prop · GZ031d32 · 2011-09-20 00:00:00 — 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 för de investeringar som beräknas delfinansieras av stöden. För samtliga regionala företagsstöd finns också indikatorer över antalet anställda kvinnor och män samt könsfördelningen i såväl ledning som styrelse i de stödmottagande företagen. För regionalt investeringsstöd, sysselsättningsbidrag och regionalt bidrag till företagsutveckling finns även resultatindikatorer avseende den ekonomiska tillväxtaspekten såsom förädlingsvärde, omsättning och vinstmarginal hos de företag som erhållit stöd. Statistiken för de selektiva regionala företagsstöden avser beviljade stöd . Statistiken för transportbidrag avser utbetalda medel 2010, eftersom beslut om och utbetalning av transportbidrag fattas vid samma tillfälle.15 I tabell 2.13 redovisas vissa resultatindikatorer och i tabell 2.14 redovisas beviljade selektiva regionala företagsstöd fördelade på län. Tabell 2.13 Vissa resultatindikatorer om beviljade selektiva regionala företagsstöd 200720101 Beviljat belopp (mnkr) Beräknat antal nya arbets- Beräknat antal nya arbets- Beräknat antal nya arbets- per förväntad ny årsar- betskraft (tkr) 2 med de selektiva regionala företagsstöden (mnkr) 3 1Regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, sysselsättningsbidrag och såddfinansiering. såddfinansiering eftersom detta inte beräknas. 15 Uppgifterna är hämtade från rapporten och resultatvärdering av regionala företagsstöd och stöd till projektverksamhet som publicerade (rapport 0091). Beloppen i texten nedan är avrundade. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.14 Beviljade selektiva regionala företagsstöd av länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan, samverkansorganen i och samt fördelade på län 1 Avser regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, sysselsättningsbidrag och såddfinansiering. Regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, sysselsättningsbidrag och såddfinansiering Totalt beviljades i selektiva regionala företagsstöd och av dessa medel beviljades till i nystartade företag. Av beviljat stöd avser av beloppet små och medelstora företag, dvs. företag med 0249 anställda. Investeringar som beräknas delfinansieras av beviljade stöd uppgick till ca . Regionala företagsstöd fördelade på verksamhetsart I tabell 2.15 framgår de selektiva regionala företagsstöden fördelade på verksamhetsart. Den verksamhet som beviljats mest medel är Övrig tillverkning på därefter kommer Hotell- och restaurangverksamhet på . Den verksamhet som fått mest stöd om man räknar på antalet ärenden är verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik på 389 ärenden och övrig tillverkning på 274 ärenden. Tabell 2.15 Beviljade selektiva regionala företagsstöd1 fördelade på verksamhetsart 2010 Verksamhet inom juridik, ekonomi, Kultur, nöje och fritid Handel, reparationer av motorfordon 1 Avser regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, sysselsättningsbidrag och såddfinansiering. Antalet regionala företagsstödsärenden var 2 179 stycken. Den genomsnittliga subventionen per förväntad ny årsarbetskraft förväntas uppgå till och sysselsättningen förväntas öka med 4 905 arbetstillfällen, varav 1 904 väntas tillfalla kvinnor. Uppföljning av tidigare beviljat stöd har jämfört företag som beviljats regionala företagsstöd med två jämförelsegrupper: en kontrollgrupp och en grupp bestående av övriga företag med minst en anställd. Mätperioden avser 20062009. Enligt har de företag som beviljats regionalt bidrag till företagsutveckling och sysselsättningsbidrag, haft en bättre utveckling än företagen i de båda jämförelsegrupperna avseende omsättning, vinst och förädlingsvärde. Företag som beviljats regionalt investeringsstöd och såddfinansiering har haft en omsättnings- och förädlingsvärdesutveckling som ligger i paritet med eller något bättre än de båda jämförelsegrupperna, men något sämre beträffande vinstutveckling. Det regionala transportbidraget kompenserar företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 varor och som stimulerar till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Följande indikatorer har använts för att följa utvecklingen av transportbidraget: stimulans till ökad vidareförädling, utbetalning per län, fördelning på verksamhetsart och transportmedel samt antal arbetsställen och anställda i stödföretagen. Stimulans till ökad vidareförädling har transportbidraget kompenserat de företag som erhållit bidrag för sina transportkostnader med i genomsnitt . Av enkät framgår att av arbetsställena instämmer helt eller till stor del att det har bidragit till ökad vidareförädling. har betalats ut i regionalt transportbidrag. Som framgår av tabell 2.16 så har utbetalningarna minskat och var lägre 2010 jämfört med . gäller en ny förordning för transportbidrag som beslutades . En stor del av ärendestock betaldes därför ut . Tabell 2.16 Utbetalt regionalt transportbidrag fördelat på län 20062010 Fördelning på verksamhetsart och transportmedel Trävarutillverkning är den verksamhetsart som erhåller störst andel transportbidrag. var andelen och det är en ökning då den var lägre. Därefter kommer övrig tillverkning (), transportmedelstillverkning (), kemisk industri (), metallvaruindustri () och maskintillverkning (). I kategorin övrig tillverkning ingår bl.a. tillverkning av plast och gummi samt tillverkning av elektriska komponenter, kablage och belysning. Som framgår av tabell 2.17 så står biltransporterna för majoriteten av de utförda 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 transporterna och uppgick de till . I biltransporterna ingår även kombitrafik. Sjötransporterna har ökat något och det är främst trävaror som fraktas med båt. Tabell 2.17 Transportbidrag fördelat på transportmedel 20062010 Antal arbetsställen och anställda i stödföretagen erhöll 649 arbetsställen regionalt transportbidrag (se tabell 2.18). Av de arbetsställen som fick bidrag hade färre än 10 anställda och färre än 50 anställda. Motsvarande siffror var . Tabell 2.18 Antal arbetsställen och anställda i företag som erhållit regionalt transportbidrag 2010 Uppföljning av tidigare beviljat stöd har jämfört företag som beviljats transportbidrag med två jämförelsegrupper: en kontrollgrupp och en grupp bestående av övriga företag med minst en anställd. Mätperioden avser 20062009. uppföljning visar att stödföretagens omsättning, förädlingsvärde och vinstutveckling har haft en sämre utveckling jämfört med kontrollgruppen och övriga företag. I tidigare års uppföljningar har stödföretagen visat upp en minst lika bra utveckling som de båda jämförelsegrupperna. Könsuppdelade indikatorer för de regionala företagsstöden avseende de företag som beviljades bidrag redovisas i tabell 2.19. av företagen som beviljades stödet leddes av män och av styrelsesammansättningarna bestod av män. Andelen kvinnor i styrelserna i stödföretagen har ökat något sedan föregående år. I rapporten och verklighet 2008 (och 2008) framgår det att av företagsledarna i svenska företag är män. Detta innebär att det inte är någon skillnad mellan stödföretagen och övriga företag i . Tabell 2.19 Jämställdhetsindikatorer för regionala företagsstöd beviljade 2010 ledningsnivå (%) ledningsnivå (%) organisationen (%) organisationen (%) Tabell 2.20 Fördelning av kvinnor och män i procent av beräknad sysselsättningsökning för regionala företagsstöd åren 20072010 I tabell 2.20 framgår fördelningen av kvinnor och män i procent av beräknad sysselsättningsökning för de regionala företagsstöden. redovisade Tillväxtanalys resultaten av ett regeringsuppdrag de fått att undersöka om fördelningen av regionalt investeringsstöd och regionalt bidrag till företagsutveckling följer utvecklingen i näringslivet, särskilt med hänsyn till könsfördelningen hos företagsledare och styrelser. Tillväxtanalys slutsats är bl.a. att regelverken kring de regionala företagsstöden inte generellt missgynnar kvinnor, utan det är villkoren på marknadsinriktning och att företagen ska finnas i vissa geografiska områden som minskar andelen företag som leds av kvinnor bland de företag som kan söka stöd. Sysselsättningsbidrag lämnas till stor del till personalintensiva företag inom framför allt tjänstenäringar, till skillnad mot övriga regionala företagsstöd som huvudsakligen beviljas företag inom industrin. Detta kan vara en möjlig förklaring till varför andelen arbetstillfällen som förväntas tillfalla kvinnor 2009 är högre för sysselsättningsbidraget. beviljades emellertid endast två sysselsättningsbidrag. Den statliga stiftelsen verkar för tillväxt i de fem nordligaste länens näringsliv. Det sker främst genom finansiering via olika typer av lån till små och medelstora företag. Norrlandsfonden kan också ta initiativ till och, i begränsad omfattning, finansiera insatser för att utveckla förutsättningarna för näringslivet i dessa län. Fonden har ett eget kapital på . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Norrlandsfonden lånade ut till 153 företag, vilket är den högsta utlåningsvolymen i fondens historia. Denna utlåning beräknas, enligt Norrlandsfonden, ha skapat förutsättningar för investeringar på ca i de fem nordligaste länen, främst för små och medelstora företag. Norrlandsfondens lånestock har vuxit och bestod av 375 kunder, med ett totalengagemang om . Den ekonomiska krisen 20082009 ledde till ett avbrott i tillväxten hos många av Norrlandsfondens kunder men de flesta har tagit tillbaka både försäljningsvolymer och kunnat återanställa personal. har tillväxten bland kundföretagen varit god. Enligt Norrlandsfondens egen uppföljning av verksamheten hade kundföretagen ökat sin omsättning med till totalt ca . ökade antalet anställda i dessa företag med till totalt ca 7 600 anställda. Tabell 2.21 Norrlandsfondens utlåning fördelat på län 20072010 Källa: Stiftelsen . Kommersiell service i gles- och landsbygder Resultatindikatorer för kommersiell service är utvecklingen av tillgången till kommersiell service16, utvecklingen av stödet till kommersiell service, antal kvinnor respektive män som finns anställda på ett arbetsställe som fått stöd enligt förordningen (2000:284) om stöd till kommersiell service samt antal kvinnor och män i styrelsen i organisationen. 16 Se avsnitt 5.2.1 Resultat, Servicenivå. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Regionala serviceprogram perioden 20092013 Regionala serviceprogram ska samordna aktörer och insatser som genomförs i syfte att öka tillgänglighet till service för medborgare och företag. Insatser har genomförts av länsstyrelser och berörda landsting, kommun och samverkansorgan. har fått i uppdrag av regeringen att stödja framtagandet och genomförandet av de regionala serviceprogrammen . har lämnat en delrapport till () om verksamheten som bl.a. visar att samverkanslösningar mellan kommersiell och offentlig service uppmärksammas allt mer samt att servicefrågorna tenderar att sättas in i ett större tillväxtsammanhang. I flera län pågår vidare ett arbete med att utveckla kommunala strategier inom ramen för de regionala serviceprogrammen. Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser har enligt regleringsbrev i uppdrag att utvärdera programmen. Myndigheten har lämnat en delrapport till () som visar att arbetet i respektive län genomförs enligt syftet med verksamheten. Programmen visar dock på en stor spännvidd vad avser ambitioner och insatser eftersom förutsättningarna varierar mellan länen. respektive ska och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser inkomma med slutrapporter om verksamheten till (). Stöd till kommersiell service I arbetet med att främja en god tillgång till kommersiell service för kvinnor, män och företag kan stöd beviljas enligt förordning om stöd till kommersiell service. Stödet är ett viktigt verktyg i länens arbete inom det kommersiella serviceområdet och det kombineras ofta med andra insatser som genomförs för att öka den ekonomiska hållbarheten för butiker i s.k. serviceglesa områden. beviljades stöd till kommersiell service med totalt . Denna summa inkluderar av regeringens särskilda satsning på perioden 20092010 (se nedan). Av det totala stödet har ca beviljats som investeringsbidrag samt ca som servicebidrag. Statligt hemsändningsbidrag till kommunerna beviljades med ca . har ett investeringslån på beviljats. Av beviljat investeringsbidrag om ca uppgår drivmedelsinvesteringar till ca . Drivmedelsinvesteringarna har därmed ökat betydligt då de 2007 enbart uppgick till . Stöd till dagligvaruhandeln har ökat med . Drivmedelsinvesteringarnas andel av totalt beviljat investeringsstöd har ökat från . I tabell 2.22 framgår beslutade stöd till kommersiell service fördelat på län. Tabell 2.22 Beslutat stöd till kommersiell service, fördelat på län åren 20072010 Antalet anställda i företag som beviljats stöd till kommersiell service var totalt 949 stycken, fördelat på 209 arbetsställen. Antalet män var 280 () och antalet kvinnor 669 (). Andelen män och kvinnor i styrelser var . Den genomsnittliga andelen män och kvinnor i företagsledning var . Enligt förordningen (2003:596) om bidrag för projektverksamhet inom den regionala tillväxtpolitiken finns möjlighet att stödja utvecklingsprojekt inom ramen för de regionala serviceprogrammen. Beslutade projektmedel uppgår till och dessa har medfinansierats med motsvarande belopp (se tabell 2.23). Av dessa medel har beslutats till insatser för samordning av kommersiell och offentlig service. har beslutats till direkta insatser för utveckling av dagligvarubutiker och drivmedelstationer. har beslutats till projekt för att förbättra tillgången till grundläggande betaltjänster. Resterande av medlen har beslutats till verksamheter med koppling till de regionala serviceprogrammen eller insatser för att utveckla lokala utvecklingsplaner som tas fram på och lokal nivå. Tabell 2.23 Beslutad regional projektverksamhet till kommersiell service, fördelat på län åren 20092010 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Särskilda insatser inom området kommersiell service beslutade regeringen att, utöver det stöd som länen utifrån sina egna prioriteringar beviljar till kommersiell service, tilldela länen extra för att stärka såväl dagligvarubutiker och drivmedelsstationer med strategisk betydelse i serviceglesa områden. inkom till () med en slutredovisning av hur dessa extra medel använts och vilka resultat genomförda insatser fått. Enligt myndigheten har det utökade stödet väsentligt ökat länens möjligheter att möta den ökade efterfrågan av stöd till kommersiell service. Flera av länen anger att det ökade stödet bl.a. inneburit att den befarade s.k. mackdöden till viss del undvikits. Regeringen tilldelade för att utveckla lokalt anpassade servicelösningar. Projekten har fokus på samordning av kommersiell och offentlig service, företagens behov av service samt anpassade lösningar i serviceglesa områden. tydliga krav på kommunförankring av projekt som beviljas medel har bl.a. resulterat i en utvecklad dialog mellan olika aktörer på lokal och regional nivå. Detta är enligt en förutsättning för att uppnå hållbara servicelösningar . Medlen kommer att användas och den totala insatsen kommer att bli högre än eftersom medlen medfinansieras. Regeringen fattade beslut om ytterligare till insatser för att stärka bl.a. butiker och drivmedelsstationer med strategisk betydelse i gles- och landsbygder samt för att utveckla nya innovativa servicelösningar i dessa områden. har av regeringen fått i uppdrag att fördela till länen . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Så växer och dess regioner Den regionala utvecklingskraften varierar över landet. Kvinnors och mäns möjligheter att bo samt etablera företag och verksamheter är beroende av transporter och andra former av kommunikationer. Tillgång till attraktiva natur- och kulturmiljöer samt närhet till utbildning och forskning är av avgörande betydelse för regioners utvecklingsnivå. Regioner med likartade strukturella förutsättningar utvecklas olika, det gäller såväl i gles- och landsbygder, som i små- och medelstora städer och storstadsområden. Den generella bilden är att befolkningsmässigt större regioner, bl.a. städer, med väl utvecklade kommunikationer, har större förutsättningar för hållbar tillväxt än befolkningsmässigt mindre och perifert belägna regioner, med sämre utvecklade kommunikationer. Denna bild bryts dock i vissa fall av att ett antal befolkningsmässigt små regioner har särskilda förutsättningar som ger mycket goda möjligheter till en hållbar tillväxt, exempelvis genom att regionerna har resurser som råvaror, en attraktiv miljö eller en särskild näringslivsstruktur. Men även andra befolkningsmässigt mindre regioner har möjligheter att växa. Regioners utvecklingsnivå påverkas nämligen även av påverkbara faktorer som nyföretagande, företagsutveckling, innovationsförmåga, itinvesteringar, flexibilitet, lärande och regionalt ledarskap. Den ekonomiska krisen 20082009 har slagit hårt mot alla typer av regioner. Ökningen av antalet arbetssökande har varit störst i regioner som domineras av industriproduktion. har dock en betydande återhämtning skett, inte minst i många av de industridominerade regioner som tidigare drabbats hårt av krisen 20092009. Den starkaste regionalekonomin mätt som lönesumma per anställd återfinns i storstadsregioner som och tillsammans med högt specialiserade gruv- och industriregioner som , och . Även om mindre regioner med sämre förutsättningar släpar efter avseende ekonomisk nivå, så har det både före och efter krisen 20092009 funnits flera positiva utvecklingstendenser. Exempelvis har lönesumman och antalet snabbväxande företag ökat mer i många mindre regioner än i storstäderna sett i ett tioårsperspektiv. Andelen nya arbetsställen av det totala antalet arbetsställen var minst lika hög som i övriga regioner och förvärvsintensiteten är i många fall högre än i storstäderna. I regioner med obalanserad åldersstruktur kan dock en hög förvärvsintensitet medföra begynnande arbetskraftsbrist inom vissa yrkesgrupper. Strukturrationaliseringen av såväl dagligvarusom drivmedelsbranschen har pågått under en följd av år och kommer sannolikt att fortgå. Regeringens bedömning är att samordning och samarbete mellan olika aktörer och insatser är centralt i arbetet med att åstadkomma hållbara servicelösningar i dessa branscher. Miljömässigt visar utvecklingen på minskande utsläppsnivåer i samtliga regiontyper. Räknat per invånare är utsläppsnivåerna lägst i storstadsregionerna. Svenska regioner i en internationell jämförelse Regeringen gör samma bedömning som EU- kommissionen att svenska regioners utbildningsnivå, innovationsförmåga och konkurrenskraft är hög i en europeisk jämförelse, och detta gäller även för de svenska regioner som har en svagare konkurrenskraft. Regeringen gör bedömningen att det är viktigt att fortsätta att satsa på de svenska regionernas långsiktigt hållbara tillväxt även om dessa ligger högt jämfört med övriga EU vad gäller ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. Svagheten i den demografiska utvecklingen och en hög ungdomsarbetslöshet kan påverka regioner med såväl stark som svag konkurrenskraft. Därför måste bl.a. frågor som rör den demografiska utvecklingen och den höga ungdomsarbetslösheten hanteras inom ett antal politikområden. Det är också viktigt att fortsätta utveckla en mer samordnad transportpolitik. I propositionen Framtidens resor och transporter infrastruktur för hållbar tillväxt (prop. 2008/09:35) betonar regeringen behovet av hållbar regionförstoring och att en samordnad stads- och trafikplanering inkluderar såväl landsbygden som tätorter och städer. Ökad samverkan mellan aktörer genom strategier och program Regeringen konstaterar att långsiktiga nationella och nationsöverskridande strategier samordnas alltmer med regionala program och strategier. Regeringen anser att man på såväl internationell som på nationell, regional och lokal nivå i högre grad bör utnyttja potentialen hos flera sektorsområden och de möjliga synergieffekter som ett ökat samarbete mellan sektorsområdena skulle kunna ge. Detta är syftet med bl.a. den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013 och med skrivelsen En strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder (skr. 2008/09:167). för med sitt tvärsektoriella angreppssätt har också betydelse i detta avseende. En viktig finansieringskälla i sammanhanget är strukturfondsprogrammen och för landsbygdsutveckling och service även Landsbygdsprogrammet. Ett väl fungerande samspel mellan den lokala, regionala och nationella nivån förutsätter ett ökat regionalt ansvar och inflytande över frågor av betydelse för den hållbara regionala tillväxten. En kontinuerlig dialog är en förutsättning för detta samspel. Som ett led i detta har regeringen medverkat till en ökad dialog, på politisk- och tjänstemannanivå. Statliga myndigheters roller och medverkan i det regionala tillväxtarbetet ska tydliggöras och utvecklas grundat på prioriteringarna i den nationella strategin. Deras medverkan ska ske i samverkan med de aktörer som ansvarar för det regionala tillväxtarbetet. Regeringen anser att ett väl fungerande sektorsövergripande samarbete mellan aktörer på olika nivåer leder till att mervärdet av regionala, nationella och europeiska insatser ökar, som myndigheterna bättre uppfyller målen för sina verksamheter. Att förtydliga statliga myndigheters roller och förutsättningar för medverkan i det regionala tillväxtarbetet bidrar till att utveckla den strategiska styrningen inom viktiga områden. Detta är fallet med strategier för myndigheternas arbete med hållbar regional tillväxt, länens arbete med innovation och förnyelse, samverkan kring kompetensförsörjning, kulturella och kreativa näringar, lärandeplaner, jämställdhetsintegrering, miljödriven näringslivsutveckling, för samt en förstärkning av 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 kopplingen mellan regionala mål, planer och program och den kommunala översiktsplanen. Regeringens bedömning är att synergier kan åstadkommas genom att nationella myndigheter medverkar i gemensamma processer och insatser där även regionala aktörer deltar. Ett antal för den regionala tillväxtpolitiken strategiska myndigheter har därför enligt uppdrag från regeringen tagit fram långsiktiga interna strategier som vägleder dem i det hållbara regionala tillväxtarbetet. En viktig effekt av de interna strategierna är att de tydliggör varje myndighets roll och uppdrag inom regional tillväxtpolitik för andra myndigheter och för regionerna. En tydlighet i vad centrala statliga myndigheter och regionala aktörer kan förvänta sig och inte förvänta sig av varandra leder till ett betydligt effektivare arbete inom området. Statliga myndigheter måste bl.a. hantera ett ökat regionalt inflytande över resurser och beslut. Den förändrade ansvarsfördelningen för det regionala tillväxtarbetet mellan berörda länsstyrelser, berörda landsting, och samverkansorgan innebär i många fall nya arbetssätt för de centrala statliga myndigheterna gentemot den regionala nivån. Det finns även ett behov av ökad samverkan mellan myndigheter om omvärldsbevakning och analys rörande hållbara regionala tillväxtfrågor. Regeringen ser behov av att ytterligare myndigheter, som är strategiska för den regionala tillväxtpolitiken, tar fram interna strategier för hållbar regional tillväxt. Det finns också ett behov av att vidareutveckla dialogen mellan de statliga myndigheterna liksom mellan dessa och ansvariga för det regionala tillväxtarbetet. Arbetet med innovation och förnyelse är ett aktuellt område, i såväl som i EU och i övriga världen. Länens arbete med dessa frågor befinner sig enligt regeringen i ett starkt och positivt utvecklingsskede. Regeringen ser emellertid behov av att det bl.a. sker en ökad strategisk samverkan mellan innovationsarbetet på nationell och regional nivå. Regionala kompetensplattformar har etablerats och ett antal myndigheter har fått i uppdrag att samverka på nationell nivå.