prop · GY03105 · 2011-03-16 00:00:00 — Samarbets- och partnerskapsavtal som EU slutit med tredjeländer innehåller som regel också en ICC-klausul. Stöd har vidare getts till enskilda organisationer som på olika sätt främjar universell anslutning till domstolens stadga och ICC:s arbete. EU-arbetet på detta område har inriktats mot att förbereda den översynskonferens om domstolens stadga som ägde rum i , . 7.5EU:s arbete för att främja respekten för mänskliga rättigheter i världen EU är en global aktör för de mänskliga rättigheterna (MR). Arbete mot dödstraff, tortyr, våld mot kvinnor samt arbetet rörande MR-försvarare, barnets rättigheter, barn i väpnade konflikter och respekten för den internationella humanitära rätten har fortsatt i enlighet med de särskilda EU-riktlinjerna på dessa områden. Flera tiotal individuella fall av MR- försvarare vars mänskliga rättigheter kränkts har särskilt tagits upp genom uppvaktningar och uttalanden . I flera fall har det rört sig om representanter för homosexuellas, bisexuellas och transpersoners rättigheter. FN:s arbete för mänskliga rättigheter har hög prioritet för EU. I har EU framför allt arbetat för att man ska anta landresolutioner om , och samt ett antal tematiska resolutioner, t.ex. om religiös intolerans, om summariska av- rättningar och om barnets rättigheter. Tillsammans med stater från andra världsdelar drev EU att en resolution mot dödsstraffet skulle antas. En annan viktig fråga för EU var hur i ska kunna bli ett verksamt forum för behandling av MR-utvecklingen i världens länder såväl som av tematiska frågor på området. Tonvikt har också lagts på arbete med att uppmärksamma övergrepp i enskilda länder. Andra viktiga frågor har varit förlängningen av rådets rapportörsmandat för bl.a. och , som försöken att försvaga rådets arbete gentemot dessa och andra länder har motverkats från EU:s sida. har också arbetet fortsatt med den femårsöversyn av rådet som generalförsamlingen beslutade om 2006. Utgångspunkten för EU:s engagemang är att arbetet i FN ska skärpas och utvecklas. Efter principbeslut under det svenska EU-ordförandeskapet anslöt sig EU till FN:s konvention om funktionsnedsattas rättigheter. genomförde EU särskilda dialogmöten om de mänskliga rättigheterna med drygt ett 20-tal organisationer och stater, bl.a. med och . Dialogen har fortsatt mellan och om tolkningen och tillämpningen av det folkrättsliga regelverket i kampen mot terrorism. Arbetet med att förbättra och utveckla EU:s sanktionsinstrument i fråga om kravet på rättssäkerhet och respekt för de mänskliga rättigheterna har fördjupats. EU ger omfattande bistånd på MR-området. Det tidigare europeiska Skr. 2010/11:105 initiativet för demokrati och mänskliga rättigheter ombildades i till ett särskilt finansiellt instrument. Programmet syftar till att främja rättsstatsprinciper, demokrati, jämlikhet, tolerans och fred genom olika samarbetsprojekt främst med det civila samhället men i vissa länder även i samarbete med FN-organ. Mer än tusen projekt i ett 70-tal länder får stöd och fördelades (2009). EU fortsatte att följa upp den strategi mot spridning av massförstörelsevapen som rådet antog . genom konkreta gemensamma åtgärder och genom att en s.k. icke- spridningsklausul tas in i samarbetsavtal mellan EU och tredjeland. Vidare fortsatte man att genomföra den handlingsplan om icke-spridning som EU kom överens om 2008. För är det särskilt viktigt att EU driver en politik för både nedrustning och icke-spridning av Den politiskt mest uppmärksammade frågan var fortsättningsvis kärntekniska program. EU i synnerhet , och samt den höga representanten fortsatte att spela en aktiv roll för att förmå att frysa all anrikning av uran och inleda förhandlingar. säkerhetsråd resolution med utvidgade sanktioner i syfte att påverka att frysa sin urananrikning och därmed möjliggöra förhandlingar. EU genomför sanktionerna i säkerhetsrådsresolutionerna genom ett rådsbeslut och en rådsförordning. Sanktionerna mot enligt FN:s säkerhetsråds resolution genomförs inom EU genom ett rådsbeslut och en hölls i den åttonde översynskonferensen för icke- EU agerade samfällt på de områden där så var Åsiktsskillnader finns i unionen, bl.a. vad gäller kärnvapen- EU-gemensamma arbetspapper hade inför översyns- konferensen lagts fram på en rad områden; om förbud mot produktion av klyvbart material för vapenändamål, det fullständiga provstoppsavtalet och om element till en handlingsplan att antas av översynskonferensen enades om ett slutdokument som innehöll framåtblickande handlingsplaner i fråga om nedrustning, icke-spridning och fredlig användning av kärnenergi samt ett avsnitt om främjandet av en zon fri från kärnvapen och andra massförstörelsevapen i . Det var mycket viktigt att denna framgång uppnåddes efter misslyckandet vid den senaste översynskonferensen . EU fortsatte sitt arbete för en internationell uppförandekod Ett stort antal länder konsulterades om koden och förberedelserna för en framtida konferens fortsatte. Lätta vapen, särskilt inhumana konventionella vapen Den EU-strategi med en handlingsplan för att bekämpa destabiliserande anhopningar och spridning av små och lätta vapen (SALW) som antogs av 2005 har fortsatt att genomföras . Denna strategi behandlar åtgärder på såväl internationell och regional nivå som inom EU. Rådets slutsatser om införande av en sär- skild SALW-klausul i internationella avtal mellan EU och tredjeländer har omsatts i förhandlingar med tredjeländer. fort- satte vidare arbetet med det EU-projekt som internationella fredsforskningsinstitut () leder om flygtransporter av SALW. EU:s och engagemang i förhandlingarna om kluster- ammunition inom ramen vapenkonvention (CCW) kvarstår. EU välkomnade ikraftträdandet av konventionen om klusterammunition . EU har fortsatt att verka för att så många stater som möjligt ansluter sig till med förbud mot antipersonella minor. behandlade rådsarbetsgruppen för konventionell vapenexport frågan om att genomföra rådets och om för- enklade regler för överföring av försvarsrelaterade produkter inom unionen. Arbetet med att uppnå ett fördrag om regler för internationell vapen- handel fortsatte. Samarbetet inom EU samordnas i en särskild arbets- grupp där bidrar aktivt. EU arbetade genom särskilda insatser för att påverka andra stater att stödja arbetet för ett fördrag, bl.a. genom regionala seminarier. EU:s gemensamma linje inför diskuteras fortlöpande. 7.7.2Produkter med dubbla användningsområden Medlemsstaterna fortsatte sitt arbete för att stärka regelverk, arbetsrutiner och samarbetsformer bl.a. som en följd av åligganden genom FN:s säkerhetsrådsresolutioner om icke-spridning. fortsatte arbets- gruppen för produkter med dubbla användningsområden diskussionerna kring s.k. generella licenser. Samarbete mellan exportkontrollmyndighet- er och tullmyndigheter var andra frågor som diskuterades. Förslag på uppdatering av bilaga 1 i EU:s förordning om produkter med dubbla användningsområden överlämnades av kommissionen till Europa- parlamentet. EU använder alltmer s.k. riktade sanktioner som ett utrikespolitiskt instrument för att påverka regimer i tredjeländer. har EU genomfört FN-sanktioner, infört nya självständiga sanktioner eller förstärkt, förlängt, suspenderat eller moderniserat de befintliga sanktionerna mot följande tredjeländer: -(Demokratiska republiken), -(mot ledarskapet i regionen ), Sanktionerna mot har upphävts. EU:s övriga sanktioner mot olika länder har lämnats oförändrade . Dessutom har EU beslutat om sanktioner mot personer och enheter som saknar särskild koppling till ett bestämt tredjeland eller en bestämd region. Detta gäller personer och enheter som: -har samröre med talibanerna, eller nätverket, -är inblandade i andra terroristhandlingar, eller -är åtalade av eller motarbetar det arbete som utförs av för det (ICTY). EU har fortsatt sitt arbete mot terrorism internt inom EU (se även avsnitt 18.1.4) och externt med utgångspunkt i EU:s övergripande strategi mot terrorism och mot terrorism. är ett gränsöverskridande fenomen som kräver internationell samverkan baserad på multilaterala ramverk. På det externa området har det i första hand rört sig om förebyggande insatser med särskild betoning på att försöka motverka rekrytering och radikalisering och bygga upp rätts- och polisväsendet i tredjeland. ramen för kommissionens stabilitetsinstrument har projekt i , har stått i fokus för diskussionerna om insatser. utveckling och säkerhet har alltmer uppmärksammats inom ramen för arbetet mot terrorism. Ett annat område som fått allt större fokus är EU har medverkat i genomförandet av mot terrorism och Skr. 2010/11:105 bidragit aktivt i arbetet med att försöka nå en överenskommelse om en övergripande konvention mot terrorism. Flera initiativ har tagits i syfte att stärka EU-samarbetet på det konsulära området samt förbättra rutiner och verktyg för samordning och informationsutbyte mellan såväl EU:s huvudstäder som lokalt vid en konsulär kris. Det spanska och belgiska ordförandeskapet har arbetat vidare med flera av dessa initiativ. genomförde en krisövning i för att öva hur man hanterar konsulära kriser i länder där endast få medlemsstater finns representerade. Under det spanska ord- förandeskapet prövades också samordningen av krishanteringen i praktiken vid flera större kriser med konsulära aspekter: jordbävningarna i (januari) och på (februari) och oroligheter i (april maj). Det kunde konstateras att de befintliga verktygen för krissam- ordning och informationsutbyte mellan medlemsstaterna fungerar väl. Det belgiska ordförandeskapet genomförde ett seminarium med aktörer från både det konsulära området och räddningstjänstområdet, i syfte att stärka samverkan mellan dessa båda sektorer. De konsulära riktlinjerna reviderades i enlighet med det nya fördraget (15505/10). Kommissionen tog fram ett utbildningspaket om det konsulära EU-samarbetet, som ska användas i utbildningen av tjänstemän inför utlandsstationeringar. 8 Den gemensamma handelspolitiken mål är att främja frihandel genom att värna och utveckla öppna, enkla, rättvisa och legitima spelregler för internationell handel och investeringar. Detta gynnar såväl export, import och investeringar som utvecklingsländernas möjligheter att delta i världs- handeln och dra nytta av globaliseringens fördelar. verkar för att detta synsätt ska få genomslag i EU:s gemensamma handelspolitik både i världshandelsorganisationen och i andra forum, inklusive EU:s bilaterala och regionala handels- och associeringsavtal. Syftet är att skapa förutsättningar för tillväxt, sysselsättning och hållbar utveckling i , övriga EU och omvärlden. Som en del av arbetet med att konkretisera och genomföra 2020- strategin, presenterade kommissionen ett meddelande om en ny handelsstrategi (KOM(2010) 612/4). för detta och för att stärka handelspolitikens roll inom ramen för det övergripande arbetet med att öka EU:s tillväxt och konkurrenskraft. har verkat för en bred och framåtblickande syn på handels- politiken som främjar en öppen, offensiv och utvecklingsvänlig handels- Skr. 2010/11:105 politik. Kommissionens meddelande slår fast en övergripande frihandelsvänlig inriktning, och att en öppen handelspolitik är viktig för att främja tillväxt och sysselsättning i , särskilt efter den ekonomiska krisen. Dessutom lyfter man fram kopplingarna mellan varuhandel och tjänste- handel tillsammans med behovet av att främja innovationer och hög- teknologi. Meddelandet diskuterar också betydelsen av samstämmighet mellan den inre marknaden och den externa handelspolitiken. Det finns vidare en ökad insikt om problemen med att EU ibland fattar beslut om inhemska regelverk som har negativa effekter på företagens globala konkurrenskraft och EU:s handelsrelationer. Meddelandet gör också tydliga kopplingar till klimatområdet där handelsliberalisering förordas för miljöteknologi. Dessutom lyfter man fram att handelspolitiken har en roll i den bredare kontexten av EU:s utrikespolitiska relationer. Också den viktiga kopplingen mellan handel och utveckling betonas. På området handelspolitiska skyddsinstrument presenterar meddelandet en mer resolut ansats från EU:s sida, och man talar om att kommissionen ska bekämpa orättvis handel med alla medel som står till buds. I fråga om offentlig upphandling avser kommissionen presentera ett förslag som syftar till att uppnå symmetri vad gäller öppenhet i i-länder och stora framväxande ekonomier. Detta förslag kan antas innebära att EU kan begränsa tillträdet till offentlig upphandling för företag från de länder som inte ger EU motsvarande tillträde. Rådsslutsatser som välkomnar kommissionens meddelande beslutades . kommer konkreta förslag och detaljer presenteras kring ett antal av de åtgärder som föreslås i meddelandet. De WTO-förhandlingar som går under benämningen Doharundan in- leddes i , , . Förhandlingarna, som bland annat omfattar handel med jordbruksvaror, industrivaror och tjänster, har varit svåra och präglats av flera sammanbrott. En viktig prioritet för regeringen är att EU ska bibehålla en hög ambitionsnivå och så aktivt som möjligt medverka till att förhandlingarna ska kunna föras framåt och avslutas . Den globala ekonomiska krisen, och de tendenser till protektionism som följde i dess spår, har gjort en slutlig uppgörelse i Doharundan än mer angelägen. Det var därför välkommet att G20-mötet i kunde enas om att skicka en tydlig politisk signal om vikten av att intensifiera förhandlingarna i avsikt att nå ett avslut . EU:s regionala och bilaterala handelspolitik 8.3.1Regionala och bilaterala frihandelsavtal EU förhandlar bilaterala och regionala frihandelsavtal med prioriterade länder och regioner, som komplement till de multilaterala förhandlingar- na i WTO. Kommissionen fick 2007 mandat att inleda förhandlingar om frihandelsavtal med , och länderna i (ASEAN). Kommissionen fick också mandat att inleda förhandlingar om associeringsavtal med och Andinska gemenskapen, där handel är en viktig del. inleddes dessutom förhandlingar med och och med . förs även förhandlingar med samarbetsråd (GCC) samt med (återupptogs efter ett uppehåll ). Förhandlingar pågår även för att fördjupa existerande associeringsavtal mellan EU och Euromed-länderna. I förhandlingarna ska kommissionen verka för breda och ambitiösa frihandelsavtal som även innefattar frågor som investeringar, standarder och offentlig upphandling. Förhandlingarna har kommit olika långt. Betydande framsteg har dock gjorts i flertalet fall. Det långtgående och ekonomiskt viktiga frihandelsavtalet med undertecknades . Provisorisk tillämpning av avtalet förväntas inledas under förutsättning att det godkänns av . EU har inlett bilaterala förhandlingar om frihandelsavtal med ASEAN-länderna och . Målsättningen att sluta ett regionalt avtal mellan EU och ASEAN kvarstår alltjämt. har vidare betydande framsteg skett i förhandlingarna om ett bilateralt frihandelsavtal mellan och . Till framgångarna hör också att förhandlingarna om ett flerpartsavtal med och samt ett associeringsavtal med avslutades. har mandat antagits för för- handlingar om djupgående frihandelsområden med och inom ramen för Östliga partnerskapet. Arbetet med att förhandla de ekonomiska partnerskapsavtalen mellan EU och AVS-länderna (ett 70-tal utvecklingsländer i , och ) fortsatte . inställning är att partnerskapsavtalen ska vara ett instrument för AVS-ländernas utveckling. Processen är komplicerad då för- handlingarna sker mellan parter på olika utvecklingsnivåer. Därför finns en medvetenhet om betydelsen dels av stöd till AVS-länderna för anpassning och utveckling, dels av generöst tillträde för länderna till EU:s marknad. har förhandlingar fortsatt, men de går långsamt. Inga nya interimsavtal eller fullödiga partnerskapsavtal har undertecknats. Arbetet med för marknadstillträde i tredjeland har ytterligare utvecklats i ambitionen att fortsatt stärka och förbättra detta instrument. Medlemsstaterna och kommissionen har i nära samarbete arbetat särskilt med de viktigaste handelshindren på EU:s 30 största marknader och gemensamt verkat på alla nivåer gentemot tredjeland för borttagande av hindren. 8.4EU:s arbete med företags samhällsansvar Frågor om företags samhällsansvar (CSR) behandlas i en högnivågrupp med representanter från medlemsstaterna och möts . har kommissionen inlett arbetet med att ta fram ett nytt meddelande på policyområdet CSR. Inom ramen för 2020- strategin prioriteras också CSR-frågorna, framför allt med tonvikt på små- och medelstora företag. EU har utvecklat referensen till CSR inom de bilaterala frihandelsavtalen där har möjlighet att bli ett föregångsexempel gällande referenser till internationella ramverk. 8.5.1Handelspolitiska skyddsåtgärder (antidumpning, subventioner och skyddsåtgärder) Handelspolitiska skyddsåtgärder är samlingsnamnet för åtgärder mot import (skyddstullar) som befunnits vara dumpad eller subventionerad, eller mot import som kraftigt ökat. Åtgärderna får bara användas om man funnit att europeisk industri lider skada, och att det är i gemenskapens intresse att införa åtgärderna. Den svenska uppfattningen är att skyddsåtgärder, och då främst antidumpningsåtgärder, är allvarliga ingrepp i det fria handelsutbytet och bör användas restriktivt. har konsekvent framfört behovet av en reform av regelverket i frihandelsvänlig riktning. Kommissionens arbete med att öka transparensen inom området handelspolitiska skyddsinstrument har fortsatt . Kommissionen har presenterat förslag med ett antal åtgärder för transparens. Arbetet förväntas bli klart . har fortsatt med att kritiskt granska kommissionens förslag till åtgärder. Över tjugo nya undersökningar om handelspolitiska skyddsåtgärder har inletts . Till detta kommer frågor om för- längning och utvidgning av existerande åtgärder. I de flesta fallen har förslagen godkänts med en klar majoritet. har följt sin traditionella frihandelslinje och motsatt sig de flesta förslagen på nya och förlängda åtgärder. hade EU 140 åtgärder i kraft. Det totala antalet åtgärder i kraft har inte ändrats nämnvärt . Vad gäller nya åtgärder kan noteras att dessa i större utsträckning än tidigare riktas mot konsumentprodukter snarare än insatsvaror. Ungefär en femtedel av nya undersökningar riktade sig mot Skr. 2010/11:105 konsumentprodukter. Över hälften av de nya undersökningar som inletts riktas mot , vilket är en ökning jämfört . Kemi- och stålprodukter fortsätter att vara mest utsatta för skyddsåtgärder. Utmärkande är att en ökande andel av nya fall riktar sig mot elektronikprodukter. inledde EU sin första anti-subventions- undersökning mot , i ett fall som rör finpapper. Detta har föranlett skarpa protester från . Förhandlingar har även pågått om hur den bilaterala skyddsåtgärdsklausulen i frihandelsavtalet med ska utformas. har i dessa förhandlingar försökt höja trösklarna för att införa skyddsåtgärder inom ramen för frihandelsavtalet. 8.5.2Minskade kostnader genom vissa tullförfaranden Inom ramen för EU:s särskilda tullförfarande för bearbetning under tullkontroll fick svenska företag tillstånd att importera etanol från tredjeland för bearbetning till biobränslena E85 och E95, vilket ger en lägre tull för slutprodukten. kunde tillståndet för två företag förlängas. Detta har haft positiv betydelse för priset och tillgången av /E95 på den svenska marknaden. Genom EU:s system med autonoma tullsuspensioner och tullkvoter kan exempelvis vissa insatsvaror för industrin bli tullfria eller få en tullnedsättning. blev 192 nya varor tullfria medan fyra nya varor fick tullnedsättning genom så kallad tullkvot. Viktigt var också att den med tullsuspensioner åstadkomna tullsänkningen på obearbetad olegerat aluminium kunde förlängas. har arbetat mycket aktivt med frågorna. Den överenskommelse mellan EU och bananexporterande länder i samt i och som nåddes under det svenska EU-ordförandeskapet skrevs formellt under i . EU har åtagit sig att successivt sänka tullarna för bananer . har ännu inte röstat i frågan. Aid for Trade-arbetet syftar till att ta ett helhetsgrepp om det handels- relaterade stödet till utvecklingsländer. Det handlar om att stödja deras deltagande i handelsförhandlingar och att utveckla kapacitet såväl att producera som att exportera och importera. har haft en central roll i Aid for Trade-arbetet och avsätter fortsatt betydande resurser på Inriktningen på arbetet anges i EU:s Aid for Trade-strategi från Enligt strategin har EU utlovat att uppnå ett bistånd inom området om : från kommissionen och från medlemsstaterna. kommissionens och medlemsstaternas gemensamma handelsrelaterade stöd uppgick till . prioritering har fortsatt Skr. 2010/11:105 varit att analysera fattigdomsperspektivet i det handelsrelaterade bistånd- et för att se hur ökad handel gynnar de allra fattigaste människorna i utvecklingsländer. Osäkerheten på finansmarknaderna gör att behovet av statliga export- krediter ännu är högre än normalt. Inom EU och pågår interna informationsprocesser om alla nationella åtgärder som vidtagits . har nått enighet om gemensamma regler för kommersiella . Förhandlingarna om ett avtal om flexiblare villkor för klimatvänliga teknologier har förts framåt, liksom en översyn av riktlinjerna för miljöbedömningar. EU har inlett en teknisk dialog med då landet inte följer OECD-reglerna, vilket skapar ojämlika konkurrensvillkor. 9 EU som global utvecklingsaktör Vid ett högnivåmöte i FN diskuterades millennie- målen. Med kvar till 2015 är framstegen blandade och ytterligare insatser är nödvändiga för att stödja utvecklingsländerna. Som världens ledande givare har EU och dess medlemsstater en viktig roll att spela. har med kraft fortsatt att driva på för att EU ska kunna uppnå det gemensamma målet om att avsätta av BNI i bistånd . Bättre biståndseffektivitet, fokus på resultat och ökad samstämmighet för utveckling är andra centrala aspekter för att kunna bidra till att millenniemålen uppnås. På regeringens initiativ har rådsslutsatser om vikten av ökad transparens inom biståndet antagits. Frågor om jämställdhet och sexuell och reproduktiv hälsa har stått i fokus . Genom Lissabonfördraget fastslås att målet att minska och på lång sikt utrota fattigdomen är jämställt med andra mål inom EU:s utrikespolitik. Fördraget understryker också vikten av hänsyn till målen för utveckling inom andra politikområden, s.k. samstämmighet för utveckling. Den nya organisationen med den höga representanten för utrikes frågor samt utrikestjänsten (EEAS) är ett centralt instrument för att stärka ett samstämmigt agerande i EU:s yttre förbindelser, inklusive på utvecklingsområdet. Vid rådsmötet antog biståndsministrarna en EU-position inför om millenniemålen i den Rådsslutsatserna har fokus på de länder, regioner och mål som släpar efter i utvecklingen. Slutsatserna betonar grundläggande för- utsättningar som utvecklingsländernas ägarskap, god samhällsstyrning, transparens och ansvarsutkrävande, demokrati, och mänskliga rättigheter. 2010/11:105 En särskild referens görs till antagandet av en handlingsplan för jäm- ställdhet inom utveckling (se även nedan). Regeringen drev på för att millenniemålet om mödrahälsa särskilt skulle lyftas fram, givet att detta mål släpar efter mest. Regeringen bidrog även till att vikten av andra politikområdens betydelse för utveckling (samstämmighet för utveck- ling) uppmärksammades. Slutsatserna uppmanar vidare andra givare att komma upp i EU:s nivåer. De medlemsstater som ligger efter uppmanas likväl att vidta realistiska och verifierbara åtgärder för att nå EU:s åtagande om att nå 0,av BNI i bistånd till 2015. Till grund för diskussionen vid biståndsministermötet låg kommissionens s.k. aprilpaket som anger EU:s framsteg på ett antal områden inom agendan för finansiering för utveckling. 2010 hade detta paket fokus på millenniemålen genom ett 12-punktsprogram. Kommissionen tog i sammanhanget också fram ett meddelande om skatter och utveckling som föranledde slutsatser vid rådet för utrikes frågor .