prop · GZ036 · 2011-09-23 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2011/12:6 om statens stöd till Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Skrivelsen innehåller regeringens bedömningar med anledning av stöd till studieförbunden (RiR 2011:12). Regeringen instämmer delvis i iakttagelser, bl.a. när det gäller behovet av att följa upp i vilken utsträckning statens syften med statsbidraget till studieförbunden har uppnåtts. Regeringen har påbörjat ett arbete med en utvärdering som kommer att fokusera på i vilken mån statens syften med statsbidraget har uppnåtts, bl.a. inom de sju verksamhetsområden som i särskilt hög grad utgör motiv för statens stöd. Regeringen har också i riktlinjerna för avseende användningen av anslaget till folkbildningen gett Folkbild- ningsrådet i uppdrag att lämna förslag på nya verksamhetsområden som i särskilt hög grad ska utgöra motiv för statens stöd. En utgångspunkt för uppdraget är att antalet verksamhetsområden ska reduceras. Arbetet, som involverar folkhögskolor och studieförbund, ska redovisas till () . Ärendet och dess beredning ............................................................. Regeringens bedömning av iakttagelser ................ Regeringens åtgärder med anledning av studieförbunden (2011:12).......................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Ärendet och dess beredning överlämnade stöd till studieförbunden (RiR 2011:12) till regeringen. Granskningsrapporten finns i bilagan. En skrivelse från regeringen med anledning av granskningsrapporten ska lämnas till från det att regeringen har tagit emot rapporten. Vid beräkning av fristen ska månader inte räknas in. har framfört synpunkter på . Vidare har avgett yttrande över rapporten (U2011/4650/SV). granskning har resulterat i en övergripande slutsats om att systemet för fördelning, uppföljning, utvärdering och kontroll behöver förändras och förbättras så att användningen av statsbidraget för folkbild- ningen bättre kan styras mot de syften och prioriteringar som har uttryckt. Det handlar enligt om att åstadkomma en bättre styrning och kontroll över till vilka verksamheter statsbidraget går, en utvecklad uppföljning, en mer effektiv kontroll som bygger på oberoende granskning och riskanalyser samt en tydligare återrapportering till . Systemet som det ser ut premierar enligt inte kvalitet i tillräcklig grad. Uppföljningen har inte heller inriktats på kvali- teten i verksamheten i tillräcklig utsträckning. Därför menar att som uppdragsgivare inte har fått tillräcklig information. Systemet kan också vara otydligt för dem som vill delta i folkbildnings- verksamheten. Därmed skapas en osäkerhet i fråga om vilka verksam- heter som uppfyller statsmakternas krav på god kvalitet och därmed bör berättiga till statsbidrag. Det begränsar enligt systemets effektivitet. anser att det finns brister i styrningen, uppföljningen och kontrollen av hur statsbidraget för folkbildning används i förhållande till de mål och syften som har satt upp. utgår i sina rekommendationer från gällande ordning. anser att regeringen bör följa upp att de åtgärder som vidtas med anledning av rekommendationer får önskade effekter. För att till- godose de förväntningar som finns på fördelningen, uppföljningen, utvär- deringen och kontrollen av statsbidraget till studieförbunden rekommen- derar följande. bör fördela statsbidraget så att det tydligare styr studieförbundens folkbildningsverksamhet mot statens syften. Folkbild- ningsrådet bör införa ett system som tydligare fördelar statsbidraget utifrån kvalitativa kriterier. Som ett inslag i en sådan modell kan överväga att föra en dialog med studieförbunden innan slutligt beslut om fördelning fattas. bör kontrollera användningen av statsbidraget Skr. 2011/12:6 utifrån risk- och väsentlighetsanalyser. egna kontroller av studieförbundens inrapporterade verksamhet. Regeringen bör ge ett tydligare uppdrag att följa upp statsbidraget utifrån de statliga intentionerna. Regeringen bör se till att i sin uppföljning i högre grad fokuserar på innehåll och kvalitet och därmed belyser i vilken grad som studieförbunden lever upp till statens förväntningar på verksamheten. Regeringen bör se till att relevanta utvärderingar av statsbidraget görs som belyser i vilken utsträckning statens syften med statsbidraget och de prioriterade verksamhetsområdena uppfyllts. Regeringen bör ställa tydligare krav på myndig- hetsutövning. En modell som baseras på kvalitativa kriterier och dialog ställer högre krav på myndighetsutövning. Rege- ringen bör därför genom sin styrning och uppföljning säkerställa att har rutiner för sitt beslutsfattande, som utgår från för- valtningslagens (1986:223) krav på saklighet och dokumentation och som stöder kvalitet i beslutsfattandet. 3Regeringens bedömning av iakttagelser rekommendationer behandlar såväl uppföljning och utvärdering som kvalitet. Dessa frågor hänger nära samman. svarar en enda av regeringens åtgärder mot flera av rekommendationerna. När det gäller rekommendation att bör fördela statsbidraget så att det tydligare styr studieförbundens folk- bildningsverksamhet mot statens syften menar att regeringen har uppmanat folkbildningen att kontinuerligt utveckla sitt Grundläggande är enligt att verk- samheten bidrar till att förverkliga de syften och prioriterade verk- samhetsområden som staten anger för sitt stöd till folkbildningen och att det är studieförbunden själva som ansvarar för kvalitetsarbetet. bildningsrådet menar vidare att statens stöd till folkbildningen utmärks av en stor tilltro till studieförbundens förmåga att självständigt forma Studieförbunden måste kontinuerligt ta ställning till om verksamhet som finansieras med statsbidraget ligger i linje med syften med bidraget. För att på ett tillförlitligt sätt klara denna gränsdragning krävs enligt förutom kriterier och villkor för statsbidragets användning även rutiner för regelbunden granskning och kontroll av verksamheten. anser att begreppet kvalitet i detta sammanhang kan tolkas på många olika sätt och gör gällande bl.a. följande. fri och frivillig verksamhet som utgår från deltagarnas behov och Vill man värna denna särart så bör beslut om vad som är god kvalitet i verksamheten fattas så nära deltagarna som möjligt. ingen motsättning mellan kvantitet och kvalitet i folkbildningens verk- Skr. 2011/12:6 samhet. Att nå ut till många deltagare i hela landet och att möta deras behov av folkbildning är såväl en förutsättning för att nå statens syften med statsbidraget som en kvalitetsfråga. Regeringen konstaterar att ända sedan bildades har organisationen själv beslutat hur statsbidraget ska fördelas mellan folkhögskolor, studieförbund och studerandeorganisationer inom folk- högskolan. Med uppgiften att fördela statsbidraget följer också, med den nuvarande rollfördelningen, ansvaret för att fastställa vilka förutsätt- ningar som ska gälla för fördelningen av medel. I regeringens folkbildningsproposition Lära, växa, förändra (prop. 2005/06:192) bedömde regeringen att ett systematiskt kvalitetsarbete med inriktning på såväl administration som verksamhetsformer och inne- håll behöver utvecklas på alla nivåer inom folkbildningen. Målsättningen är att genom olika insatser genomföra arbetet med kvali- tetsfrågor så att det utgör en naturlig del av folkbildningens löpande verksamhet. Regeringen har också gett Folkbildnings- rådet i uppdrag att särskilt kommentera de uppföljnings- och utvärde- ringsinsatser som genomförs i fråga om kvaliteten i verksamheten. Rege- ringen för också en regelbunden dialog med när det gäller kvalitetsfrågor. reviderar i sin tur regelbundet den modell som gäller för fördelning av statsbidrag till studieförbunden, bl.a. i syfte att svara mot statens intentioner med resurserna till folkbildningen. Rege- ringen har även uppdragit åt att i sin återrapportering redovisa studieförbundens verksamhet när det gäller deltagarantal och deltagarnas ålder, kön etc. Vidare redovisas antal deltagare med utländsk bakgrund. Utöver sedvanliga årsredovisningar och verksamhetsberättel- ser inkommer regelbundet med rapporter i fråga om det pågående arbetet med kvalitetsfrågor. Studieförbunden genomför också, på eget initiativ, ett omfattande kvalitetsarbete på central, regional och lokal nivå. Regeringen ser ingen anledning att frångå den nuvarande roll- och ansvarsfördelningen genom att styra hur ska fördela statsbidraget. Regeringen kommer dock att fortsätta att hålla sig informerad i frågan och överväga om kvalitetsaspekten i Folkbildnings- rådets riktlinjer avseende användningen av anslaget till folkbildningen ytterligare bör betonas. Kvalitet kan tolkas och bedömas utifrån olika utgångspunkter. Detta gäller särskilt folkbildningen, eftersom syftena med statsbidraget, liksom de sju prioriterade verksamhetsområdena, är breda och omfattande. Mot denna bakgrund har regeringen gett i uppdrag att lämna förslag på nya verksamhetsområden som i särskilt hög grad ska utgöra motiv för statens stöd. Kontroll av användningen av statsbidraget I fråga om rekommendation att utifrån risk- och väsentlighetsanalyser bör kontrollera användningen av statsbidraget konstaterar att dess styrelse fastställer kriterier, fördelningsprinciper och villkor för användningen av stats- bidraget till studieförbunden. följer upp att studieförbunden har upprättat och inkommit med de dokument som anges i villkoren samt att dokumenten uppfyller samtliga krav. Folkbild- ningsrådet prövar i sitt löpande uppföljningsarbete att studieförbunden uppfyller villkoren för statsbidraget. Regeringen instämmer i iakttagelse att det är nödvändigt att kontrollera användningen av statsbidraget genom risk- och väsentlig- Dessa bör genomföras på uppdrag av regeringen av eller en extern aktör. Frågan om statsbidragets användning är ständigt aktuell. ningspropositionen (prop. 2005/06:192) berördes statsbidragsanvänd- ningen och stödet till idrottens utbildningsverksamhet. regeringen angav följande. Mot bakgrund av svårigheterna att skilja på folkbildning och mer traditionell ledar- och utbildningsverksamhet inom idrotten, så är utformningen av dagens stöd kanske inte helt anpassad för att möta de särskilda villkor som präglar idrotten. Regeringen gör därför bedöm- ningen att det bör prövas om inte idrottsrörelsen och folkbildningen bättre gagnas av att statens stöd till idrottens studie- och bildningsverk- samhet kanaliseras direkt till idrotten. Som en konsekvens av propositionen mottar Idrottsutbildarna ett särskilt verksamhetsstöd från regeringen. Av riktlinjerna för studieförbundet avseende användningen av aktuellt anslag framgår att verksamhetsstödet ska användas till idrottens studie-, bildnings- och utbildningsverksamhet. Det är förbundet som ansvarar för uppföljning och kontroll av detta verksamhetsstöd. har påtalat att det finns brister när det gäller kontrollen av användningen av statsbidraget. Regeringen ser allvarligt på risken att statsbidraget används på ett sätt som strider mot förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen. Uppgiften att helt eller delvis återkräva statsbidrag åvilar . respektive 2011 för avseende användningen av anslaget till folkbildningen betonas särskilt att ska kommentera hur den interna kontrollen av bidragshanteringen utförs, resultatet av denna kontroll och vilka delar som behöver vidareutvecklas. Regeringen bedömer att genomför omfattande insatser och kontroller i fråga om studieförbundens bidrags- hantering och återrapportering. Det finns därför inte behov av Regeringen avser dock att även fortsättningsvis följa utvecklingen inom området. När det gäller rekommendation att regeringen bör ge ett tydligare uppdrag att följa upp statsbidraget utifrån de statliga intentionerna anser att man genomför ett antal olika uppföljningsaktiviteter. verksamheter följs enligt nära och kontinuerligt. Resultatet blir en omfattande faktabas som använder vid kontrollen av att statens bidrag används i enlighet med bidragets Uppföljningsdata tjänar även som underlag för formuleringen av principer för fördelning av statsbidraget. De statistiska data som samlas in utgör dessutom ett centralt underlag för den samlade bedömningen av folkbildningens samhällseffekter vilka rapporteras till regeringen i års- Uppföljningsdata används enligt även av och utveckling av de lokala verksam- Regeringen instämmer delvis i iakttagelser i frågan. riktlinjer har förtydligats men de sju prioriterade verksamhetsområdena behöver ses över. statliga stödet motiverar i sig en noggrann uppföljning. behov av uppföljningsunderlag för att säkerställa att utvärderingar kan Vilka delar av folkbildningens omfattande verksamhet som återrapporteras och följs upp styrs i stor utsträckning av de årliga riktlinjerna till avseende användningen av anslaget till Regeringen har uppdragit åt att särskilt kommentera de uppföljnings- och utvärderingsinsatser som görs när det gäller verksamhetens kvalitet. har skett i form av rapporten redovisning av folkbildningens kvalitetsarbete som lämnats till regeringen. Regeringen har också i riktlinjerna begärt att ska redovisa resultatet av de uppföljnings- och utvärderingsinsatser som har genomfört samt den försöks- och utvecklings- verksamhet som bedrivs inom folkbildningen. har skett genom rapporten och ut- vecklingsarbete inom folkbildningen. I sin nuvarande form fokuserar riktlinjerna huvudsakligen på den kvantitativa aspekten på folkbildnings- Regeringen avser att utveckla riktlinjerna i en mer Vidare har regeringen, som tidigare nämnts, gett i uppdrag att lämna förslag på nya verksamhetsområden som i särskilt hög grad ska utgöra motiv för statens stöd till folkbildningen. I fråga om rekommendation att regeringen bör se till att relevanta utvärderingar av statsbidraget görs, anser att regeringen i sin folkbildningsproposition (prop. 2005/06:192) har marke- Skr. 2011/12:6 rat att nationella utvärderingar i första hand ska vara inriktade mot de fyra syften som anges för statsbidraget till folkbild- ningen. anför att det vid den samlade bedömningen av folk- bildningens verksamhet har valt olika perspektiv som samtliga härleds från folkbildningspropositionen och knyter an till folkbildningens priori- terade verksamhetsområden. För vart och ett av de fyra syftena redovisar verksamheten inom de prioriterade områdena. uppföljningar, verksamhetsstatistik och nationella utvärderingar utgör tillsammans med externa forskningsresultat underlag för den samlade bedömningen av hur statsbidraget medverkat till att folk- bildningens syften har uppnåtts. Regeringen instämmer i iakttagelse att det finns ett behov av att genomföra utvärderingar av statsbidragets användning för att kunna bedöma i vilken utsträckning statens syften med stödet till folk- bildningens uppnås. Med hänsyn till det omfattande statliga stödet till folkbildningen är det motiverat att sådana utvärderingar görs regelbundet. Utvärderingar kan också ge underlag för bedömningen av i vilken utsträckning motiven för statens stöd till folkbildningen har fortsatt relevans liksom för bedöm- ningen av folkbildningens betydelse och värde för samhället. Det är av stor betydelse att folkbildningens organisationer står fria och oberoende i förhållande till såväl politiska som ekonomiska intressen. Även ur denna aspekt kommer behovet av uppföljningar och utvärderingar även fortsätt- ningsvis att vara stort. Regeringen har påbörjat arbetet med att initiera en utvärdering inriktad på att analysera i vilken grad syftena med statsbidraget uppnåtts, bl.a. inom verksamhetsområdena. Tydligare krav på myndighetsutövning När det gäller rekommendation att regeringen bör ställa tydligare krav på myndighetsutövning konstaterar att organisationens konstruktion inte har inskränkt möjligheterna till myndighetsutövning. anser att orga- nisationens nuvarande konstruktion liksom inte heller har inskränkt möjligheten att bedöma verksamheten och fatta beslut med konsekvenser för bidragsmottagarna. är tillsammans med sina medlemsorganisationer en del av det civila samhället och står för en fri och frivillig verksamhet. För att stärka den ideologiskt profilerade verksamheten krävs enligt fri- het från statlig styrning och det ställer extra höga krav på såväl stats- bidragssystemet som uppföljningen, granskningen och utvärderingen av verksamheten. har uppfattningen att man arbetar kon- tinuerligt med att utveckla systemen i syfte att säkerställa att statsbidraget används i enlighet med syftena som inriktningen att inte Skr. 2011/12:6 centralstyra verksamhetens profil och innehåll bibehålls. Regeringen instämmer i iakttagelse att det är viktigt att ställa tydliga krav på myndighetsutövning. Folkbild- ningsrådet är en ideell förening som tilldelats vissa förvaltningsuppgifter enligt lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltningsuppgifter inom verksamhetsområde. Det är inte fråga om en statlig förvaltningsmyndighet. fattade beslut om att den omfattande statliga regleringen av folkbildningen som tidigare gällt skulle ersättas av ett system med målstyrning. Till följd av detta riksdagsbeslut övergick folkbildningen till en form av självstyre och egenförvaltning inom ramen för statens mål och riktlinjer. Av förordningen om statsbidrag till folkbildningen framgår att Folkbild- ningsrådets uppgifter bl.a. innefattar att besluta vilka som ska få del av statsbidraget och hur tillgängliga medel ska fördelas liksom att kon- tinuerligt följa upp och utvärdera verksamheten i förhållande till syftena med statsbidraget. inrättades har två statliga utredningar, SUFO 96 och SUFO 2, konstaterat att den alltjämt gällande ordningen med olika roller och uppdrag i allt väsentligt fungerat bra (SOU 1996:159 och SOU 2004:30). Regeringen anser dock att det inte desto mindre finns anledning att belysa några av de utmaningar som den gällande ordningen kan medföra. I folkbildningspropositionen (prop. 2005/06:192) konstateras följande. är demokratiskt uppbyggt och bildat av demokra- tiska organisationer. Det faktum att styrelsens ledamöter indirekt sitter på mandat från de organisationer som är mottagare av stats- bidragen behöver uppmärksammas. Medlemmarna ska företräda den samlade folkbildningens intressen i förhållande till såväl staten som medlemsorganisationerna. Risker för lojalitetskonflikter och kollegia- la hänsyn finns. Det kan inte uteslutas att konstruktionen hämmar i dess agerande. Det kommer sannolikt att även framöver finnas ett spänningsförhållande mellan olika roller och upp- gifter när en ideell förening som anförtros offent- liga förvaltningsuppgifter. Det är därför nödvändigt att vara medveten om de problem som kan uppstå. Den verksamhet som bedrivs av kännetecknas av sak- lighet och transparens. Regeringen anser också att interna kvalitetsarbete är tillfredsställande. Det finns dock skäl att, i linje med rekommendation, överväga att ställa ännu tydligare krav i fråga om förfarandet vid fördelning av statsbidrag enligt förordningen om statsbidrag till folkbildningen. Regeringens åtgärder med anledning av Regeringen instämmer, som redovisats ovan, till viss del i Riksrevisio- nens iakttagelser. Statens utvärderingar av folkbildningen har skett i form av nationella utredningar inriktade på olika delar av folkhögskolornas och studieförbundens verksamhet. Regeringen avser att revidera denna utvär- deringsmodell och i stället övergå till att genomföra mindre omfattande men mer frekvent förekommande studier. Ett av målen är att förbättra möjligheterna att återkomma till med redovisningar av exem- pelvis i vilken utsträckning statens syften med stödet till folkbildningen har uppnåtts. Arbetet med att initiera en utvärdering inriktad på att analy- sera i vilken utsträckning de nämnda syftena har uppnåtts pågår också. Utvärderingen ska även innehålla en bedömning av vilken betydelse de sju verksamhetsområdena haft när det gäller styrningen av statsbidraget. Det är angeläget att förordningen om statsbidrag till folkbildningen så långt möjligt följer samhällsutvecklingen samt möjliggör för folkbildningens aktörer att arbeta med angelägna frågor och möta och ta sig an sådana behov som uppstår inom olika delar av samhället. Rege- ringen anser att de sju prioriterade verksamhetsområden som för närva- rande finns angivna i statsbidragsförordningen regelbundet bör ses över i syfte att säkerställa att prioriteringarna är ändamålsenliga och relevanta. I riktlinjer avseende användningen av ansla- get till folkbildningen har fått i uppdrag att lämna förslag på nya verksamhetsområden som i särskilt hög grad ska utgöra motiv för statens stöd. En utgångspunkt för uppdraget är att antalet verk- samhetsområden ska reduceras. Arbetet, som involverar folkhögskolor och studieförbund, ska redovisas till (Utbildnings- departementet) . Den kommande utvärderingen kan komma att medföra en revidering av styrningen av statsbidragets användning och av återrapporterings- kraven. En särskild utvärdering kan, enligt regeringens mening, bidra med underlag som kan vara till nytta vid statens styrning av medlens användning i studieförbundens verksamhet. Regeringen vill dock inte föregripa utfallet av den planerade utvärderingen. Eftersom är ett privaträttsligt organ, är förvaltnings- lagen (1986:223), som reglerar myndigheternas handläggning av ärenden och deras kontakter med allmänheten, inte tillämplig. För att ytterligare garantera att rättssäkerhet och kvalitet upprätthålls i handläggningen, bör även vissa bestämmelser i förvaltningslagen göras tillämpliga på handläggning av ärenden enligt förordningen om statsbidrag till folkbildningen. De bestämmelser i förvaltningslagen som närmast bör komma i fråga är bestämmelserna om jäv, en parts rätt att få del av uppgifter, motivering av beslut och underrättelse om beslut. Med dessa åtgärder anser regeringen att frågan är slutbehandlad. om statens stöd till studieförbunden (2011:12) Statens stöd till studieförbunden är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Vårt uppdrag är att genom oberoende revision skapa demokratisk insyn, medverka till god resursanvändning och effektiv förvaltning i staten. bedriver både årlig revision och effektivitetsrevision. har tagits fram inom effektivitetsrevisionen, vars uppgift är att granska hur effektiv den statliga verksamheten är. Effektivitetsgranskningar rapporteras direkt till . Statens stöd till studieförbunden Tryck: Riksdagstryckeriet, 2011 Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m följande granskningsrapport över effektivitetsrevision: Statens stöd till studieförbunden har granskat regeringens rapportering och styrning samt fördelning, uppföljning, utvärdering och kontroll av statsbidraget till studieförbunden. Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Företrädare för och har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på utkast till slutrapport. Rapporten innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen och . Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Revisionsdirektör har varit föredragande. Revisionsdirektör , revisionsdirektör , revisionsledare och revisionsledare har medverkat vid den slutliga handläggningen. Regeringen, och . Regeringens styrning av fördelningen av statsbidraget Studieförbundens synpunkter på fördelningen av bidragen beslut om nytt fördelningssystem Uppföljning, utvärdering, kontroll och kvalitetsarbete Regeringens roll i uppföljning och utvärdering slutsatser om uppföljningen och utvärderingen Fördelningssystemet bör premiera kvalitet Statsbidraget och kommunernas bidragsgivning Uppföljningen och utvärderingen ger inte tillräckligt underlag för styrning och operativa prioriteringar Kontrollen borde genomföras mer effektivt Ambitiöst kvalitetsarbete som kan effektiviseras har granskat regeringens rapportering och styrning samt fördelning, uppföljning, utvärdering och kontroll av statsbidraget till studieförbunden. Motiv: Staten satsar stora ekonomiska resurser på folkbildningen.