadsbesparingar genom samarbete som lagen (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) medger. Som framgår av förarbetena till lagen utesluter inte fondernas inbördes oberoende i placeringsverksamheten att de samarbetar inom andra områden, om detta upplevs som kostnadseffektivt (prop. 1999/2000:46 s. 124). Som uttryckliga exempel på områden där samarbete bör vara möjligt anges administrativa tjänster, t.ex. värdepappersadministration, IT, ekonomi- och personaltjänster. FörstaFjärde AP-fonderna gemensamma Etikråd har getts som ett utmärkt exempel på samarbete. Regeringen angav som sin avsikt att inom ramen för utvärderingen av AP-fondernas förvaltning följa upp vilka initiativ i första hand Första Fjärde AP-fonderna har tagit för att undersöka möjligheter till ytterligare samarbete i kostnadsbesparande syfte. I fjolårets utvärdering konstaterades att fonderna hade initierat en översyn av utrymmet för samordning. FörstaFjärde AP-fonderna slutförde översynen, som skedde med stöd av konsulter, och har presenterat resultatet i sina årsredovisningar (se avsnitt 4.1). Där framgår att FörstaFjärde AP-fondernas styrelser har, baserat på översynen, beslutat att etablera ett forum för samverkan, där även Sjätte och Sjunde AP-fonderna ingår. Samverkan innefattar kompetensutbyte, förhandlingar med externa leverantörer och utvecklingsarbete. Fokus är riktat mot depåbank, IT- strategiska frågor, outsourcing, portföljsystem samt systemstöd för onoterade tillgångar och dokumenthantering. I översynen ingick även alternativet att samordna administrationen genom att bilda ett gemensamt servicebolag, vilket fonderna inte såg skäl till med hänvisning till höga kostnader, svårigheter i kontroll och styrning samt risker förenade med detta. Det är förenat med svårigheter uppskatta kostnadsbesparingen genom ett förstärkt samarbete och informationsutbyte. Enligt en uppskattning hade samarbetet lett till en besparing på och en engångsbesparing på . Den uppskattade besparingen är svår att sätta i relation till fondernas förvaltningskostnader som uppgick till , eftersom fonderna inte får samarbeta i placeringsverksamheten. I den översyn FörstaFjärde AP-fonderna har genomfört uppskattades de adresserbara administrativa kostnaderna till . Det är dock oklart om dessa kostnader omfattar samtliga administrativa kostnader där möjlighet till samarbete ges av gällande lagstiftning. Med det sagt kvarstår ändå faktum att besparingen är relativt liten. I jämförelse av FörstaFjärde AP-fonderna med ett urval utländska pensionsfonder ingår uppgift om pensionsfondernas förvaltningskostnader. Dessa uppgifter ger dock ringa bidrag till analysen av AP-fondernas möjligheter till kostnadsbesparingar genom samordning. Som konstateras i avsnitt 5.2.1 är en jämförelse av kostnader också svår på grund av, t.ex. olika investeringsstrategier, redovisningsregler och klassificering av kostnader. FörstaFjärde AP-fondernas översyn leder till ett par slutsatser. Den första att det har funnits outnyttjade möjligheter till besparing mellan AP-fonderna och att samarbetet mellan fonderna kan reducera fondernas förvaltningskostnader, till nytta för pensionssystemet. I detta avseende får översynen betecknas som ett startskott för utökat samarbete. Den andra slutsatsen är de betydande utmaningar som finns att inom ramen för nuvarande regelverk åstadkomma mer genomgripande förändringar. FörstaFjärde AP-fondernas totala förvaltningskostnader uppgick till . Det kan därför finnas anledning att återkomma till förutsättningarna för en kostnadseffektiv förvaltning av buffertkapitalet. Ett gemensamt arbete mellan AP-fonderna för att sänka kostnaderna utesluter inte fortsatt effektivisering av fondernas interna verksamhet. Policy för styrning och utvärdering av AP-fonderna En policy för styrning och utvärdering av AP-fonderna motiveras av styrelsernas oberoende och behovet att tydliggöra grunderna för regeringens årliga utvärderingar som ska balansera detta oberoende. AP-fonderna styrs av lag och är statliga myndigheter. Regeringen utövar inflytande genom att: utse styrelser, inklusive ordförande och vice ordförande, fastställa fondernas resultat- och balansräkningar, och utvärdera förvaltningen av fondmedlen i efterhand. Enligt lag och förarbeten ska ledamöter i fondernas styrelser utses på grundval av sin kompetens att främja fondförvaltningen. Fyra ledamöter i var och en av FörstaFjärde AP-fondernas styrelser utses på förslag av arbetsmarknadens organisationer.