prop · GY03101 · 2011-04-14 00:00:00 — Tabell 7.2 Balansräkning avseende fleråriga budgetramen 20072013 Summa kapital och skulder Fordringarna avser främst fordringar på EGFJ för i första hand gårdsstöd utbetalat till jordbrukare inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken med samt fordran på redovisar upplupna intäkter på . Skulderna avser oförbrukade bidrag på i form av förskott främst från EJFLU. förväntade krav på återbetalning av tidigare erhållet återflöde från EU-budgeten med redovisas under Övriga skulder. Svenska ESF- rådet redovisar förutbetalda intäkter på . Den förutbetalda intäkten består av skillnaden mellan utbetalade projektbidrag från EG-anslag och erhållna medel från fonder från EU. 7.3.3Redovisning på statens budget kassamässig redovisning Redovisningen på statens budget görs i kassamässiga termer, dvs. då betalning sker. I tabellen redovisas utfall på anslag och inkomsttitlar avseende den aktuella fleråriga budgetramen 20072013. Tabell 7.3 Utfall på anslag och inkomsttitlar avseende fleråriga budgetramen 20072013 insatser för asylsökande och insatser för integration av Europeiska socialfonden m.m. för Gårdsstöd och djurbidrag m.m. Intervention och exportbidrag för strukturstöd till fisket m.m. åtgärder för landsbygdens miljö och Övriga bidrag från EU:s jordbruks- Övriga bidrag från EG Utgifterna på anslag avser i första hand gårdsstöd och djurbidrag samt åtgärder för landsbygdens miljö och struktur som redovisas av . Även utgifterna för intervention och exportbidrag redovisas av . Bland övriga utgifter är det i första hand som redovisar stöd från ERUF. Svenska redovisar stöd från ESF. Inkomsterna avser främst gårdsstöd och förskottsmedel från EJFLU som liksom övriga jordbruksstöd ovan (inkomsttitel ) redovisas av . Den förväntade återbetalningen av tidigare erhållet stöd (se ovan) har inte påverkat statens budget . Bidrag från EFF redovisas av . Bidrag från ERUF redovisas av och i . Även länsstyrelserna i och är förvaltande och attesterande myndigheter. Bidrag från ESF redovisas av Svenska . Stöd till sockernäringen redovisas av . 7.4Bedömning av ansvariga myndigheter Myndigheter som förvaltar EU-medel med delad förvaltning omfattas av det nationella ramverket för intern styrning och kontroll. Det innebär bl. a. att myndighetens ledning ska, i myndighetens årsredovisning, lämna en bedömning av myndighetens interna styrning och kontroll. I detta avsnitt redogörs för aktuella myndigheters intyganden av räkenskaperna och bedömningar av den interna styrningen och kontrollen samt resultaten av de iakttagelser som ESV och har gjort vid sina granskningar av myndigheterna. 7.4.1Myndighetsledningarnas intygande av räkenskaperna och bedömning av den interna styrningen och kontrollen Nedan följer en sammanfattning av ansvariga myndigheters intyganden av räkenskaperna och bedömningar av den interna styrningen och kontrollen avseende EU-medel. I årsredovisningen intygar ledning, dvs. direktören, att årsredovisningen ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställning. Vidare bedöms den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten vara betryggande. Förutom att lämnar en bedömning och ett intygande enligt förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag utfärdar generaldirektören vid myndigheten en särskild försäkran enligt rådets förordning (EG) nr 1290/05 för EGFJ och EJFLU. Försäkran ingår som en del i de räkenskaper som lämnar för räkenskapsåret (till ) till kommissionen, och som därefter granskas av ESV. Av försäkran framgår att generaldirektören på heder och samvete bekräftar att räkenskaperna ger en sann, fullständig och korrekt bild av utgifterna och intäkterna under räkenskapsåret. I synnerhet har alla skulder, förskott, säkerheter och lager registrerats i räkenskaperna, och alla inkomster som rör EGFJ och EJFLU har krediterats till rätt fonder. Vidare har ett system införts vid myndigheten som med rimlig säkerhet kan garantera de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet, inbegripet att bidragsansökningarna uppfyller krav för stödberättigande och, när det gäller EJFLU, att förfarandena för tilldelning av stöd förvaltas, kontrolleras och dokumenteras i enlighet med gemenskapsreglerna. Ansvariga myndighetsledningar vid Tillväxt- verket, Svenska , Länsstyrelserna i , och intygar att årsredovisningen ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställning. Den interna styrningen och kontrollen vid myndigheterna bedöms vara betryggande. Generaldirektören vid intygar att årsredovisningen ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställning. Den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten bedöms vara betryggande. Ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar Ansvariga myndighetsledningar vid , Svenska och intygar att respektive årsredovisning ger en rättvisande bild av verksamhetens resultat samt av kostnader, intäkter och myndighetens ekonomiska ställning. Svenska bedömer vidare att den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten är betryggande. Såväl som anger i sin årsredovisning att det finns vissa brister avseende den interna styrningen och kontrollen vid myndigheten. De angivna bristerna avser dock inte för någon av myndigheterna hantering av EU-medel. Regeringen har gett ESV i uppdrag att fungera som nationellt revisionsorgan för de EU-medel som hanteras i . ESV granskar de EU- program och fonder där ansvaret för en sund ekonomisk förvaltning och genomförandet av effektiva kontroller är delat mellan svenska myndigheter och kommissionen. ESV lämnar för varje program/fond en årlig revisionsrapport och i anslutning till denna även ett revisionsutlåtande. I det följande redovisas de väsentligaste iakttagelserna från respektive fond/program. ESV:s bedömning grundar sig, enligt , på genomfört granskningsarbete . Som attesterande organ lämnar ESV ett utlåtande om årsräkenskaperna. Utlåtandet omfattar även ett uttalande om den interna kontrollens effektivitet. Revisionen avser årsredovisningen för EGFJ och EJFLU. ESV anser att redovisningarna för EJFLU och EGFJ som översänts till kommissionen är rättvisande och korrekta i alla väsentliga avseenden vad gäller de utgifter som belastat fonderna. ESV gör bedömningen, efter granskningen av överens- stämmelse med ackrediteringskriterierna, att de interna kontrollförfarandena fungerat tillfredsställande. ESV har genomfört system- och projektgranskning för att bedöma om förvaltnings- och kontrollsystemen har varit förenliga med bestämmelserna i artiklarna 5862 i rådets förordning (EG) nr 1083/2006 och med avsnitt 3 i kommissionens förordning (EG) nr 1828/2006 för programmen inom strukturfonderna. ESV har för samtliga program inom ERUF, med ett undantag, lämnat yttrande utan förbehåll. ESV bedömer därmed att förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar tillräckligt effektivt för att ge en rimlig garanti för att de utgiftsdeklarationer som lämnats till kommissionen är korrekta, och som följd av detta, ger en rimlig garanti för att de underliggande transaktionerna är korrekta. För programmet Interreg IVA Öresund- har inte någon utgifts- deklaration lämnats . ESV kan därför inte yttra sig om lagligheten och korrektheten i underliggande transaktioner för det programmet. ESV har dock bedömt att förvaltnings- och kontrollsystemet för programmet är förenligt med aktuella bestämmelser. För programmet inom ESF bedömer ESV att den förvaltande myndigheten brister i spårbarheten i vissa delar av den interna redovisningen. ESV bedömer således att förvaltnings- och kontrollsystemen till vissa delar inte uppfyller kraven, men bedömer att de fungerade tillräckligt effektivt för att ge rimlig garanti för att de belopp som deklarerats till kommissionen är korrekta och, som följd av detta, kan ESV ge rimlig garanti för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. ESV bedömer att förvaltnings- och kontrollsystemet för det operativa programmet inom EFF har varit förenligt med de tillämpliga bestämmelserna i artiklarna 5760 i rådets förordning (EG) nr 1198/2006 och med kapitel VII i kommissionens förordning (EG) nr 498/2007 har fungerat tillräckligt effektivt för att ge rimlig garanti för att de utgiftsdeklarationer som lämnats till kommissionen är korrekta och, som följd av detta, ger en rimlig garanti för att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta. Ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar För gränsfonden och integrationsfonden har ESV bedömt om förvaltnings- och kontrollsystemen för det årliga programmet 2007 var förenliga med tillämpliga bestämmelser i beslut nr 574/2007/EG och kommissionens beslut /456/EG. ESV:s bedömning är att systemen fungerade tillräckligt effektivt för att ge rimlig visshet om att de utgiftsredogörelser som lämnats till kommissionen är korrekta, och som en följd därav, ger rimlig visshet om att de underliggande transaktionerna är lagliga och korrekta med några undantag. För gränsfonden har korrigering vidtagits som inneburit att ESV:s iakttagelse inte längre utgör ett fel i de deklarerade utgifterna. För integrationsfonden uppgår efter korrigering det felaktiga bidraget till av deklarerat bidrag. För flyktingfonden och återvändandefonden har inte ESV lämnat något revisionsuttalande avseende 2010 då ansvarig myndighet för dessa program inte har lämnat någon ansökan om slutbetalning av årligt program. 7.4.3Riksrevisionens granskning av myndigheternas årsredovisningar och ledningens förvaltning Enligt 3 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. ska granska årsredovisningen för de förvaltnings- myndigheter som lyder under regeringen. Granskningen syftar till att bedöma om redovisningen och underliggande redovisning är tillförlitig och räkenskaperna rättvisande. Granskningen omfattar även myndighets- ledningens bedömning av räkenskapernas tillförlitlighet samt bedömningen avseende den interna styrningen och kontrollen. Varje räkenskapsår avslutas granskningen med en revisionsberättelse. Samtliga ansvariga förvaltande myndigheter av EU-medel (, Svenska , , , , samt Länsstyrelserna i , och ) erhöll en revisionsberättelse utan uttalande med reservation eller avvikande mening. Enligt uppfattning ger respektive myndighets årsredovisning en i alla väsentliga avseenden rättvisande bild av dess finansiella ställning per samt av dess resultat och finansiering för året enligt förordningen om årsredovisning och budgetunderlag, instruktion, regleringsbrev och övriga beslut för myndigheten. 7.5Regeringens intygande avseende EU-medel Regeringens intygande grundar sig på ansvariga myndigheters intyganden och bedömningar avseende hanteringen av EU-medel, revisionsutlåtanden och uttalande från granskningen av myndigheternas räkenskaper och deras interna styrning och kontroll. Regeringen lämnar följande intygande: Sammanställningen av EU-räkenskaperna, omfattande resultat- och balansräkning samt en kassamässig redovisning, har upprättats enligt god redovisningssed. Regeringen bedömer att räkenskaperna i allt väsentligt är rättvisande. Betryggande intern styrning och kontroll Det finns ett ramverk för staten som syftar till att säkerställa en betryggande intern styrning och kontroll av EU-medlen. 7.6Europeiska revisionsrättens årsrapport om budgetgenomförandet Europeiska revisionsrätten svarar för den externa revisionen av EU:s budget. I detta avsnitt redovisas revisionsrättens väsentligaste iakttagelser från årsrapporten om EU- kommissionens genomförande av budgeten 2009. Revisionsrättens uppdrag är att göra en oberoende granskning av hur EU:s medel uppbärs och används, och på så sätt bedöma hur de europeiska institutionerna fullgör sina uppgifter i samband med detta. Revisionsrätten granskar om samtliga inkomster och utgifter varit lagliga och korrekta och om den ekonomiska förvaltningen varit sund. Syftet med revisionsrättens arbete är att bidra till att förbättra den ekonomiska förvaltningen av unionens medel på alla nivåer. Revisionsrättens granskningsmandat omfattar alla organ som förvaltar eller tar emot EU-medel. Detta innebär att revisionsrätten inte bara granskar EU:s institutioner och organ, utan även medel som administreras på nationell, regional och lokal nivå. lämnar revisionsrätten sin årsrapport, som innehåller iakttagelser om EU:s budgetgenomförande. Årsrapporten innehåller även en revisionsförklaring (DAS) om räkenskapernas tillförlitlighet för året i fråga och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. I årsrapporten sammanfattas även revisionsrättens granskningar under föregående budgetår, sektor för sektor, samt för institutionernas egna administration. Revisionsrättens årsrapport utgör ett mycket viktigt underlag för ministerrådets ställnings- tagande till att rekommendera huruvida kommissionen bör beviljas ansvarsfrihet för det berörda budgetåret. Till rekommendationen om ansvarsfrihet lämnas även slutsatser på de åtgärder som rådet anser att kommissionen bör vidta för att komma till rätta med de brister som revisionsrätten identifierat. Årsrapporten utgör även ett viktigt underlag för som slutligen beslutar om ansvarsfriheten. verksamhetsområdet jordbruk och naturresurser och en betydande minskning av felprocenten för området sammanhållning. Sammanhållning är trots minskningen fortfarande det område som har störst fel på EU:s budget. Vanliga förekommande fel för området sammanhållning avser brister i den offentliga upphandlingen. För betalningarna på EU:s budget som helhet visade revisionsrättens granskning en sammantagen minskning av den mest sannolika felprocenten. Förslaget som ministerrådet enades om är att rekommendera att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för . la ner sin röst vid omröstningen i frågan. Regeringen ansåg att förbättringstakten för att minska felen på EU:s budget som kommissionen visat inte är tillräckligt hög. Regeringen framhöll att rådet bör reagera på att kommissionen inte har fått en revisionsförklaring utan reservation . och la också ner sina röster vid omröstningen. kommenteras i mycket begränsad omfattning i årsrapporten . nämns i samband med redogörelse för en särskild rapport om granskning av förenklade förfaranden vid import, vilket kan ha 7.6.1Väsentliga iakttagelser budgetåret konsekvenser för egna medel. I det följande redovisas de viktigaste iakttagelserna i revisionsrättens årsrapport som ligger till grund för rådets rekommendation om ansvarsfrihet för kommissionen. Revisionsförklaringen består som tidigare av uttalanden om dels tillförlitligheten i EU- räkenskaperna , dels lagligheten och korrektheten i de transaktioner som ligger till grund för räkenskaperna. gavs ett uttalande utan reservation för räkenskaperna. Revisionsrätten lämnade ett uttalande med reservation vad gäller genomförandet av EU:s budget. Revisionsrättens granskningsresultat visade jämfört med en ökning av den uppskattade felprocenten när det gäller betalningarna inom nio granskade länder. Revisionsrätten konstaterade brister i kontrollerna som kan innebära risk för felaktigt inbetalda belopp i egna medel. Bristerna konstaterades i alla de granskade länderna. Ytterligare kritik mot som redovisas i årsrapporten har uppkommit i samband med granskning av ERUF. Med anledning av den aktuella granskningen har förvaltande myndighet inlett ett arbete med översyn av systemen i syfte att förbättra, förstärka och effektivisera efterlevnaden av de rättsliga bestämmelserna för strukturfonderna. Myndigheten har upprättat en handlingsplan för förbättring av gransknings- systemet och arbetar även med utbildningar och rådgivning. 7.6.3Utgångspunkter för agerande avseende revisionsrättens iakttagelser I propositionen om budgeteffekter av medlemskap i unionen m.m. (prop. 1994/95:40), som ställt sig bakom (bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67), slås fast att ska verka för en effektiv och återhållsam EU-budgetpolitik och för att närhetsprincipen ska tillämpas på budget- området. I den svenska politiken ingår även att prioritera frågor som berör uppföljning och kontroll. Kommissionen är enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF- fördraget) ytterst ansvarig för budgetens genomförande. Medlemsstaterna har dock ett ansvar inför kommissionen och ska samarbeta med kommissionen i genomförandet av budgeten och för att upprätta effektiva kontrollsystem som säkerställer en sund ekonomisk förvaltning i medlemsstaten. fäster stor vikt vid revisionsrättens iakttagelser och att kommissionen tillsammans med medlemsstaterna vidtar nödvändiga åtgärder mot de brister som revisionsrätten upptäckt. Vid behandlingen i budgetkommittén av årsrapporten fäste särskild vikt vid frågor som rör förbättringen av förvaltningen av EU:s medel. 7.7Redovisning av samtliga EU- medel I detta avsnitt redovisas samtliga medel till och från EU-budgeten som redovisas över statens budget. Utöver utfallet redovisas de fyra närmast föregående årens utfall kassamässigt, dvs. i överensstämmelse med statens budget. Avsnittet ger därmed en översikt över den totala påverkan av EU-budgeten på statens budget. 7.7.1Avgiften till EU:s budget EU-budgeten upprättas med stöd av EUF- fördraget. Inkomsterna utgörs huvudsakligen av egna medel: tull- och sockeravgifter (traditionella egna medel) samt avgifter från Egna medel fastställs på basis av regelverket i rådets beslut /436/EG om gemenskapernas egna medel (egna medels- beslutet). Tullavgiften består av handelstullar som tas ut enligt den gemensamma tulltaxan vid handel med länder utanför EU. Dessa inkomster tillfaller unionsbudgeten. Medlemsländerna får dock behålla av intäkterna för att finansiera administrativa kostnader. Inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken tas en särskild produktions- avgift för socker ut. Dessa inkomster tillfaller unionsbudgeten, med avdrag för finansiering av administrativa kostnader enligt samma procent- sats som för tullavgiften. En tredje del av avgiften beräknas som en procentuell andel av respektive medlemslands mervärdesskattebas, dvs. värdet på den samlade konsumtionen av varor och tjänster . För att uppnå likabehandling harmoniseras de nationella mervärdesskattebaserna. Den fjärde avgiften baseras på respektive medlemslands bruttonationalinkomst (BNI). Avgiftens storlek beräknas som landets andel av EU:s BNI multiplicerad med den del av EU- budgetens utgifter som inte täcks av övriga egna medel. Storleken på EU-ländernas BNI-avgifter utgör alltså en restpost som fastställs för att säkerställa att EU-budgetens inkomster och utgifter balanserar. Ett antal länder har dock fått särskilda nedsättningar av sina avgifter som finansieras av övriga EU-länder. Nedsättningarna syftar till att korrigera orimliga nettobördor, dvs. syftet är att kompensera de länder vilka får relativt sett lite tillbaka från EU-budgetens utgiftssida jämfört med storleken på deras avgifter. 7.7.2Redovisning på statens budget På statens budget bruttoredovisas det återflöde som administreras av svenska myndigheter, dvs. betalningar från kommissionen redovisas mot inkomsttitel, medan de utbetalningar som myndigheterna gör redovisas mot anslag på statens budget. Detta motsvarar merparten av alla betalning från EU till . Redovisningen i dessa delar är kassamässig. Betalningar från kommissionen redovisas samlat under inkomsttypen 6000 Bidrag från EU m.m. och specificeras på separata inkomsttitlar. Betalningar till EU redovisas på anslaget 1:1 Avgiften till den Europeiska unionen under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen (se tabell 7.4). ökade betalningarna till EU jämfört med med , medan bidragen från EU ökade med . Detta innebär att det kassamässiga nettoflödet till EU ökade med nästan . Ökningen av betalningarna till EU i förhållande till föregående år förklaras av stora återbetalningar av tidigare inbetalda avgifter . gjordes retroaktiva justeringar efter att ett nytt system för medlemsländernas avgifter trädde i kraft med retroaktiv verkan . återbetalades , varför både den mervärdesskatte- baserade och den BNI-baserade avgiften blev högre 2010. Uppgifterna i tabellen ger inte en helt rättvisande bild av effekterna på statens budget Utöver de anslag som helt eller delvis finansieras av EU-bidrag, måste hänsyn tas till att det förekommer utgifter föranledda av den medfinansiering som staten ofta står för genom anslag på statens budget, t.ex. under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv och utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Medfinansieringen är en förutsättning för att ska kunna tillgodogöra sig medel från många av fonderna i EU-budgeten, bland annat strukturfonderna. Undantaget är EGFJ som finansieras helt genom EU-budgeten bortsett från de valutakursdifferenser som kan uppstå. Utgifter hänförliga till medlemskapet förekommer även under relevanta myndigheters förvaltningsanslag. Eftersom samarbetet inom EU är integrerat i den nationella verksamheten och utgifter för europeiskt samarbete förekom redan före anslutning , är dessa svåra att särredovisa. Tabell 7.4 Avgiften till och återflöde från EU (kassamässigt) Avgift till tillfällig omstrukturering av Summa betalningar till EU Bidrag till TEN 8 Övriga bidrag från EG Summa betalningar från EU9 Nettoflöde från statens budget till EU 1Avräknat mot anslag 93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapen 2Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket 3Europeiska garantifonden för jordbruket 4Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling 5Fonden för fiskets utveckling 9Redovisat mot inkomsttyp 6000 Bidrag från EU m.m. Anslagen för EU-bidrag på statens budget uppgick till (se tabell 7.5). Dessa utgifter ska motsvaras av medel från respektive EU-fond inom EU-budgeten. uppgick inkomsterna från EU-budgeten till . Beroende på periodiserings- och valutakursdifferenser skiljer sig utfallet på anslagen från vad som redovisats som bidrag från EU på inkomsttitlar med . Periodiseringseffekterna uppkommer då EU- budgeten generellt sett ersätter utbetalningar av stöd först i efterhand. För strukturfonderna förskotteras dock viss del av det belopp för programperioden som varje medlemsland tilldelats. Statens budget står dessutom för den valutarisk som uppstår i och med att stöden betalas ut i kronor medan kravet på ersättning från EU-budgeten görs i euro enligt gällande regler för valutaomräkning och kommissionen gör sedan sina utbetalningar i euro. Tabell 7.5 Anslag som motsvaras av återflöde från EU-budgeten (utfall) Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av Europeiska socialfonden m.m. för Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Gårdsstöd och djurbidrag m.m. Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EG-budgeten Från EG-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur 1 summerar tabellen inte till beloppet på summaraden då vissa äldre anslag inte finns med i tabellen. Framför allt gäller detta äldre anslag för tidigare programperioder. Se motsvarande tabell i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2008 respektive 2009 (skr. 2008/09:101 respektive skr. 2009/10:101). 7.7.3Redovisning i resultaträkningen periodiserade återflödet jämfört med den I resultaträkningen för staten redovisas avgiften till EU under posten Transfereringar till utlandet (se not 4 till resultaträkningen). Återflödet från EU redovisas under posten Intäkter av bidrag (se not 3 till resultaträkningen). Redovisningen i resultaträkningen är periodiserad, dvs. intäkter och kostnader redovisas det år de är hänförliga till. Kostnaden för EU-avgiften redovisas det budgetår som avgiften avser. Intäkt av EU- bidrag redovisas det år som stödet betalas ut till bidragsmottagarna, vilket motsvarar det år kostnaden uppstår. Det finns därför vissa skillnader i det