prop · GZ031d34 · 2011-09-20 00:00:00 — 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Energieffektivisering samt minskad el - och oljeanvändning Svenska kraftnäts ekonomiska resultat 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m 1:3 Insatser för uthållig energianvändning 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft 3.1.61:6 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av 1:7 Planeringsstöd för vindkraft m.m.................................................. 1:8 : Förvaltningskostnader................. 1:12 Avgifter till internationella organisationer.................................. Förslag avseende svenska kraftnäts verksamhet ........... 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 21 Energi ................................................... Härledning av ramnivån 20122015. Utgiftsområde 21 Energi ............................. Skatteutgifter och skattesanktioner netto inom utgiftsområde 21 Energi............ energibalans (TWh) .................................................................................... elbalans (TWh)............................................................................................ Stöd till forskning, utveckling och demonstration. och beviljade medel fördelat på de sex temaområdena 20082010 .................... Samfinansiering av forskning, utveckling och innovation 20082010................... Procentuell fördelning av beviljade medel mellan olika grupper av mottagare ..... Antal hel- eller delfinansierade licentiat- och doktorsexamina 20082010, fördelat på temaområde ........................................................................................ Finansierade licentiater och doktorsexamina 20082010 fördelat på kvinnor respektive män, antal och procent ......................................................... Verksamhetens rörelseintäkter och rörelseresultat fördelat på Översikt av de ekonomiska målen 20082011....................................................... Samlade förvaltningskostnader vid ................................ Offentligrättslig verksamhet vid .................................... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:1 : Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m............................................................................... Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden anslaget 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering........................................................ Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:3 Insatser för uthållig Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden anslaget 1:3 Insatser för uthållig energianvändning............................................................................... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft..................................................................... Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden anslaget 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft..................................................................... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:5 Energiforskning ........................ Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden anslaget 1:5 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:6 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av .................................................... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:7 Planeringsstöd för Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden anslaget 1:7 Planeringsstöd för vindkraft m.m. ...................................................................... Offentligrättslig verksamhet vid .......................... Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:8 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:9 Energiteknik ............................. Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden anslaget 1:9 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:10 Elberedskap ............................ Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden anslaget 1:10 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:11 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden anslaget 1:11 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:12 Avgifter till internationella Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden anslaget 1:12 Avgifter till internationella organisationer ........................................................................ Beräknade inleveranser från ................................. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering, m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och 2014 (avsnitt 3.1.2), 2.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:3 Insatser för uthållig energianvändning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och 2014 (avsnitt 3.1.3), 3.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 3.1.4), 4.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:5 Energiforskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 20132015 (avsnitt 3.1.5), 5.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:7 Planeringsstöd för vindkraft, m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst (avsnitt 3.1.7), 6.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:9 Energiteknik besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och 2014 (avsnitt 3.1.9), 7.fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften till högst 2012 (avsnitt 3.1.10), 8.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:10 Elberedskap besluta om beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132016 (avsnitt 3.1.10), 9.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:11 Energieffektiviseringsprogram besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och 2014 (avsnitt 3.1.11), 10.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:12 Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 och 2014 (avsnitt 3.1.12), 11.godkänner förslaget till investeringsplan för för (avsnitt 3.2.1), 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 12.bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.2.2), 13.bemyndigar regeringen att låta förvärva svenska statens andel av tillgångarna i och därefter likvidera bolaget (avsnitt 3.2.3), 14.för anvisar anslagen under utgiftsområde 21 Energi enligt följande uppställning: Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. Insatser för uthållig energianvändning Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av Planeringsstöd för vindkraft m.m. Avgifter till internationella organisationer 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Utgiftsområdet omfattar frågor om tillförsel, distribution och användning av energi. Energipolitiken bygger på samma tre grundpelare som energisamarbetet i EU. Politiken syftar alltså till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Det är främst (), och () som har ansvaret för att genomföra åtgärderna inom energipolitiken, men även och länsstyrelserna bidrar med insatser inom området. Politiken redovisas i det följande under rubrikerna Elmarknad, Naturgasmarknad, Värmemarknad, Energieffektivisering samt minskad el- och oljeanvändning, Förnybar energi och Energiforskning. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 21 Energi 1:2 Regionala och lokala insatser för 1:3 Insatser för uthållig energianvändning 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft 1:6 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av 1:7 Planeringsstöd för vindkraft m.m. 1:12 Avgifter till internationella organisationer 1 8 Stöd för installation av solvärme 1:8 Stöd för konvertering från direktverkande 1:8 Stöd för energiinvesteringar i offentliga 1:11 Stöd för installation av energieffektiva fönster m.m. i småhus 35:07 Introduktion av ny energiteknik Totalt för utgiftsområde 21 Energi 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:199, bet. 2009/10:FiU21) och förslag till ändringssbudget i samband med denna proposition. Utfallet uppgick till , vilket var lägre än anvisade anslag. var förhållandet det motsatta, dvs. utgifterna var högre än anvisade anslag. Differenserna förklaras av att vissa utgifter kan förskjutas över tiden, på grund av den tid det tar att färdigställa projekt, och därmed uppkommer utgiften inte under som anslaget anvisas. beräknas utgifterna uppgå till , vilket är högre än anvisade anslag. Skillnaden förklaras bl.a. av att flera utbetalningar under energiforskningsanslaget har fått senareläggas som en följd av bl.a. Europeiska kommissionens statsstödsprövningar. föreslår regeringen att anvisas inom utgiftsområdet. För beräknas anslagen till 2 445, 2 411 respektive . Anslagsnivån beräknas minska till följd av att nuvarande programperiod för stöd till marknadsintroduktion för vindkraft avslutas , att stödet till solvärme planeras att avvecklas samt att medel för anslaget för Energiteknik beräknats till noll efter 2013. minskar anslagsnivån till följd av att anslagen för energieffektivisering i denna budgetproposition beräknats till noll efter 2014. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20122015. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel statens budget. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 2013-2015 är preliminär och kan komma att ändras. Förutom de stöd till ett visst utgiftsområde som redovisas via anslag på statsbudgetens utgiftssida förekommer även stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av skatteutgifter. Definitionen av en skatteutgift är att skatteuttaget är lägre än en viss angiven norm. Om en skatteutgift tas bort leder det till ökade skatteintäkter och därmed till en budgetförstärkning för offentlig sektor på samma sätt som om en utgift på statsbudgetens utgiftssida tas bort. Vid sidan av skatteutgifter finns det även skattesanktioner, där skatteuttaget är högre än den angivna . Ett exempel på skattesanktion är den särskilda skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. När det gäller punktskatter på energi finns en mängd specialregler. Endast en mindre del av de skatteutgifter som dessa särbestämmelser ger upphov till faller dock under utgiftsområde 21 Energi. Skatteutgifter vid användningen av energi inom transportområdet redovisas således under utgiftsområde 22 Kommunikationer, inom jord- och skogsbruket under 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel samt inom industrin under utgiftsområde 24 Näringsliv. Vidare redovisas skatteutgifter till följd av reducerad energiskatt på el i vissa kommuner i främst norra under utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Skatteutgifter och skattesanktioner som hänförs till utgiftsområde 21 Energi redovisas i nedanstående tabell. Summan i tabell 2.3 är ett netto av skatteutgifter (dvs. positiva avvikelser) och sanktioner (dvs. negativa avvikelser). Den till beloppet högsta skatteutgiften gäller befrielse från energiskatt för biobränslen, torv, m.m. Definitionerna av skatteutgifter och skattesanktioner på energiområdet redovisas nedan. En utförlig beskrivning finns i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2010/11:108). Tabell 2.3 Skatteutgifter och skattesanktioner netto inom utgiftsområde 21 Energi Energiskattebefrielse för biobränslen, torv, m.m. för uppvärmning Nedsatt energiskatt på bränsle i Skatt på termisk effekt i Koldioxidskatt på fossila bränslen i kraftvärmeverk inom EU:s system för Koldioxidskatt på fossila bränslen i värmeverk inom EU:s system för handel Energiskattebefrielse för biobränslen, torv, m.m. för uppvärmning Ingen skatt utgår på biobränslen, torv m.m. som används för uppvärmning. Energiskattebefrielse för vegetabiliska och animaliska oljor och fetter m.m. samt för biogas gäller enligt 7 kap. 3 och 4 §§ lagen (1994:1776) om skatt på energi (LSE). 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 utgörs av full energiskatt, d.v.s. /kWh. Nedsatt energiskatt på bränsle i kraftvärmeverk Enligt 6 a kap. 3 § LSE gäller befrielse från energiskatt för den del av bränslet som vid kraftvärmeproduktion förbrukas för framställning av värme utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter. Inom handelssystemet gäller befrielse från energiskatt enligt 6 a kap. 1 § 17 a LSE. Energiskattebefrielse på den del av bränslet som motsvarar elproduktionen enligt 6 a kap. 1 § 7 LSE, grundar sig på tvingande unionsrätt (artikel 14.1 i rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet). Skatteutgiften beräknas enbart på värmeproduktionen. utgörs av full energiskatt, dvs. Nedsatt energiskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Av 9 kap. 5 § LSE följer att bränslen som används för att framställa fjärrvärme som levereras för förbrukning i industrins tillverkningsprocess medges befrielse från av energiskatten och nedsatt energiskatt till /kWh på el. utgörs av full energiskatt på bränsle och normalskattesatsen på el. Nedsatt koldioxidskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Av 9 kap. 5 § LSE följer att bränslen som används för att framställa fjärrvärme som levereras för förbrukning i industrins tillverkningsprocess medges befrielse från av koldioxidskatten. Skatteutgiften beräknas enbart för värmeanläggningar utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter. utgörs av full koldioxidskattesats. har beslutat att nedsättning medges . Särskild skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer Enligt 2 § lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer tas skatt ut på den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkraftreaktorer. Skatten uppgår till per megawatt termisk effekt och kalendermånad. Skatten kan likställas med en extra skatt som lagts på vissa företag och är därför att betrakta som en skattesanktion. Koldioxidskatt på fossila bränslen i kraftvärmeverk inom EU:s system för handel med utsläppsrätter Enligt 6 a kap. 1 § 17 a LSE gäller för fossila bränslen som förbrukas vid samtidig produktion av värme och el i kraftvärmeverk att koldioxidskatt betalas av den del av bränslet som förbrukas för värmeproduktion om anläggningen ingår i EU:s system för handel med utsläppsrätter. Inom systemet för handel med utsläppsrätter utgörs av noll i koldioxidskattesats. Koldioxidskatt på fossila bränslen i värmeverk inom EU:s system för handel med utsläppsrätter Enligt 6 a kap. 1 § 17 a LSE gäller, för fossila bränslen som förbrukas i annan värmeproduktion inom EU:s system för handel med utsläppsrätter än kraftvärmeproduktion eller framställning av värme i en industrianläggning, att koldioxidskatt betalas av koldioxidskatten. Inom handelssystemet utgörs av noll koldioxidskattesats. Den svenska energipolitiken bygger på samma grundpelare som energisamarbetet i EU och syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Energipolitiken ska skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i hela . Energipolitiken ska bidra till ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i . Övriga relevanta mål för energipolitiken framgår av beslut om riktlinjer för energipolitiken (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317). Resultatredovisningen i följande avsnitt görs i förhållande till dessa mål. I enlighet med propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi 2008/09:163) har ett antal nya energipolitiska mål beslutats (bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301). Andelen förnybar energi 2020 ska vara av den totala energianvändningen. Andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara 2020. Ett mål är vidare effektivare energianvändning till 2020. Målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet om . tar fram ett antal indikatorer som används som underlag för den årliga uppföljningen av de energipolitiska målen. Energiindikatorerna delas in i tre olika grupper: temaindikatorer, bakgrundsindikatorer och grundindikatorer. Temaindikatorer följer upp de energipolitiska målen inom ett särskilt område. Bakgrundsindikatorer har som syfte att ge en ökad förståelse om orsakssamband och vad som driver utvecklingen i det svenska energisystemet. Grundindikatorer följer upp energipolitiska mål inom olika politikområden. Uppföljningen av energiforskningen bygger bl.a. på den strategi för uppföljning och resultatredovisning av det långsiktiga energipolitiska programmet som redovisade 2000 och som därefter fortlöpande har utvecklats. För insatserna kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering tillkommer 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 indikatorer och resultatmått i enlighet med den metodik som anges i propositionen Forskning och ny teknik för framtidens energisystem (prop. 2005/06:127). För de finansiella investeringsstöden, exempelvis stödet energiinvesteringar i lokaler med offentlig verksamhet har särskilda planer för uppföljning och utvärdering utarbetats av de ansvariga myndigheterna. Vad gäller elcertifikatsystemet redovisas antal godkända anläggningar fördelat per kraftslag, installerad effekt och elproduktion. För programmet för energieffektivisering i energiintensiv industri redovisas antal deltagande företag och beräknade energibesparingar hos deltagande företag. I detta avsnitt redovisas den övergripande utvecklingen inom energiområdet med avseende på energibalanser, elbalans, försörjningstrygghet, industrins konkurrenskraft, kärnkraft, miljö, hälsa och klimat samt internationellt. ökade den totala energianvändningen jämfört med året innan, främst på grund av en snabb återhämtning efter den ekonomiska krisen. Energianvändningen låg 2010 på ungefär samma nivå som 2007. Inom industrin ökade förädlingsvärdet och energianvändningen ökade med , vilket motsvarar en ökning . Inom transportsektorn ökade energianvändningen med . Andelen dieselbilar av nyregistrerade personbilar fortsatte att öka och användning av dieselolja steg , medan användningen av bensin gick ned . Användningen av förnybara drivmedel ökade från 4,6 till . Inom bostads- och servicesektorn ökade energianvändningen , till stor del beroende på att 2010 var ett kallare år än 2009. Den temperaturkorrigerade energianvändningen visade på en minskning med . På bränslesidan ökade tillförseln av biobränslen, torv m.m. med , motsvarande . Användningen av oljeprodukter ökade med sammanlagt . Även kol- och koksanvändningen steg, främst 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 till följd av ökad produktion inom järn- och stålindustrin. Tabell 2.4 energibalans (TWh) Biobränslen, torv m.m. Kärnkraft, brutto 1 användning, varav: Bostäder, service m.m. Utrikes sjöfart och energi 1I enlighet med den metod som används av FN/ECE för att beräkna tillförseln från kärnkraften. 2Innefattar utrikes flyg . Elproduktionen 2010 var högre än året innan. Ökningen berodde till en del på att kärnkraftsproduktionen ökade med drygt till , vilket innebär att det var en mycket lägre energiutnyttjandegrad än normalt även . revisionsavställningar i kärnkraftverken . Även vattenkraftsproduktionen ökade något och uppgick till , vilket är något lägre än normalårsproduktionen på . Vindkraften ökade med till och kraftvärmen ökade sammanlagt med . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 2.5 elbalans (TWh) -1,8 Bostäder, service m.m. Grunden för en god försörjningstrygghet är väl fungerande energimarknader som bidrar till ett effektivt utnyttjande av tillgängliga resurser. oljekriser har den tidigare stora svenska importen av olja kunnat halveras. Tillförseln av naturgas från har dock ökat främst till följd av att två större naturgaseldade kraftvärmeverk i och har tagits i drift. Införandet av elcertifikatsystemet 2003, utsläppshandelssystemet och förändringar i energibeskattningen har ökat användningen av förnybara bränslen i kraftvärmeverken och därmed minskat behovet av fossila bränslen, främst olja och kol. Internationella samarbeten inom () och EU är grundläggande för försörjningstryggheten. IEA är OECD-län- dernas samarbetsorganisation inom energiområdet. är ett av organisationens 28 medlemsländer. En viktig uppgift för IEA är att bidra till medlemsländernas försörjningstrygghet vid störningar i oljetillförseln. 2009 antogs rådets direktiv /119/EG av om skyldighet för medlemsstaterna att inneha minimilager av råolja och/eller petroleumprodukter. Med direktivet stärks samordningen i både beredskap och krishantering mellan IEA:s och EU:s mekanismer. gav regeringen i uppdrag att lämna förslag till ny reglering av beredskapslagring av oljeprodukter. Re- missförfarandet av förslag avslutades och bereder nu förslaget. trädde och rådets förordning (EU) nr 994/2010 av om åtgärder för att trygga naturgasförsörjningen och om upphävande av rådets direktiv /67/EG (gasförsörjningsförordningen) i kraft. Förordningen innebär att EU står väsentligt bättre rustat för störningar i gastillförsel. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 För att svensk industri ska fortsätta att generera exportintäkter och skapa nya arbetstillfällen krävs god tillgång till energi till internationellt konkurrenskraftiga priser. Detta förutsätter stabila spelregler som möjliggör långsiktiga investeringar både inom den energiintensiva industrin och hos kraftproducenterna. Jämförelser med konkurrentländer är viktiga vid utformningen av de insatser som görs för eller har konsekvenser för den energiintensiva industrin. Bland annat är industrins konkurrenskraft viktig vid utformningen av klimatpolitiska mål och åtaganden. I Energiindikatorer 2011 visar grundindikator 10 att trenden för de flesta industrisektorerna är en minskande energianvändning per enhet förädlingsvärde. För sektorn järnstål- och metallverk ökade dock energianvändningen per förädlingsvärde på grund av en försämrad konjunktur med minskad produktion som följd. har den totala energianvändningen per förädlingsvärde minskat inom den totala tillverkningsindustrin. Av indikatorn framgår vidare att energiintensiteten i svensk industri är hög, vilket dock inte innebär att svensk industri utnyttjar energin mindre effektivt än industrin i andra länder. Det är snarare ett uttryck för att industriproduktion i högre grad utgår från icke förädlade råvaror. Av grundindikator 11 framgår också att elintensiteten i svensk industri är hög jämfört med de flesta andra länder. Den visar också hur viktig el är som insatsvara för olika branscher och därmed hur känsliga dessa är för förändringar i elpriset. Grundindikator 12 visar att industrins elpriser sjönk efter avregleringen för att sedan stiga till betydligt högre nivåer. Åren 19982001 var våtår (med god tillgång på vatten i magasinen), vilket förklarar de sjunkande priserna, medan 2003 var ett torrår. De stigande priserna 20052009 kan delvis tillskrivas införandet av EU:s system för handel med utsläppsrätter och ökade fossilbränslepriser.