prop · GZ031d17 · 2011-09-20 00:00:00 — ska fortsatt verka för att FN:s handlingsprogram för att bekämpa illegal handel med lätta vapen genomförs, liksom för bekämpning av olaglig ansamling och handel med lätta vapen. ska fortsätta att förstärka bl.a. EU:s arbete mot små och lätta vapen samt ge bidrag till humanitära minröjningsinsatser. fortsätter att medverka i ansträngningarna inom ramen för FN:s konvention (1980) om förbud mot eller begränsningar av vissa konventionella vapen för att nå fram till ett protokoll med restriktioner för kluster- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 ammunition och med anslutning av de ledande vapenmakterna. Vad beträffar konventionen om klusterammunition avser regeringen i proposition återkomma till års slut med förslag vad gäller konventionens ratificering. Tekniskt expertstöd från förblir av mycket stort värde i det fortsatta arbetet på nedrustnings- och ickespridningsområdet. ska förbli aktivt i kontrollregimerna och i EU-arbetet för att stärka exportkontrollen som ett instrument mot spridning av massförstörelsevapen och okontrollerade flöden av konventionella vapen. Vad gäller exportkontrollen för krigsmateriel ska fortsatt verka för gott informationsutbyte och transparens i EU- arbetet. ska fortsatt verka för att främja den process som syftar till att uppnå ett globalt fördrag om handeln med konventionella vapen (, ATT). Direktivet om överföringar av försvarsrelaterade produkter inom gemenskapen (ICT) ska genomföras nationellt efter nödvändiga ändringar i det svenska regelverket. ska delta i de fortsatta EU-förhandlingarna om generella exporttillstånd. har genom utrikesutskottets betänkande 2010/11:UU3 tillkännagivit för regeringen som sin mening att regeringen ska återkomma till med förslag till ny krigsmaterillagstiftning i syfte att skärpa exportkontrollen gentemot ickedemokratiska stater. 2.5.5Medlemskap i internationella organisationer och EU EU:s gemensamma utrikes - och säkerhetspolitik, GUSP EU utgör det centrala forumet för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Det utrikes- och säkerhetspolitiska samarbete inom EU, inklusive krishantering och fredsfrämjande insatser, är under fortsatt stark tillväxt. för att skall vara pådrivande när det gäller utvecklingen av den Europeiska Unionen som global aktör. Det är angeläget att EU genom en bred och effektiv utrikespolitik står väl rustat för att möta de globala utmaningar som och världen står inför. avser att bidra till såväl den konceptuella som operativa utvecklingen av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. bidrag till GUSP-budgeten sker främst via EU-avgiften (utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen). starka stöd till FN är en hörnsten i svensk utrikespolitik. talar med en tydlig svensk röst i FN när det gäller såväl policyskapande som genom direkta insatser i fält och verkar för ett aktivt och konstruktivt EU i FN. kommer att fortsätta att bidra till arbetet för att stärka och effektivisera FN och dess kärnverksamhet. fortsätter även att aktivt delta i reformprocesser för att på så sätt bidra till att stärka det kollektiva säkerhetssystemet och göra FN rustat för att ta sig an de globala utmaningarna. kandiderar till säkerhetsrådet för . Som medlem i fredsbyggandekommissionens (PBC) organisatoriska kommitté och största givare till () kommer att fortsatt aktivt verka för att göra FN:s fredsbyggandearkitektur till ett effektivt verktyg för att överbrygga glappet mellan akuta krishanteringsinsatser och mer långsiktigt utvecklingsarbete. kommer även fortsatt att verka för att stärka FN:s medlingskapacitet inte minst genom utbildningsinsatser. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt uppföljningen av FN:s säkerhetsrådsresolutioner om kvinnor, fred och säkerhet inkluderande kampen mot det sexuella våldet i konflikt. Arbetet i FN är viktigt i regeringens politik för de mänskliga rättigheterna. verkar för att för mänskliga rättigheter (MR- rådet) som inrättades 2006 ska leva upp till sitt mandat att uppmärksamma situationer med allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter och främja en ökad respekt för de mänskliga rättigheterna. verkar för att rådet blir ett trovärdigt och effektivt instrument i det globala arbetet för de mänskliga rättigheterna. Det är viktigt att rådet skyndsamt kan behandla övergrepp inom länder på ett sätt som leder till verklig förbättring. Det är centralt för MR- rådets funktionssätt att staterna i rådet själva avser att leva upp till de principer har för avsikt att verka för. Det internationella samfundet måste kunna svara på nya utmaningar, såsom värnandet av hur de mänskliga rättigheterna efterlevs i användandet av internet och andra nya kommunikationstekniker. kandiderar till medlemskap i rådet för . vill främja arbetet med mänskliga rättigheter i och stärka integreringen av de mänskliga rättigheterna i det bredare FN-arbetet, inklusive fredsfrämjande insatser samt i FN:s fonder och program. fortsätter att driva ett stärkt jämställdhetsfokus i FN, genom etablerandet av den nya organisationen . kommer att fortsätta arbeta aktivt för att stärka FN:s kapacitet och verksamhet på det humanitära området. kommer också att stödja FN i dess ansträngningar för att samordna hela FN-systemets rättsstatsfrämjande verksamheter som är fördelade över många FN- organ. Vidare kommer ge fortsatt stöd till de internationella domstolarna, inklusive den (), och andra insatser för att motverka straffriheten för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. FN:s fredsfrämjande insatser har ökat dramatiskt även om vi just nu ser en viss utplaning av verksamheten. De nya multifunktionella operationerna som FN beslutat om är omfattande och kräver bidrag från medlemsstaterna. Svensk medverkan i, och finansiering av, FN-beslutade insatser för fred och fredsbyggande kommer att vara en angelägen uppgift även . Kostnaderna för denna verksamhet förutses fortsatt ligga på ungefär nuvarande nivå . engagemang i FN:s sociala och ekonomiska verksamhet sker genom de mellanstatliga förhandlingarna inom ramen för generalförsamlingen och ECOSOC, dess underliggande funktionella kommissioner och FN:s toppmöten på området. Men också i stor utsträckning genom det omfattande svenska stödet till FN:s fonder, program och fackorgan och roll i dess styrande organ. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 och EU intar i dessa sammanhang en ledande roll i den normgivande arbetet i sakfrågor som rör t.ex. miljö och klimat, fattigdomsbekämpning, jämställdhet och SRHR (sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter), samt demokrati, mänskliga rättigheter och utveckling. verkar dessutom för reformer, främst av den operativa verksamheten, för att öka samstämmigheten bland FN-organisationerna i fält samt i de enskilda organisationerna, för ökat resultatfokus. med sin omfattande medlemskrets, flexibla struktur och brett definierade syn på säkerhet, är ett viktigt forum för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Diskussionen om europeisk säkerhet hör hemma inom där det breda säkerhetsbegreppet, efterlevandet av gjorda åtaganden och den transatlantiska länken är viktiga delar. stödjer härvidlag det litauiska OSSE-ordförandeskapet 2011 och det efterföljande irländska ordförandeskapet 2012. kommer att fortsätta verka för att stärka fredsfrämjande och konfliktförebyggande roll, vara aktiv i den fortsatta dialogen om europeisk säkerhet, samt att fortsätta verka för en hållbar lösning på de så kallade frusna konflikterna i , och Transnistrien. kommer även att verka för stärkt rustningskontroll inom ramen för militärpolitiska dimension. Att aktivt värna landvinningarna inom så kallade mänskliga dimension kommer att vara en prioritet för agerande i organisationen. Bättre genomförande av rekommendationer från valobservationer bör vara en ambition. Stödet till institutioner, kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR), högkommissarien för frågor om nationella minoriteter (HCNM), medierepresentanten () samt den särskilda representanten för bekämpning av människohandel, ges fortsatt hög prioritet. kommer likaså att fortsätta stödja operativa fältnärvaro genom de olika fältkontoren. Mandaten för olika fältmissioner ska även framgent formuleras utifrån situationen i varje enskilt land med särskild inriktning på demokrati- och 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 institutionsbyggande, inklusive ansvar för genomförande av val, utveckling av media, rättsväsende, mänskliga rättigheter och stöd till förtroendeskapande åtgärder mellan olika befolkningsgrupper. ökande verksamhet i bland annat och södra samt utvecklingen av organisationens polisverksamhet ställer krav på svensk medverkan och resurser. fortsätter att bidra med personal till institutioner och sekretariat och fältmissioner och att ge stöd till extrabudgetär, konfliktförebyggande projektverksamhet. är en del av den bredare europeiska säkerhetsarkitekturen. Organisationen, som i realiteten är den enda paneuropeiska, bedriver ett värdefullt arbete för att främja respekten för de mänskliga rättigheterna, demokrati och respekt för rättsstatens principer. Organisationen består av 47 medlemsländer. struktur gör att organisationen har breda kontaktytor i med flera departement, myndigheter och det civila samhället. prioriterar kärnområden, varvid om de mänskliga rättigheterna och dess tillämpning genom främst är särskilt angeläget. fäster stor vikt vid MR-kommissariens arbete. kommer aktivt verka för att Lissabonfördraget fortsätter att omsättas i EU:s arbetssätt i . En stark EU-röst i stärker såväl EU som . EU:s anslutning till den Europeiska konventionen för de mänskliga rättigheterna har stor betydelse. genomgår en reformprocess syftande till att inrikta arbetet i högre grad på kärnområdena samt att göra organisationen mer effektiv och transparent. Reformer i den överbelastade har intensifierats efter då det så kallade protokollet 14 trädde i kraft. Samordning inom det europeiska samarbetet är av stor vikt särskilt med EU, som finansierar en stor del av fältverksamheten, samt med och FN. fortsätter att verka för en koncentration av verksamhet i linje med generalsekreterarens initiativ, samt en moderni- sering av organisation och arbetsmetoder. Ambitionen är att reformarbete ska vara avslutat i och med att nuvarande generalsekreterarens mandat löper ut . ska fortsatt utnyttja som kunskapsorganisation och som forum för policydialog, särskilt när det gäller globaliseringsfrågor. Arbetet fokuseras på kärnområdena ekonomisk politik inklusive skattefrågor, handelspolitik, jordbrukspolitik, näringspolitik, utvecklingspolitik, miljöpolitik, utbildningspolitik, arbetsmarknadspolitik, samt migrations- och integrationspolitik. Samstämmighet för utveckling, frågor rörande hållbar utveckling och klimatförändringar, är också frågor som ges hög prioritet liksom medlemskapsförhandlingarna med . samarbete med Nato sker på den militära alliansfrihetens grund. avser fortsätta sitt aktiva och nära samarbete med Nato genom EAPR/PFF. Deltagande i Natoledda fredsfrämjande insatser utgör en central del i relation med Nato. samverkan med Nato är ett viktigt medel för att bidra till internationell fred och säkerhet, särskilt genom deltagande i Nato-ledda fredsfrämjande insatser. Natos nya partnerskapspolitik, vilken antogs vid i , ger en plattform för detta. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt insyn och inflytande i de fredsfrämjande Natoinsatser där vi själva deltar. kommer också att verka för att utveckla dialogen och samarbetet mellan EU och Nato. De arktiska frågeställningarna växer i betydelse. vill främja en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling i hela den arktiska regionen. ska verka för att förblir ett säkerhetspolitiskt lågspänningsområde. Aktiviteter och samarbeten i ska utövas i enlighet med folkrätten, inklusive samt övriga relevanta internationella överenskommelser. övertog ordförandeskapet i för en tvåårsperiod. verkar för att rådet vitaliseras genom ett breddat mandat som utöver nuvarande uppgifter där miljöfrågor dominerar omfattar flera viktiga strategiska framtidsfrågor som gemensam säkerhet, infrastruktur, samhälls- och ekonomisk utveckling. bör ha en tydligare politisk roll. kommer under sitt ordförandeskap implementera beslut från Arktiska rådets utrikesministermöte att i upprätta ett permanent sekretariat med fast budget. antog regeringen första strategi för den arktiska regionen. Syftet med strategin är att ur ett internationellt perspektiv presentera förhållande till , prioriteringar för politikens innehåll och genomförande. I strategin fastställs att särskilt ska verka för klimat och miljö, ekonomisk utveckling och den mänskliga dimensionen i den arktiska regionen. 2.5.6Utrikes- och säkerhetspolitisk forskning Forskning och andra insatser rörande utrikes- och säkerhetspolitik är av vikt. Detta stärker generellt möjligheterna och förmågan att utforma och ta ställning till olika handlingsalternativ. Det bidrar också till att stimulera den allmänna debatten kring utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. Kvalificerad forskning ägnas också åt den säkerhetspolitiska utvecklingen liksom åt de förändringar som EU genomgår. () fortsätter att spela en viktig roll för att öka kunskapen och främja intresset för internationella frågor. UI är också ett viktigt föra forskning och debatt kring utrikespolitiska och internationella frågor framåt. internationella fredsforskningsinstitut () spelar samma betydelsefulla roll också utanför gränser genom sin forskning, sina publikationer och sin utåtriktade verksamhet. Detta gäller inte minst frågor om nedrustning och icke-spridning, men även andra 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 aktuella frågor på det säkerhets- och utrikespolitiska området. Forskningen om massförstörelsevapen vid () gör det möjligt för FOI att lämna tekniskt stöd till regeringen i nedrustnings- och ickespridningsfrågor. Den kompetens som finns samlad på FOI och det tekniska stöd som lämnas är av stort värde för regeringens möjligheter att bedriva en aktiv politik på området. Forskningsverksamheten vid spelar en betydelsefull roll när det gäller att fördjupa kunskapen om fredsfrämjande arbete och konfliktfrågor. Utvecklingen av den ackumulerade kunskapen kring såväl militär som civil krishantering kommer att vara värdefull. Att samverka, knyta kontakter och utbyta information med våra nordiska grannländer är viktigt för och en stark nordisk tradition. Nordiskt samarbete samt samverkan i närområdet och i är prioriterat av den . Ett starkt och dynamiskt samarbete stärker och möjligheter att möta utmaningar, finna hållbara lösningar samt nå framgång i en allt starkare global konkurrens. innehar ordförandeskapet i 2013. I pågår redan ett omfattande arbete med ta fram svenska prioriteringar. intensifieras detta arbete och planeringen av den betydande mängd möten och aktiviteter som kommer att ske i och under svensk ledning under ordförandeskapsåret. En viktig målsättning för det svenska ordförandeskapet är att bidra till en ökad politisk dynamik i det nordiska samarbetet. För att uppnå detta mål diskuteras bland annat reform av budgetprocessen, vilket skulle kunna bidra till att möjliggöra snabbare anpassning till förändrade politiska prioriteringar. med ordförandeskapsplaneringen pågår det mångfacetterande löpande nordiska samarbetet som spänner över många av samhällets områden. En allt viktigare aspekt av det nordiska samarbetet är de insatser som görs för att underlätta privatpersoners möjligheter att kunna flytta till, studera och arbeta i ett annat 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Runt 40 000 personer pendlar eller inom . Ansträngningarna att förhindra att nya gränshinder uppstår samt att undanröja befintliga gränshinder sker parallellt på flera nivåer. Arbetet kommer fortsatt att vara högt prioriterat från svensk sida, men behöver vid behov följas upp med stärkt informationsutbyte vid utarbetande av nationell lagstiftning och stärkt nordisk samordning vid genomförande av EU-lagstiftning. Därtill behövs en mer prioriteringsinriktad ansats i gränshindersarbetet. Globaliseringsfrågorna har varit en övergripande prioritering för det nordiska regeringssamarbetet. Inför det svenska ordförandeskapet förs nu en aktiv diskussion om hur vi tar tillvara och utvecklar de vinster som globaliseringsinitiativet skapat. Det nordiska samarbetet har en viktig roll i genomförandet av genom bidrag med expertkunnande inom ett flertal sakområden. Det är viktigt att även i andra sammanhang fortsatt verka för att stärka i EU och EU i . Nordiska ministerrådets samarbete med länder och organisationer i närområde fortsätter att utvecklas. Samarbetet med , och samt med nordvästra har utvärderats och kommer att följas upp med nya initiativ. innehar det tvååriga ordförandeskapet i . Nordiska ministerrådets nya arktiska program utgör ett viktigt komplement till de svenska ordförandeskapsprioriteringarna i . De nordiska länderna ligger långt framme inom områdena miljö och hållbar utveckling. kommer därför bland annat att ta del i +20 konferensen och i samband med det organisera en nordisk dag för att synliggöra vår politik på området. En vision för det nordiska miljömärket Svanen antogs av miljöministrarna. ska Svanen vara erkänt som ett av de mest effektiva frivilliga konsumentpolitiska redskapen för miljö genom att erbjuda ett tillförlitligt verktyg för konsumenter som vill konsumera miljöanpassat. Klimataspekter ska lyftas fram tydligare som ett kriterium för miljömärkt. Från svensk sida kommer vi att fortsatt verka för en stärkt samordning av verksamheten vid de nordiska och baltiska ambassaderna i länder utanför . Stoltenbergrapporten om samarbete inom utrikes- och säkerhetspolitik och Birkavs-Gade rapporten om nordiskt-baltiskt samarbete kommer att vara föremål för fortsatt uppföljning. kommer även att fortsätta stödja de isländska EU-förhandlingarna. verksamhet är viktig för att stärka det nordiska samarbetets folkliga förankring. Föreningen avses få en viktig roll under det svenska ordförandeskapet 2013. /arrangerar i en scenkonstfestival som detta år har som tema. Denna festival utgör en sällsynt plattform för kulturutbyte, att sprida kunskap om nordisk kultur och att främja det nordiska samarbetet under det svenska ordförandeskapet. Det författningsstyrda konsulära biståndet är en kärnverksamhet för utrikesförvaltningen. Verksamhetens mål är att bl.a. snabbt och effektivt bistå svenska medborgare samt i vissa fall utländska medborgare fast bosatta i som råkar i nöd vid vistelse utomlands. Beredskap måste även finnas för att hantera större konsulära kriser och katastrofer utomlands som drabbar svenska medborgare och den personkrets som framgår i lag (2010:813) om konsulära katastrofinsatser. Lagen fastslår statens ansvar vid konsulära kriser och katastrofer utomlands. I detta ingår nära samverkan med svenska myndigheter. Sverigefrämjandet, som inkluderar Sverigeinformationen, handels- och investeringsfrämjandet och Sverigeprofilering till stöd för främjandet, tillhör utrikesförvaltningens huvuduppgifter. Syftet med det allmänna Sverigefrämjandet är att synliggöra , de värden landet står för och de möjligheter det erbjuder. ska uppfattas som ett konkurrenskraftigt, innovativt och utvecklingsinriktat land. Målet är att bidra till ökad kunskap, intresse och förtroende för i utlandet och därmed bidra till ökad tillväxt och sysselsättning. En fortsatt viktig del inom Sverigeinformationen är programläggning för och stöd till besökande utländsk media i . Se även under utgiftsområde 24 Näringsliv, Utrikeshandel, Handels- och investeringsfrämjande. Svenska institutets verksamhet bedrivs med inriktning på så kallad offentlig diplomati (Public diplomacy) som kortfattat kan beskrivas som ett lands interaktion med allmänheten eller icke-statliga aktörer i ett annat land. Genom strategisk kommunikation och relationsskapande verksamhet inkluderande kultursamarbeten ska kännedomen om och förtroendet för öka, internationella nätverk etableras och en positiv miljö skapas för förverkligande av svenska internationella målsättningar. Institutets uppdrag spänner över utrikespolitik, utvecklings- och reformsamarbete samt utbildningspolitik och berör sektorer som kultur och samhälle, utbildning och forskning, näringsliv och innovation samt demokrati och global utveckling. och de svenska utlandsmyndigheterna främjar tillsammans med övriga berörda organisationer kontakterna mellan utländska och svenska företrädare för samhällsliv, näringsliv, kultur, utbildning och forskning. har Svenska institutets geografiska och tematiska prioriteringar setts över inför en uppdaterad strategisk ansats . För att uppfylla myndighetens uppdrag avser institutet prioritera insatserna till de områden och platser där det är mest angeläget att främja internationella ställning. Arbetet med att attrahera välutbildade personer till , både till högre studier, forskning och arbete har gått in i en aktiv fas och fortsätter (med finansiering från anslaget 2:70, utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning). Marknadsföringen av svensk högre utbildning syftar till att stärka omvärldens bild av svensk utbildning och forskning samt locka studenter, forskare och nyckelkompetens till . fortsätter regeringens satsning Global Swede som syftar till att uppmärksamma särskilt framstående utländska studenter från länder utanför EU/EES i inom innovation och entreprenörskap. Programmet avseende stipendier till avgiftsskyldiga studenter inom ramen för det 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 svenska biståndet inleddes och fortsätter 2012. kommer att genomföra aktiviteter, såväl basverksamhet som riktade insatser, i syfte att främja svenska intressen i omvärlden, öka kunskapen om i utlandet och utbytet med andra länder inom olika områden. Institutets verksamhet är central för att bygga upp relationer mellan och andra länder inom strategiska områden. Vidare fortsätter satsningen - det nya matlandet genom att främja bilden av bland annat genom den representation som bedrivs vid utlandsmyndigheterna. Detta sker i samverkan med bland annat svensk livsmedelsexport och turismfrämjandet. Ett särskilt fokus i Sverigefrämjandet kommer att läggas på de så kallade kreativa näringarna, inkluderande musik, mode, film, litteratur och den digitala spelbranschen. Detta innebär bland annat en fortsatt utdelning av regeringens musikexportpris samt främjandeaktiviteter där utlandsmyndigheterna spelar en viktig roll. Den kommunikationsstrategi, som tagit fram för att främja de kreativa näringarna kommer att bli ett stöd och verktyg i det arbetet. Medel för samarbete inom har avsatts . genomfördes en översyn för att ta fram förslag på hur medlen kan användas mer effektivt samt hur detta samarbete bäst bör genomföras. Resultatet blev att Sida Östersjöenheten och Svenska institutets Visbyprogram och Ledarskapsprogram sammanförs inom . Målsättningen för det framtida stödet ska vara att aktivt bidra till att utveckla relationer och samarbeten, som främjar en ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbar tillväxt och utveckling i och dess närområde, utöka svenska aktörers deltagande i Östersjösamarbetet inom dessa prioriterade områden, bistå och komplettera den verksamhet svenska aktörer utför för att genomföra för , i syfte att utveckla regionens hållbarhet och 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 globala konkurrenskraft, lämna kompletterande stöd till regionalt samarbete inom ramen för EU:s Östliga partnerskap samt stödja ett fördjupat partnerskap mellan och övriga länder kring . Sidas samarbete med på miljöområdet inriktas även fortsättningsvis på främst vattenreningsprojekt med fokus på /län och . Andra insatser avser bl.a. Tikhvin, Gatchina och Novgorod. Sidas stöd till mänskliga rättigheter och demokrati i ökade betydligt . Demokratisamarbetet genomförs i enlighet med regeringens strategi huvudsakligen, men inte uteslutande, i nordvästra och i första hand inom media, jämställdhet och partinära samarbete. Stöd till mänskliga rättigheter kan även lämnas till insatser i norra .