prop · GZ031d19 · 2011-09-20 00:00:00 — Regeringen avser att genomföra en översyn av policyns genomförande. Svenska civilsamhällesorganisationer spelar en central roll genom stödet till och samverkan med partnerorganisationer i utvecklingsländer. För att nå det övergripande målet ska stödet genom svenska civilsamhällesorganisationer, inom ramen för anslagsposten Stöd genom svenska organisationer i det civila samhället, inriktas på kapacitetsutveckling av civilsamhällesorganisationer i utvecklingsländer för att dessa ska kunna arbeta på ett rättighetsbaserat sätt i sina roller som röstbärare och organisatörer av tjänster. Stödet ska bidra till demokratisering och ökad respekt för fattiga och diskriminerade människors rättigheter inom aktuella sektorer. Regeringen avser att genomföra en halvtidsöversyn av verksamheten och stödformens ändamålsenlighet . Regeringen arbetar kontinuerligt med att utveckla formerna för samråd med det civila samhällets organisationer. Det civila samhällets roll i utvecklingssamarbetet ska ytterligare tydliggöras. Regeringen avser stimulera nya aktörers medverkan i biståndet och stärka verksamhetens resultatfokus. Den riktade satsningen genom svenska organisationer i det civila samhället på barn och unga fortsätter . Strategin för globala ämnesstrategiska utvecklingsinsatser förstärks med för att möjliggöra utökat stöd till försvarare av demokrati och mänskliga rättigheter samt civilsamhällesorganisationer i deras roll för en demokratisk utveckling. Ett tydligt och kraftfullt stöd till utsatta civilsamhällesorganisationer och deras möjligheter att kunna fortsätta verka ska prioriteras och utgör en del av samlade stöd till demokratiseringens aktörer, demokratisering och yttrandefrihet, särskilt gällande rätten till förenings- och samlingsfrihet. 3.6.8Styrning samt biståndsförvaltningens organisation och uppdrag En strategisk styrning av biståndsverksamheten bedriver utvecklingssamarbete med ett trettiotal länder, inom ett flertal sektorer, genom många olika multilaterala, regionala och nationella organisationer och flera olika biståndsformer. Biståndspolitiken utgör också en del av samlade utvecklingspolitik. Mål- och resultatstyrningen av biståndsverksamheten, kopplat till frågor om var, inom vilka områden, tillsammans med vilka aktörer och på vilket sätt biståndsverksamheten ska bedrivas, är beroende av politiska ställningstaganden om verksamhetens inriktning. prioriteringar och resultatförväntningar är en förutsättning för att politiken ska få genomslag. 2007 beslutade regeringen om en modell för förstärkt resultatstyrning av biståndet och en övergripande strategi för det multilaterala utvecklingssamarbetet. har ett antal fleråriga strategier och policyer beslutats som tydliggör vad berörda myndigheter ska använda disponerade medel till och hur biståndet ska bedrivas. beslutade regeringen också om nya riktlinjer för samarbetsstrategier. konstaterade i sin granskning 2009 av den svenska biståndspolitiken att ramverket av styrdokument i det svenska biståndet var komplext och svåröverskådligt och rekommenderade därför att tydliggör olika styrdokuments funktion och inbördes förhållanden. Vid halvtidsöversynen 2011 konstaterade att förbättringar skett, bl.a. i form av att den strategiska orienteringen renodlats, men att ytterligare arbete återstår. Regeringen avser fortsätta arbetet med att förenkla och verksamhetsanpassa resultatstyrningsmodellen och tydliggöra olika styrdokuments funktion och inbördes förhållanden. gav regeringen i uppdrag att utvärdera tillämpningen av regeringens modell för förstärkt resultatstyrning och lämna förslag på hur styrningen av utvecklingssamarbetet kan förbättras. Syftet med uppdraget är att ge underlag för en fortsatt utveckling och verksamhetsanpassning av regeringens styrning. På samma sätt som regeringen har ett ansvar för styrningen av den statligt finansierade verksamheten har den också ett ansvar för statsförvaltningens struktur och organisering. Regeringens styrning av myndigheterna ska vara tydlig, långsiktig, strategisk och resultatinriktad. Styrningen ska också verksamhetsanpassas. Det slog regeringen senast fast i propositionen Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (prop. 2009/10:175). Regeringen har alltsedan 2006 lagt stor vikt vid att förbättra styrningen av de myndigheter som finansieras med biståndsmedel, med tonvikt på Sida. Ambitionen har varit och är alltjämt att få till stånd en väl fungerande strategisk styrning, effektiva myndigheter och en tydlig roll- och ansvarsfördelning mellan regeringen, och myndigheterna. Med ökad tydlighet från regeringens sida vad gäller dels biståndets inriktning och uppgifter, dels 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 biståndsförvaltningens förutsättningar att genomföra politiskt fattade beslut, förbättras myndigheternas möjligheter att utnyttja resurserna på sätt som gör att resultaten av verksamheten optimeras. Relationen mellan regering och myndighet ska fungera så väl att detaljstyrning kan undvikas. tydliggjorde regeringen uppdrag genom beslut om en ny instruktion. Myndighetens ledningsform ändrades från enrådighetsmyndighet till styrelsemyndighet och en överdirektör utsågs. Sidas nya ledning har vidtagit en rad åtgärder för att forma myndigheten så att den har bästa möjliga förutsättningar att genomföra regeringens politik. Det finns anledning att fortlöpande se över biståndsförvaltningens uppdrag och organisation i syfte att åstadkomma en mer effektiv och ändamålsenlig förvaltning. Statskontoret ges bl.a. i uppdrag att se över utvärderingsverksamheten inom internationella utvecklingssamarbete. I uppdraget ingår bl.a. att se över styrning, organisering och omhändertagande av utvärderingsresultat. har Statskontoret också i uppdrag att göra en myndighetsanalys av . Uppdraget ska redovisas . Ett annat område som behöver ses över är hantering av bidrag inom utgiftsområdet, där brister även uppmärksammats av . Ansvaret för själva utbetalningarna i bidragshanteringskedjan fördes över till Sida men ansvaret för beredning, beslut och uppföljning av ca ligger kvar på . Ett tredje område som bör ses över är om, och i så fall på vilket sätt, Sidas överlåtande av vissa förvaltningsuppgifter eller myndighetsutövning till tredje part bör författningsregleras. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Nedan redovisas regeringens förslag till fördelning av anslaget 1:1 Biståndsverksamhet på anslagsposter samt en kort redovisning av den verksamhet som bedrivs inom ramen för respektive anslagspost. Tabell 3.2 Anslaget 1:1 Biståndsverksamhet, utvecklingssamarbete genom Sida Humanitära insatser och konflikthantering Stöd genom svenska organisationer i det civila samhället Särskilda insatser för demokratisering och yttrandefrihet Särskilt demokratistöd genom svenska partianknutna 1Anslagsposten Globala utvecklingsinsatser har delats upp på tre: globala ämnesstrategiska utvecklingsinsatser, kapacitetsutveckling och samverkan samt särskilt demokratistöd genom svenska partianknutna organisationer. 2010 ingår bilaterala och regionala forskningsinsatser i Sidas regionala anslagsposter. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 3.3 Anslaget 1:1 Biståndsverksamhet, utvecklingssamarbete genom UD m.fl. Europeiska utvecklingsfonden () FN:s ekonomiska och sociala verksamhet - Basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet - Övrigt stöd till FN-relaterad verksamhet - Organisations- och temastöd - Konferenser, seminarier, utredningar och projekt Tabell 3.4 Basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet 20092012 (UN WOMEN) FN:s flyktingkommissarie () för Palestinaflyktingar (UNRWA) mot brott och narkotika (UNODC) FN:s program för boende och bebyggelse (UN-HABITAT) FN:s samlade program mot hiv/aids () 1 utbetalas bidrag till UNIDO från UO 24. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Biståndsverksamhet, utvecklingssamarbete genom Nedan följer en beskrivning av respektive anslagspost i tabell 3.2, Biståndsverksamhet, utvecklingssamarbete genom Sida. Humanitära insatser och konflikthantering Medlen ska användas i enlighet med gällande strategi för humanitärt bistånd. Den samlade svenska humanitära biståndspolitiken vägleds av de humanitära principerna om humanitet, opartiskhet, neutralitet och oberoende. Den nödlidande människans behov är avgörande för huruvida insatser ska genomföras. Medlen ska användas i enlighet med gällande strategi för informations- och kommunikationsverksamhet. Målet för informations- och kommunikationsverksamheten är att den svenska allmänheten har god kunskap om situationen i utvecklingsländer, svenskt bistånd och dess resultat samt frågor som rör utvecklingens drivkrafter i utvecklingsländer. Stöd genom svenska organisationer i det civila samhället Medlen ska användas i enlighet med gällande strategi för stöd genom svenska organisationer i det civila samhället. Det övergripande målet för stödet är ett livskraftigt och pluralistiskt civilt samhälle i utvecklingsländer som bidrar effektivt, med ett rättighetsbaserat arbete, till att minska fattigdom i alla dess dimensioner utifrån sin roll som röstbärare och organisatör av tjänster. , , , och För samtliga anslagsposter ska medlen användas i enlighet med gällande samarbetsstrategier eller motsvarande. Medlen ska användas i enlighet med gällande strategi för forskningssamarbete. Det övergripande målet är att stärka och utveckla forskning av relevans för fattigdomsbekämpning i utvecklingsländer. Medlen ska användas i enlighet med gällande strategi för globala ämnesstrategiska Målet med verksamheten är genomslag för den prioriteringar i det globala utvecklingssamarbetet, för långsiktig och hållbar fattigdomsminskning. Särskilda insatser för demokratisering och yttrandefrihet Medlen ska användas i enlighet med gällande strategi för särskilda insatser för demokratisering och yttrandefrihet. Insatserna ska syfta till att stärka förändringsaktörer, såväl individer som grupper, som verkar för demokratisering och yttrandefrihet. Medlen ska användas i enlighet med gällande strategi för miljölån. Avsikten med finansieringsformen är att öka samarbetsländernas tillgång till kapital för investeringar riktade mot miljöproblem och effekter av klimatförändringar. Medlen ska användas i enlighet med gällande strategi för kapacitetsutveckling och samverkan. Insatserna omfattar kompetens- och institutionell utveckling i samarbetsländer och andra utvecklingsländer och för svenska aktörer i biståndet samt insatser för att engagera och mobilisera andra aktörer. Verksamhetsområdena omfattar bl.a. internationella utbildningsprogram (ITP), resursbasutveckling, samverkan och stöd genom näringslivets aktörer (B4D), samt informations- och kommunikationsteknologi för utveckling (ICT4D). Det övergripande målet är god kapacitet och kompetens hos såväl svenska som internationella aktörer, inklusive i utvecklingsländer vilket i sin tur bidrar till det övergripande målet för det internationella utvecklingssamarbetet och för reformsamarbetet i . Särskilt demokratistöd genom svenska partianknutna organisationer () Medlen ska användas i enlighet med gällande strategi för svenska partianknutna organisationer (). Det övergripande målet är demokratisk utveckling och ökad respekt för de mänskliga rättigheterna. Verksamheten ska bidra till att få till stånd väl fungerande demokratiska politiska partier och väl fungerande flerpartisystem på demokratisk grund i utvecklingsländer. Biståndsverksamhet, utvecklingssamarbete genom , , , , , och Kammarkollegiet Nedan följer en beskrivning av respektive anslagspost i tabell 3.3, Biståndsverksamhet, utvecklingssamarbete. Stöd till Internationella valutafondens lånefaciliteter, Världsbanksgruppen, regionala utvecklingsbanker samt Nordiska utvecklingsfonden och Internationella jordbruksutvecklingsfonden. Medel till Europeiska utvecklingsfonden för stöd till länder i , och Stilla havsregionen. Fonden förvaltas av Europeiska kommissionen och Europeiska investeringsbanken. FN:s ekonomiska och sociala verksamhet Basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet: Avser icke-öronmärkt stöd till budgeten i FN:s fonder och program. Stödet beslutas mot bakgrund av bl.a. regeringens politiska prioriteringar, bördefördelning bland givarna samt svensk bedömning av organisationernas effektivitet och relevans för de utvecklingspolitiska målen. Övrigt stöd till FN-relaterad verksamhet: Avser stöd till FN:s reformarbete uppföljning och genomförande av reforminitiativ som syftar till reformering av FN-systemets verksamhet inom det ekonomiska och sociala området och till individuella FN-organs pågående reformerings- och effektiviseringsprocesser. Finansiellt stöd till verksamhet och initiativ på området civil konflikthantering. Underlättande av fredsprocesser, säkerhetsfrämjande och krishanterande insatser inklusive genom främjandet av de mänskliga rättigheterna samt insatser för säkerhetssektorreformer. Organisations- och temastöd: Avser organisations- och temastöd i enlighet med regeringens prioriteringar inom följande 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 områden: demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter, miljö och klimat, jämställdhet och kvinnors roll för utveckling, ekonomisk tillväxt inklusive handel, social utveckling och trygghet (inklusive smittsamma sjukdomar, hiv och aids) och humanitärt bistånd. beräknas användas för kostnader och hyresavtal avseende IDEA:s nyttjande av lokaler. Konferenser, seminarier, utredningar och projekt: Medlen får användas för vissa temporära verksamheter inom prioriterade områden, exempelvis finansiering av tillfällig förstärkning i samband med utredningar, seminarier, konferenser, information, projekt, uppdragsforskning, kompetensutveckling, internationella förhandlingar, tillfälligt upprättade internationella kommissioner, erfarenhets- och kompetensutbyte samt deltagande av personer från utvecklingsländer. i : i har till uppgift att främja ökade kontakter mellan å ena sidan och övriga länder i samt å andra sidan och övriga länder i . Institutet ska i sin verksamhet behandla frågor som är av betydelse för den politiska, ekonomiska och sociala utvecklingen inom regionen eller förhållandet mellan länderna i regionen och omvärlden, eller som bidrar till ökad ömsesidig förståelse inom kulturens eller religionens områden. Vidare ska institutet främja Europa-Medelhavssamarbetet inom Europeiska unionen. Finansierar internationella åtaganden för skuldlättnader samt kompensationsanspråk från med anledning av bilaterala skuldavskrivningar vilka överenskommits i (för vidare information se kapitel 2). Biståndsverksamhet genom och Kriminalvården Avser att finansiera utsändande respektive deltagande av svensk personal i freds-, säkerhetsfrämjande och konfliktförebyggande verksamhet, främst inom ramen för FN, och EU samt utbildningar och andra projekt relaterade till myndigheternas deltagande i sådan verksamhet. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Avser gäststipendier, expertutbyte, ledarskapsprogram och utbytesprogram för unga ledare samt ett särskilt stipendieprogram för avgiftsskyldiga studenter vid svenska universitet och högskolor. Verksamhetsbidrag till som avser den nordiska samfinansierade verksamheten. Avser projekt och uppdrag inom bl.a. konfliktförebyggande och medling, personalförsörjning till internationella insatser, säkerhetssektorreform (SSR), avväpning, demobilisering och återanpassning av f.d. kombattanter (), rättsstatsuppbyggnad och genomförandet av 1325. Avser verksamhet i enlighet med förordningen (2008:1272) om AB:s stöd till små och medelstora svenska företags investeringar i samarbetsländer samt administrationskostnader för dessa (Swedpartnership). Tabell 3.5 Anslagsutveckling för 1:1 Biståndsverksamhet 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för internationellt bistånd. Medlen från anslaget får användas för att subventionera för garantier i enlighet med förordningen (2009:320) om finansiering av utvecklingslån och garantier för utvecklingssamarbete. Inom ramen för den del av anslaget som beslutar om finns möjlighet att använda medel för temporär verksamhet inom avgränsade projekt. Förvaltningskostnader för i ingår under anslaget. För den del som disponerar beräknas användas till förvaltningskostnader. För den del som Kammarkollegiet disponerar avses användas till förvaltningskostnader för Swedpartnership. Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 44 20132028. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Skälen för regeringens förslag: För att främja en högre grad av förutsägbarhet i biståndsgivningen behöver ekonomiska avtal inom biståndsverksamheten kunna ingås. Nya åtaganden beräknas uppgå till . Myndigheter som disponerar bemyndiganden under anslaget är , och . För den del som beslutar om beräknas nya förpliktelser ingås 2012 till ett belopp om ca . Framför allt rör det sig om elfte påfyllnaden av Asiatiska utvecklingsfonden (AsDF) och bidrag till den årliga lokalhyran för för demokrati och fria val (). beräknas infriade åtaganden uppgå till mellan och . Därefter kommer de successivt att minska till ca 2028. För den del av anslaget 1:1 Biståndsverksamhet som Sida disponerar beräknas nya förpliktelser ingås 2012 till ett belopp om . Åtagandena består av insatser som löper och som berör alla Sidas verksamheter. Nya verksamhetsmässiga förpliktelser och tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag . beräknas infriade åtaganden uppgå till ca , 2014 till ca . beräknas infriade åtaganden uppgå till ca . De angivna beloppen är osäkra. Utfallet kan bl.a. komma att påverkas av att avtal sluts senare än beräknat samt att det i mottagarländerna inträffar oförutsedda händelser som inverkar på planerade beslut om projekt och program. Förändringar kan även inträffa på grund av att utbetalningar av redan beslutade insatser förskjuts över tiden. För den del av anslaget 1:1 Biståndsverksamhet som disponerar beräknas nya förpliktelser ingås 2012 till ett belopp om ca . Åtagandena består framför allt av fleråriga stipendier. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 3.6 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden för 1:1 Biståndsverksamhet Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier för biståndsverksamhet intill ett belopp av 10 . Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslår att godkänner ett statligt garantiåtagande avseende Sidas garantigivning. Denna innefattar såväl äldre system för biståndsgarantier och fristående garantier som garantier enligt det system som infördes . Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:1 Biståndsverksamhet ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier intill ett belopp av . Skälen för regeringens förslag: Regeringen föreslår att godkänner ett statligt garantiåtagande om som avser garantier för de lån som Europeiska Investeringsbanken lämnar inom ramen för IV Bis och , motsvarande ca . Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier för Nordiska investeringsbankens miljöinvesteringslån intill ett belopp av . Skälen för regeringens förslag: De nordiska regeringarna beslutade att höja ramen för Nordiska investeringsbankens (NIB) miljöinvesteringslån, som är en viktig del av det förstärkta miljösamarbetet inom Nordliga dimensionen, från till . Med anledning av denna höjning har bemyndigat regeringen att ställa ut garantier för dessa lån. Regeringen föreslår att godkänner ca 946 000 000 Eventuella infrianden av garantier finansieras av garantireserv. Regeringens förslag: bemyndigar regeringen att besluta om Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i avsnitt 3.6 redogjort för betydelsen av ekonomisk tillväxt och roll inom utvecklingssamarbetet genom att bidra till privatsektorutveckling i utvecklingsländer, inklusive länder i som inte är EUmedlemmar, samt (verksamheten i finansieras inte med biståndsmedel). Sedan tillträdet 2006 har regeringen vidtagit ett flertal åtgärder för att förtydliga styrningen av och dess roll inom utvecklingssamarbetet. Bolagets mål, verksamhetsinrikt- ning, landval och redovisningskrav har preciserats i bolagsordning och ägaranvisningar. Ansvaret för stöd till små och medelstora företags investeringar i utvecklingsländer (Swedpartnership) har förts över från Sida till . Åtgärderna har löpande redovisats till i budgetpropositionen. har ytterligare förtydliganden gjorts i ägaranvisningar, bl.a. om bolagets medverkan i transparensgarantin, att även länder i demokratisk transition ska prioriteras samt att fondrestriktionen i avvaktan på pågående översyn, ska avse fonder via tredje land. gäller kravet på att verksamheten ska bedrivas på ett affärsmässigt sätt och att bolaget ska medverka till investeringar som inte bedöms kunna realiseras med enbart kommersiell finansiering. verksamhet finansieras med eget kapital. För att möjliggöra fler investeringar har bolaget fått kapitaltillskott om ca . Totalt kapitaltillskott t.o.m. är ca . /11 uppgick bolagets eget kapital till ca , inklusive ackumulerade vinster. Mot bakgrund av att försäljningsintäkterna från tidigare investeringar återanvänds, har sedan starten kunnat bedriva verksamhet för totalt ca . Det är regeringens mening att bidrag till global utveckling och utvecklingssamarbetets mål bör stärkas ytterligare. Som anförs i avsnitt 3.6.6 är bolaget ett effektivt biståndsverktyg för att främja privatsektorutveckling samt bidra till bl.a. sysselsättning och skatteintäkter i fattiga länder. verksamhet har utvecklats väl med ett tydligt fokus på hållbara utvecklingseffekter, ett ansvarsfullt företagande och prioriterade landkategorier. redovisas verksamhetens resultat bl.a. i bolagets hållbarhetsredovisning. I enlighet med ägaranvisningar bör bolagets verksamhet även fortsättningsvis inriktas på de fattigaste länderna och länder i demokratisk transition, inklusive konfliktdrabbade och sviktande stater. är en prioriterad kontinent. Genom roll i den planerade bolagiseringen av NORSAD förstärks närvaro i söder om (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21, 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 2010/11:321). Fokus bland instrument bör alltjämt vara direkta aktieinvesteringar i små och medelstora företag (SME). SME är en viktig drivkraft för utveckling och det är genom det aktiva delägarskapet som mervärde bäst kommer till uttryck. Det pågår också arbete för att öka samverkan och säkerställa komplementaritet mellan och övriga delar av utvecklingssamarbetet, bl.a. genom verksamhet. Utifrån redovisning kan bl.a. konstateras att det finns en stor efterfrågan på bolagets medverkan i olika investeringar i linje med regeringens biståndspolitik. För att öka förutsättningar att verka där behoven och utvecklingspotentialen är som störst, behöver verksamheten uppnå en större volym . Med en större portfölj och en bredare riskspridning, förstärks förutsättningar att verka i särskilt utsatta länder med högre risk och genom direkta aktieinvesteringar i SME. Denna typ av investeringar kräver mer finansiering inklusive högre administrationskostnader. administrationskostnader finansieras med det överskott som verksamheten genererar (investeringarnas avkastning). För att kunna bära dessa kostnader samt säkerställa tillräcklig kompetens inom olika verksamhetsområden, krävs att bolaget är av en viss storlek. En mindre investeringsportfölj förutsätter finansiellt säkrare investeringar med lägre administrationskostnader, t.ex. i mindre utsatta länder. har genomsnittliga investeringsvolym (utbetalat belopp) uppgått till ca . För att bolaget ska kunna fylla sin roll som utvecklingsaktör krävs att den årliga investeringsvolymen ökar.