prop · GY03100 · 2011-04-13 00:00:00 — Att personer med relativt kort utbildning har problem på arbetsmarknaden beror bl.a. på att personer med längre utbildning i viss mån kon- kurrerar om samma jobb och att den relativa efterfrågan på personer med kort utbildning tenderar att minska . I denna grupp finns många unga som har lämnat gymnasieskolan utan slutbetyg. Det finns också indikationer på att förhållandevis höga anställningskostnader begränsar jobbchanserna för personer med relativt låg utbildning (se avsnitt 4.3). Arbetsmarknadssituationen för utrikes födda är ett land där allt fler utländska medborgare sökt skydd, bosatt sig, arbetat och studerat. har mellan 80 000 och 100 000 personer fått tillstånd att stanna i landet. Utrikes födda utgör därmed en allt större andel av befolkning, 2010 jämfört 2000. Det är angeläget att på ett så effektivt sätt som möjligt integrera utrikes födda i det svenska samhället och på arbetsmarknaden, dels för att de ska ges möjlighet att förverkliga sig själva och kunna styra över sina egna liv, dels för att samhället ska kunna dra nytta av deras förmågor och öka deras bidrag till den samlade produktio- nen i ekonomin. Svagare anknytning till arbetsmarknaden för utrikes födda finns det tydliga tecken på att många utrikes födda har betydligt större svårigheter på arbetsmarknaden än inrikes födda. Sysselsätt- ningsgraden för utrikes födda i åldrarna var ; motsvarande siffra för inrikes födda var . Arbets- lösheten och samma åldersgrupp var för utrikes födda och för inrikes födda . Anknytningen till arbetsmarknaden är i genomsnitt svagare för utrikes födda kvinnor än för utrikes födda män (se diagram 4.10). Diagram 4.10 Sysselsättningsgrad för utrikes och inrikes födda per kön, 15-74 år Anm.: Säsongrensade data, tre månaders glidande medelvärde. Gruppen utrikes födda är dock mycket heterogen. Orsakerna till varför människor har invandrat till varierar och av naturliga skäl kommer anknytningen till arbetsmarknaden skilja sig åt beroende på invandringsorsak. var exempelvis knappt hälften av de individer som blev beviljade arbetsmarknads- eller uppehållstillstånd asylsökande eller anhörig- invandrare, medan resterande hade arbete eller utbildning som främsta motiv till sin invandring. Personer som kommit hit av asylskäl eller av familjeband har en mycket svag anknytning till arbetsmarknaden den i . tycks situationen vara mest problema- tisk för nyanlända invandare från och som kommit hit av flyktingskäl eller som anhörig till en flyktinginvandrare. Sysselsättningsgraden ökar dock med antalet år i (se diagram 4.11), men även de som varit mycket länge i har lägre syssel- sättningsgrad än inrikes födda. Diagram 4.11 Sysselsättningsgrad efter vistelsetid (år) i efter invandringsorsak Källor: och . Vad förklarar den svaga anknytningen till arbetsmarknaden för utrikes födda? Det finns flera förklaringar till varför utrikes födda har problem att etablera sig på arbets- marknaden. Förklaringarna kan något förenklat delas in i faktorer som påverkar individens arbetsutbud och faktorer som påverkar efter- frågan på dessa individer. Faktorer som påverkar individens arbetsutbud rör individens kompetens och kunskaper, dvs. sådant som värdesätts på arbetsmarknaden. Vidare har forskningen visat att drivkrafter till arbete är av stor betydelse för sannolikheten att vara sysselsatt. Det betyder att de möjligheter till försörjning som nyanlända möter vid ankomsten till , genom arbete och olika typer av ersättningar, påverkar de nyanländas etablering på arbetsmarknaden. Utbildning brukar ses som en av nyckel- faktorerna för en framgångsrik etablering på arbetsmarknaden. I genomsnitt har utrikes födda, och särskilt kvinnor, en något lägre utbildningsnivå än inrikes födda. En stor andel unga utrikes födda som invandrat efter skolstart har stora problem att klara sin skolgång i . Det visar sig i att utrikes födda är över- representerade bland dem som saknar gymnasie- behörighet och att de är underrepresenterade i högre utbildning. Empiriska studier visar dock att skillnader i utbildningsnivå endast kan förklara en del av skillnaderna i sysselsättning mellan inrikes och utrikes födda. Ytterligare en bidragande förklaring till deras sämre arbetsmarknadsanknytning är att utrikes födda har kortare arbetslivserfarenhet på den svenska arbetsmarknaden. Svenska och inter- nationella studier visar att goda språkkunskaper i det nya hemlandet, som många utrikes födda saknar, är viktiga för en lyckad arbetsmarknads- etablering. Dessutom är det många arbeten på arbetsmarknaden som tillsätts genom informella nätverk, något som många utrikes födda saknar. Arbetsförmedlingens sökandeundersökning visar dock att utrikes födda söker efter jobb mer intensivt än inrikes födda. Utrikes födda som varit i landet håller på att etablera sig på arbetsmarknaden och det kan då vara svårt för arbetsgivaren att bedöma personens kompetens. Det är möjligt att detta i kombination med relativt höga anställnings- kostnader (lön och arbetsgivaravgifter) kan minska företagens benägenhet att anställa personer ur gruppen. ständighet i sammanhanget är att det saknas gemensamma verktyg för att rättvist värdera utrikes föddas kompetenser, som inte alltid kommer till sin rätt när de ska översättas och värderas i svenska termer. Det finns också empiriska belägg för att det förekommer etnisk diskriminering på arbets- marknaden såväl bland de som rekryterar som bland de som anställer. En del av skillnaden i sysselsättningsgrad mellan inrikes och utrikes födda kan sannolikt förklaras av diskriminering, men det är svårt att med säkerhet uppskatta betydelsen av diskriminering. Introduktionsverksamheten som nyanlända flyktingar och deras anhöriga deltar i har under en rad år dragits med problem, där bl.a. ett tydligt arbetsmarknadsfokus saknats. Mot bakgrund av dessa problem har regeringen reformerat introduktionsverksamheten och infört ett nytt system i syfte att uppnå en snabbare etablering på arbetsmarknaden för nyanlända invandrare, där bl.a. ansvaret för att kartlägga och hjälpa individerna ut på arbets- marknaden flyttats från kommunerna till Arbetsförmedlingen. Viss förbättring av arbetsmarknadssituationen för unga Tabell 4.1 redovisar hur arbetsmarknads- situationen för unga, äldre, personer födda utanför och personer med högst förgymnasial utbildning förändrats mellan fjärde kvartalet 2009 och fjärde kvartalet 2010.26 Dessa gruppers arbetsmarknadssituation jämförs i tabellen med hur situationen har förändrats för befolkningen i arbetsför ålder som helhet. Det bör framhållas att en person kan ingå i flera grupper, t.ex. ingår en ung person född utanför både i gruppen unga och i gruppen född utanför . Tabell 4.1 Grupper med svag förankring på arbetsmarknaden fördelat på arbetskraftstillhörighet, förändring mellan 4:e kvartalet 2009 och 4:e kvartalet 2010 Procentenheter om annat ej anges Befolkning (%) -0,9 -1,3 -1,2 -0,1 -1,2 -0,8 -0,2 Andel i arbete av -0,2 -0,4 -1,8 -1,9 -0,7 -1,9 -1,6 -2,4 -0,2 -1,0 -1,9 -0,3 Anm.: 1 Avser frånvarande hela veckan i huvudsyssla. Jämfört med befolkningen som helhet har arbetskraftsdeltagandet, sysselsättningsgraden och andelen personer i arbete utvecklats starkare för unga än för befolkningen som helhet. Arbetslösheten för unga har minskat mer än för befolkningen som helhet. Det ska dock ses mot bakgrund av att utgångsläget, dvs. arbetsmarknadssituationen för unga fjärde kvartalet 2009, var mycket bekymmersamt. 26 I gruppen utrikes födda är det personer födda utanför som har störst svårigheter på arbetsmarknaden. Förbättringen återspeglar att unga relativt snabbt får arbete när arbetsmarknaden återhämtar sig. Sysselsättningsgraden och arbetskraftsdel- tagandet har minskat bland äldre (se tabell 4.1). Det är delvis resultatet av att många i den stora 1940-talistgenerationen gått i ålderspension. Men det kan också vara resultatet av att många äldre som är eller riskerar att bli arbetslösa tenderar att lämna arbetsmarknaden med avtalspension. Även om arbetslösheten bland äldre var förhållandevis låg 2010 riskerar många arbetslösa äldre att fastna i långtidsarbetslöshet. Antalet personer födda utanför har ökat relativt mycket och arbetsmarknadsutvecklingen har för denna grupp varit mindre gynnsam än för befolkningen som helhet. För personer födda utanför har arbetslösheten endast minskat marginellt mellan fjärde kvartalet 2009 och fjärde kvartalet 2010, medan både sysselsättningsgraden och arbetskraftsdeltagandet har minskat. Till skillnad från befolkningen som helhet syns således inga indikationer på att läget på arbetsmarknaden har förbättrats för personer födda utanför . För personer med högst förgymnasial utbildning ökar arbetslösheten som sysselsättningsgraden och arbetskraftsdeltag- andet minskar (se tabell 4.1). I denna grupp finns många unga utan slutbetyg från gymnasiet. Regeringens reformer inom bl.a. sjuk- försäkringen har syftat till att alla människors arbetsförmåga ska tas tillvara. Det har bidragit till att fler personer med delvis nedsatt arbetsförmåga har kommit närmare arbets- marknaden. Statistiken över arbetsmarknads- situationen för personer med funktionsned- sättning som innebär nedsatt arbetsförmåga är bristfällig.27 Diagram 4.12 visar dock att antalet personer med funktionsnedsättning som är inskrivna på Arbetsförmedlingen har ökat.28 Det 27Statistiska centralbyrån genomför en tilläggsundersökning till arbetskraftsundersökningarna som riktas till personer med funktions- nedsättning (). Den senaste undersökningen, som avser fjärde kvar- talet 2008, visar att såväl arbetskraftsdeltagande som sysselsättningsgrad var betydligt lägre bland personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga () än bland personer utan funktions- nedsättning (). Nästa undersökning är planerad att publiceras . 28För att en arbetssökande ska kunna anvisas till de olika insatserna för funktionsnedsatta på Arbetsförmedlingen krävs att en funktions- kan dels bero på den allmänna ökningen av antalet arbetslösa under krisen, dels på att fler funktionsnedsatta har trätt in på arbets- marknaden. Diagram 4.12 Antal funktionsnedsatta inskrivna på Arbetsförmedlingen Anm.: Säsongrensade data, tre månaders glidande medelvärde. Källa: Arbetsförmedlingen. Unga som uppbär aktivitetsersättning har en svag förankring på arbetsmarknaden.29 Akti- vitetsersättning ger stöd till unga (under ) som inte kan arbeta heltid på grund av sjukdom, skada eller funktionsnedsättning. Om skol- gången måste förlängas på grund av en funk- tionsnedsättning kan också aktivitetsersättning utbetalas som skolgången varar. Antalet personer med aktivitetsersättning uppvisar en trendmässig ökning (se diagram 4.13). Det är problematiskt då sannolikheten för unga med aktivitetsersättning att nå en fast förankring på arbetsmarknaden är förhållandevis låg. Diagrammet visar också att allt fler unga beviljas aktivitetsersättning på grund av förlängd skolgång, medan det är färre som beviljas aktivitetsersättning på grund av nedsatt arbets- förmåga. Det är oklart om tillgång till aktivitets- ersättning under den förlängda skolgången ökar gruppens möjligheter att få arbete eller om det bidrar till negativ stigmatisering och inlåsning. Diagram 4.13 Antal personer med aktivitetsersättning och nybeviljade aktivitetsersättningar efter orsak Totalt antal med aktivitetsersättning (höger axel) Diagram 4.14 visar andelen av befolkningen som är nyinskrivna och arbetslösa vid Arbetsförmed- lingen uppdelad på olika grupper. Andelen nyinskrivna arbetslösa ökade i alla grupper . Ökningen var störst i grupperna unga och personer födda utanför . har andelen nyinskrivna planat ut för de flesta grupper och i viss mån börjat minska. För personer födda utanför finns dock inga tydliga tecken på att andelen nyinskrivna minskar. Diagram 4.14 Ny inskrivna arbetslösa vid Arbetsförmedlingen fördelad på olika grupper Funktionsnedsatta¹ (höger axel) Anm.: Säsongrensade data, tre månaders glidande medelvärde. ¹ Antalet funktionsnedsatta har relaterats till befolkningen . Källor: Arbetsförmedlingen och . nedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga kan fastställas. Detta ska göras av en specialist, oftast en läkare. Det kan även vara personer med särskild kompetens inom Arbetsförmedlingen. 29 Det är till viss del samma personer som uppbär aktivitetsersättning som inte har fullständiga gymnasiebetyg. Diagram 4.15 visar att antalet arbetslösa och i program med aktivitetsstöd vid med mycket långa inskrivnings- tider () som andel av befolkningen i respektive grupp har ökat för samtliga grupper . Ökningen är särskilt kraftig bland personer födda utanför . Det finns ännu inga tecken på att problemen med långa inskrivningstider tycks avta. Diagram 4.15 Kvarstående arbetslösa och deltagare i program med aktivitetsstöd med en inskrivningstid , fördelat på olika grupper Äldre (55-64 å)r Anm.: Säsongrensade data. ¹ Antalet funktionsnedsatta har relaterats till befolkningen . Källor: Arbetsförmedlingen och . När det gäller jobbchanser, dvs. hur stor andel av de inskrivna i arbetslöshet och i program med aktivitetsstöd vid Arbetsförmedlingen som fått arbete, finns det stora skillnader mellan grupperna. Av diagram 4.16 framgår att unga hade betydligt större jobbchanser än övriga grupper , men att skillnaderna minskade i och med krisen. Jobbchanserna för funktionsnedsatta har varit mindre än för övriga grupper under hela den studerade perioden. Utvecklingen efter 2010 visar att jobbchanserna har ökat för unga, medan förändringarna är små för övriga grupper. Diagram 4.16 Utflödet till osubventionerat arbete , fördelat på olika grupper, för personer inskrivna i arbetslöshet och program med aktivitetsstöd Anm.: Säsongrensade data, tre månaders glidande medelvärde. Källa: Arbetsförmedlingen. Arbetslösheten ser sammanfattningsvis mycket olika ut i de olika grupperna. Diagram 4.17 visar fördelningen av avslutade inskrivningstider för olika grupper. Andelen av de unga med korta arbetslöshetstider är betydligt större än för övriga grupper, medan andelen med långa tider är mindre. För äldre är det, jämfört med övriga grupper, färre med korta och fler med långa arbetslöshetstider. Diagram 4.17 Fördelning av avslutade inskrivningsperioder för olika grupper efter arbetslöshetstidens längd Anm.: Genomsnittligt antal dagar i arbetslöshet för inflödet 1996-2008. Källor: Arbetsförmedlingen och egna beräkningar. Det ovan anförda visar att grupper med svag förankring på arbetsmarknaden har det fortsatt svårt. Arbetslösa äldre riskerar långa tider i arbetslöshet och det finns också grupper av äldre som har lämnat arbetskraften. Personer födda utanför riskerar också långa tider i arbetslöshet och är dessutom överrepresenterade bland arbetssökande som är beroende av ekonomiskt bistånd. Detta beror bl.a. på att personer födda utanför som varit i i mindre utsträckning än andra kvalificerar sig för arbetslöshets- ersättning. Arbetsmarknadssituationen för unga har förbättrats, men från ett bekymmersamt läge. Unga utan fullständig gymnasieutbildning och unga med aktivitetsersättning riskerar långvariga problem på arbetsmarknaden. Personer med högst förgymnasial utbildning har haft problem på arbets- marknaden. När tillgången på ledig arbetskraft ökar, t.ex. genom ökande arbetslöshet, tenderar kraven på utbildning vid rekryteringar att bli högre. Arbetssökande med kortare utbildning får därmed svårare att konkurrera om jobben. Antalet personer med funktionsnedsättning har ökat vid Arbetsförmedlingen. Många personer i gruppen har stora problem att finna arbete och utflödet till osubventionerat arbete är lägre än i övriga grupper. Analysen i detta avsnitt visar att det är fortsatt angeläget att bevaka svaga gruppers ställning på arbetsmarknaden. Läget på arbetsmarknaden har utvecklats mycket positivt och början av 2011 och flera indikatorer pekar på att arbetskraftsefterfrågan kommer att vara fortsatt stark i närtid. Till exempel visar diagram 4.18 att antalet lediga jobb har ökat kraftigt . Även om ökningen har avtagit är antalet lediga jobb på fortsatt höga nivåer. Diagram 4.18 Lediga jobb per kvartal fördelat på sektor Anm.: Säsongrensade data. Risken för flaskhalsar begränsad till vissa yrken När efterfrågan på arbetskraft ökar är det viktigt att det finns tillgänglig arbetskraft, så att den ökande efterfrågan kan omsättas till ökad sysselsättning. Det handlar bl.a. om att arbetslösa ska ha rätt kompetens, vara geografiskt rörliga och att de ska söka de jobb som finns. Om arbetsgivarna har svårt att finna arbetskraft skapas bristsituationer, s.k. flask- halsar, som dämpar sysselsättnings- och produk- tionsökningen. Risken för flaskhalsar på arbetsmarknaden kan studeras med hjälp av olika mått. Ett vanligt använt mått är andelen företag som rapporterar brist på arbetskraft i konjunkturbarometer. Enligt konjunktur- barometern har andelen företag som rapporterar att brist på arbetskraft är det främsta skälet till att de inte utökar produktionen ökat . Bristen på arbetskraft i företagen indikerar antingen att företagen har ett högt resursutnyttjande eller att de har svårigheter att rekrytera personal. Det är därför inte självklart att höga bristtal i konjunkturbarometern innebär en hög risk för flaskhalsar på arbetsmarknaden. En bättre bild ges av statistik över hur det tar för företag att rekrytera och Arbetsförmedlingens under- sökning om företagens möjligheter att hitta rätt personal. Dessa indikatorer visar att det även fortsättningsvis finns lediga resurser på arbetsmarknaden. Inte heller Arbetsförmedlingens bristindex30 påvisar att det finns någon generellt sett ökad risk för flaskhalsar på arbetsmarknaden under den närmaste tidens konjunkturuppgång. Där- emot finns tendenser till betydande brist inom vissa yrken inom bygg- och anläggnings- verksamhet. Det kan ha sin förklaring i att byggsektorn ligger tidigt i konjunkturcykeln, men det är också möjligt att det åtminstone delvis reflekterar strukturella problem specifika för just denna sektor. Diagram 4.19 Antal sökande per ledig plats i byggsektorn per län Anm.: Tolv månaders glidande medelvärde. Källor: Arbetsförmedlingen och egna beräkningar. Diagram 4.19 visar, för byggsektorn, trenden för antalet inskrivna vid Arbetsförmedlingen per ledig plats för , och samt för riket som helhet. Diagrammet visar på stora variationer , men också på stora variationer mellan länen. Att det är få sökande per ledig plats i , medan det finns många sökanden i det angränsande län, kan vara en indikation på bristande rörlighet på arbetsmarknaden. 30 För att kvantifiera rekryteringsläget inom ett visst yrke använder sig Arbetsförmedlingen av ett s.k. bristindex. Detta index är ett viktat medelvärde av landets arbetsförmedlingsområdens bedömningar för yrket. Skalan går från 1 (stort överskott på arbetssökande) till 5 (stor brist på sökande). Enligt Arbetsförmedlingens bristindex finns det dessutom en grupp av yrken där det har varit brist på arbetskraft. Det handlar bl.a. om vissa yrken inom hälso- och sjukvård, pedagogik, teknik och data. finns det överskott av arbetskraft inom andra yrken. Den stora spridningen i bristindex indikerar att det finns yrkesmässiga obalanser på arbets- marknaden. Detta tyder på att fördelningen av utbildningsplatserna på gymnasial och efter- gymnasial nivå inte tillräckligt har anpassats efter arbetsmarknadens behov. När efterfrågan fortsätter att stiga finns en risk för att yrkesmässiga och geografiska obalanser byggs upp eller förstärks. En viktig uppgift för politiken är att stärka den yrkes- mässiga och geografiska rörligheten och att säkerställa att arbetslösa har rätt kompetens. Det är särskilt viktigt i rådande konjunkturläge att arbetssökande söker de jobb som finns. Andelen tillfälliga anställningar har ökat över tid Under har andelen av de sysselsatta som är anställda på tillfälliga kontrakt ökat (se diagram 4.20). För individen kan en tillfällig anställning vara en språngbräda till en tillsvidareanställning. För arbetsgivaren ger tidsbegränsade anställningar en större anpass- ningsbarhet till konjunkturläget. För arbets- givare kan det också vara en fördel att de kan använda tillfälliga kontrakt för att bedöma en persons produktivitet innan en tillsvidare- anställning erbjuds. I relativa termer minskade de tillfälliga anställningarna mer än de fasta anställningarna , vilket sannolikt är en konjunktureffekt. Till skillnad mot tidigare uppgångar har antalet fast anställda ökat i ett tidigt skede av den nuvarande konjukturupp- gången, vilket är positivt. Sammantaget är andelen av de sysselsatta som är anställda på tillfälliga kontrakt lägre än innan krisen. har dock andelen av de sysselsatta som har tillfälliga kontrakt ökat. Diagram 4.20 Andel av de sysselsatta som har tidsbegränsad anställning, 1664 år Anm.: Säsongrensade data, tre månaders glidande medelvärde. Källor: och . Tabell 4.2 visar hur den ökande efterfrågan har omsatts i arbetstillfällen, uppdelat på olika grupper och efter olika anställningsformer. Tabellen visar att ca 180 000 personer som var arbetslösa eller utanför arbetskraften tredje kvartalet 2010 blev sysselsatta fjärde kvartalet 2010. Det är ca 25 000 fler än . Av de arbetslösa som blev sysselsatta fjärde kvartalet 2010 var det drygt 22 000 som blev fast anställda och knappt 77 000 som fick en tidsbegränsad anställning. Av de personer som var utanför arbetskraften fick ca 14 000 fast anställning och knappt 58 000 en tidsbegränsad anställning. Av tabellen framgår således att jobbchanserna är större för arbetslösa än för personer utanför arbetskraften och att chansen att få en tidsbegränsad anställning är större än att få en fast anställning. Av tabell 4.2 framgår också att närmare 75 000 personer gick från tidsbegränsad anställning till en fast anställning mellan tredje och fjärde kvar- talet 2010. Sammantaget indikerar statistiken i tabell 4.2 att tidsbegränsade anställningar för många personer är en viktig väg till en fast förankring på arbetsmarknaden. Det kan finnas risk för att vissa personer blir kvar i tillfälliga anställningar under förhållandevis lång tid.31 Det finns studier som visar att personer som har tillfälliga anställningar har lägre lön och i mindre utsträckning får personal- utbildning än personer som har fast anställning. Det talas om risker med en s.k. dual 31 Se t.ex. (SOU 2011:11) eller Economic Surveys , 2010. Tabell 4.2 visar att 453 000 personer var kvar i tillfälliga anställningar mellan tredje kvartalet och fjärde kvartalet 2010, vilket är en ökning med 17 000 personer jämfört med . Det går inte att i datamaterialet särskilja om personerna är kvar i samma arbete eller om de bytt till en annan tillfällig anställning. Ungefär två av tre personer kvarstår i en tillfällig anställning mellan två kvartal. Det är dock svårt att veta om detta är en hög eller låg nivå. Statistiken finns endast , vilket är en för att bedöma om utvecklingen inneburit att fler blir kvar i tidsbegränsade kontrakt. Tabell 4.2 Antal personer (tusental) som blivit sysselsatta samt jobbchanser (procent) mellan tredje och fjärde kvartalet 2009 respektive tredje och fjärde kvartalet 2010 -2,8 Anm.: Avser åldersgruppen . Statistiken visar att det är unga som har tillfälliga anställningar i betydligt större utsträckning än andra grupper. Bland personer som är i åldern är andelen anställda på tillfälliga kontrakt betydligt mindre.32 De allra flesta etablerar sig således på arbetsmarknaden. Det är dock viktigt att bevaka frågan om människor 32 (SOU 2011:11) visar att i genomsnitt har av alla sysselsatta unga tillfällig anställning. Motsvarande andel i åldern är . fastnar i tillfälliga anställningar under långa perioder. 4.3Regeringens strategi för högre sysselsättning Vid regeringsskiftet var det stora problemet att alltför få arbetade och att möjligheterna till arbete var ojämnt fördelade mellan olika grupper.