prop · GZ031d22 · 2011-09-20 00:00:00 — Flera remissinstanser har dock påpekat att förslagen i promemorian medför en för låg levnadsnivå för dessa individer. Fortsatta beräkningar i ger en delvis likartad bild. En högre inkomstnivå behövs för vissa hushållstyper för att regeringens intentioner med förslagen ska kunna uppnås. Särskilt gäller detta ensamstående med eller utan barn. Regeringen anser att den barnkomponent som finns i boendetillägget är en viktig del i inkomstskyddet för berörda barnfamiljer. Därför har regeringen valt att anpassa boendetillägget till att motsvara hushållens behov och behålla sjukpenningen i särskilda fall på en oförändrad nivå. Som det framgår av nedan så föreslås att boendetillägget ska vara högre för en barnfamilj, beroende på antalet barn i familjen, jämfört med en familj utan barn. Regeringen föreslår att boendetillägget lämnas för år räknat med högst för en ogift försäkrad och med högst för en gift försäkrad. Vid avgörandet av om den försäkrade kan anses vara gift respektive ogift bör samma bestämmelser gälla som för BTP. Det föreslås således att två personer ska likställas med makar om det på grund av omständigheterna är sannolikt att de är sambor. Den person som är gift men stadigvarande lever åtskild från sin make ska likställas med en ogift person, om inte särskilda skäl talar mot detta. Vidare föreslås att beloppen för boendetillägget ska höjas med till hushåll med ett barn, till hushåll med två barn och till hushåll med tre eller flera barn. De föreslagna boendetilläggen och barnkomponenten sammantaget innebär i de flesta fall en högre ersättning jämfört med arbetsgruppens förslag. I tabellen nedan redovisas det maximala boendetillägget för olika hushållstyper med och utan barn. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Beloppen för barn ska delas lika mellan makarna, om boendetillägg lämnas till båda makarna . Med barn avses sådana barn som enligt 96 kap. socialförsäkringsbalken berättigar till bostadsbidrag. Bestämmelserna innebär att två föräldrar som inte sammanbor med varandra båda kan vara berättigade till höjt boendetillägg på grund av att de sammanbor med samma barn. Förutsättningen för att få förhöjt boendetillägg är att föräldern åtminstone bor tillsammans med barnet. Med begreppet avses vad som gäller för bostadsbidrag. Regeringen anser detta vara motiverat då även den förälder som endast bor tillsammans med barnet kan ha ökade boendekostnader. Frågan om ersättningsnivåer för personer som saknar sjukpenninggrundande inkomst har också aktualiserats av i ett tillkännagivande till regeringen (2010/11:SfU12, rskr. 2010/11:325). har i betänkandet angett att regeringen ska återkomma till med förslag innebärande att personer som efter en period med tidsbegränsad sjukersättning inte har rätt till sjukpenning till följd av bestämmelserna om SGI eller som endast har en låg SGI ska få en ersättning som ligger i nivå med den tidigare tidsbegränsade sjukersättningen, under förutsättning att arbetsförmågan är nedsatt. Med de förslag till boendetillägg som lämnas i denna proposition beräknas flertalet försäkrade få ungefär samma disponibla inkomst, efter att boendekostnaderna är betalda, som de hade i form av sjukersättning och BTP. Dessa förslag innebär således att regeringen även går till mötes. Tabell 3.5 Maximalt boendetillägg efter hushållstyp. Regeringens förslag innebär således att ersättningen kommer att ligga i nivå med den försäkrades tidigare ersättning. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 regeringen en annan, och enligt regeringens mening, mer ändamålsenlig utformning. Innebörden av regeringens förslag illustreras nedan med två typfall. Det ena typfallet visar den ekonomiska situationen för en ensamstående person utan barn och som saknar SGI. Boendekostnaden uppgår till . Det andra typfallet visar motsvarande förhållanden för en ensamstående med två barn. Hushållets boendekostnad beräknas uppgå till . Tabell 3.6 Exempel på den ekonomiska situationen för personer med sjukpenning i särskilda fall och boendetillägg * Inklusive samordnat bostadsbidrag Beräkningarna avser . Kommunalskatt motsvarande riksgenomsnittet 2011 (31,). Boendekostnader och hushållstyp för hushåll med någon sjukersättning enligt HEK 2009 framskrivet till nivå med antagen generell utveckling av boendekostnader. Regeringens förslag: Boendetillägget ska minskas av den del av en bidragsgrundande inkomst som överstiger . Den bidragsgrundande inkomsten ska vara den ersättning som den försäkrade kan förväntas ha i form av aktivitetsstöd, sjukpenning, rehabiliteringspenning, sjukpenning i särskilda fall eller rehabiliteringspenning i särskilda fall, omräknat till ett årsbelopp. Till den bidragsgrundande inkomsten ska även läggas den livränta som betalas ut med stöd av 41 eller 43 kap. socialförsäkringsbalken. Beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten ska göras utifrån förhållandena som sådan ersättning som grundar rätten till boendetillägget lämnas. Den bidragsgrundande inkomsten för en försäkrad med en partiell ersättning ska beräknas som om en hel förmån lämnas. Boendetillägget får räknas om utan föregående underrättelse om den bidragsgrundande inkomsten ändras. Detta gäller också om förmånsnivån, det preliminära bostadsbidraget eller BTP till make ändras. En ändring av boendetillägget ska gälla från och med månaden efter den månad då anledningen till ändring har uppkommit. Om ändringar av samma slag har skett under månaden ska endast den senaste ändringen beaktas. Promemorians förslag: Överensstämmer i princip med regeringens förslag. Regeringen föreslår dessutom att den livränta som betalas ut med stöd av 41 eller 43 kap. socialförsäkringsbalken ska läggas till den bidragsgrundande inkomsten. Remissinstanserna: framför att det bör förtydligas vad som menas med förväntas ha . Vidare framför att det är viktigt att de försäkrade har incitament att återgå i arbete och att det föreslagna systemet innebär att en försäkrad i vissa fall kan förlora ekonomiskt på att förvärvsarbeta igen. ISF anser att man bör undvika marginal- och tröskeleffekter och anser att man bör utreda en 100-procentig avräkning och att låta arbetsinkomsterna ingå i reduceringsinkomsten. DHR säger helt nej till att boendetillägget ska minskas redan vid en bruttoinkomst på . Skälen för regeringens förslag: Boendetillägget bör i första hand ses som en ersättning för BTP för personer med de lägsta sjukpenningnivåerna i form av sjukpenning i särskilda fall eller rehabiliteringspenning i särskilda fall. Regeringen bedömer att det inte är rimligt att en person med högre sjukpenning eller aktivitetsstöd blir berättigad till ett fullt boendetillägg. bör utfallet sammantaget inte bli sämre för en försäkrad som har arbetat i någon utsträckning jämfört med en försäkrad som har arbetat mindre eller inte arbetat alls i anslutning till sjukfallet. Viktigt är också att tröskeleffekterna vid övergången till arbete är rimliga. Vid en avvägning förordar regeringen en avräkningsmodell som utgår från den försäkrades bidragsgrundande förmån. Det föreslås därför att en bidragsgrundande inkomst fastställs för en försäkrad. Den bidragsgrundande inkomsten är den ersättning som den försäkrade kan förväntas ha i form av aktivitetsstöd, sjukpenning, rehabiliteringspenning, sjukpenning i särskilda fall eller rehabiliteringspenning i särskilda fall, omräknat till ett årsbelopp. Årsbeloppet konstrueras genom att den bidragsgrundande dagersättningen från sjukförsäkringen, exempelvis sjukpenningen, multipliceras med 365. Aktivitetsstödet multipliceras med 260. Även för en försäkrad som får en partiell ersättning ska den bidragsgrundande inkomsten beräknas som om en hel förmån lämnas. Av nedanstående avsnitt framgår hur andelsberäkning för dessa försäkrade ska göras. Det har framgått att en person kan få både livränta och någon av de ersättningar som grundar rätten till boendetillägg. För att dessa personer inte ska bli överkompenserade föreslås att den livränta som betalas ut med stöd av 41 eller 43 kap. socialförsäkringsbalken ska ingå i den bidragsgrundande inkomsten. Detta innebär inte att livräntan i sig ska grunda rätten till boendetillägg. Mot bakgrund av remissynpunkter föreslås ett förtydligande vad gäller beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten. Denna beräkning ska göras utifrån förhållandena som sådan ersättning som grundar rätten till boendetillägg lämnas. Med uttrycket avses således att det ska vara så aktuell inkomst som möjligt. Uttrycket är detsamma som i 102 kap. 3 § socialförsäkringsbalken avseende BTP. Vidare föreslås att boendetillägget får räknas om utan föregående underrättelse om den bidragsgrundande inkomsten ändras. Detta gäller också om förmånsnivån, det preliminära bostadsbidraget eller BTP till make ändras. En ändring av boendetillägget ska gälla från och med månaden efter den månad då anledningen till ändring har uppkommit. Om ändringar av samma slag har skett under månaden ska endast den senaste ändringen beaktas. Boendetillägget ska minskas av den del av den bidragsgrundande inkomsten som överstiger . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Förslaget innebär att de personer som får det lägsta aktivitetsstödet eller en ersättning i särskilda fall får ett oreducerat tillägg. Har den försäkrade sjukpenning, rehabiliteringspenning eller aktivitetsstöd som överstiger dessa ersättningar minskas boendetillägget. Den föreslagna modellen bedöms ha flera fördelar. Exempelvis kan tröskeleffekterna hållas på en rimlig nivå genom att arbetsinkomster inte beaktas. Arbetsinkomsterna beaktas i stället vid utbetalning enligt vad som föreslås nedan. Vidare bedömer regeringen att tillägget upphör vid en rimlig inkomstnivå. För en person utan barn inträffar detta när den bidragsgrundande inkomsten uppgår till motsvarande . Andelsberäkning vid partiell ersättning Regeringens förslag: Boendetillägget ska lämnas med samma andel som den ersättning som grundar rätt till boendetillägget. Om sjukpenning i särskilda fall eller rehabiliteringspenning i särskilda fall lämnas som sjukpenning eller rehabiliteringspenning, ska boendetillägget lämnas med samma andel av hel förmån som sjukpenningen i särskilda fall eller rehabiliteringspenningen i särskilda fall lämnas med. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: anser att det behöver förtydligas hur andelsberäkningen ska göras om sjukpenningens omfattning ändras under en månad. Skälen för regeringens förslag: De ersättningar som ger rätt till boendetillägg kan betalas ut antingen som hel eller som partiell förmån. En försäkrad kan till exempel få sjukpenning och arbeta . Regeringen anser inte att det är befogat att ett helt boendetillägg betalas ut i sådana situationer. Regeringen har övervägt att låta arbetsinkomsterna ingå i den bidragsgrundande inkomsten, men det skulle leda till alltför höga marginaleffekter och dessutom till en ökad administration. Regeringen har i stället valt en metod som innebär att boendetillägget beräknas utifrån en hel förmån. Andelsberäkningen görs först därefter. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Den bidragsgrundande inkomsten för en försäkrad med partiell ersättning beräknas som om en hel förmån lämnas. Boendetillägget ska lämnas med samma andel som den ersättning som grundar rätt till boendetillägget. Detta innebär att boendetillägget lämnas med samma andel som den ersättning som ger rätt till boendetillägget. har efterfrågat ett förtydligande om vad som gäller om omfattningen av någon av de bidragsgrundande ersättningarna ändras under en månad. Av föregående avsnitt framgår att en ändring av boendetillägget ska gälla från och med månaden efter den månad då anledningen till ändring har uppkommit. Detta gäller även när omfattningen av den bidragsgrundande ersättningen ändras. Om ändringar har skett under månaden ska endast den senaste ändringen beaktas för nästföljande månad. Som ett exempel på andelsberäkningen kan tas en ogift person utan barn som får halv sjukpenning. Hel sjukpenning för personen uppgår till per dag och den utbetalda sjukpenningen till per dag. En bidragsgrundande inkomst beräknas genom att beloppet motsvarande hel förmån per dag multipliceras med 365. Den på detta sätt beräknade inkomsten uppgår till (365 x 160). Personen har således rätt till ett oavkortat boendetillägg på , eller . Eftersom personen får halv sjukpenning lämnas även boendetillägget . Det belopp som ska betalas ut uppgår således till . Sjukpenning och rehabiliteringspenning i särskilda fall har en annan beräkningsgrund än vad som gäller för sjukpenning och rehabiliteringspenning. För den person som har någon av de särskilda ersättningarna som en utfyllnadsförmån kan det därför inte uteslutas att olika ersättningar lämnas med olika förmånsnivåer. En situation skulle då kunna uppstå där det inte går att avgöra hur andelsberäkningen bör göras. För att undvika detta föreslås att när sjukpenning eller rehabiliteringspenning i särskilda fall lämnas som sjukpenning eller rehabiliteringspenning ska boendetillägget lämnas med samma andel av hel förmån som sjukpenningen i särskilda fall eller rehabiliteringspenningen i särskilda fall lämnas med. Regeringen är medveten om att tröskeleffekterna i vissa fall kan bli höga för de personer som får en ersättning i särskilda fall och helt saknar en sjukpenninggrundande inkomst. Detta inträffar när en person arbetar till någon del och får partiell ersättning i särskilda fall. När arbetsinkomsten uppgår till upphör ersättningen i särskilda fall och därför även boendetillägget. Emellertid visar de beräkningar som regeringen har gjort att det i regel lönar sig för den försäkrade att lämna sjukpenningen för ett heltidsarbete eller ett arbete . Samordning med bostadsbidrag och bostadstillägg Regeringens förslag: Boendetillägget ska minskas med det belopp som betalas ut som preliminärt bostadsbidrag. Om boendetillägg lämnas till båda makarna, ska boendetillägget till vardera maken minskas med halva det preliminära bostadsbidraget. Om den försäkrades make eller sambo får bostadstillägg (BTP), ska boendetillägget minskas med det belopp som maken får i BTP. För personer som får en partiell ersättning ska andelsberäkningen göras före samordningen med bostadsbidrag eller BTP. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: tillstyrker förslaget. påpekar att det preliminära bostadsbidraget som ska reducera boendetillägget kan avvika från det slutliga bostadstillägget. Skälen för regeringens förslag: De förslag som lämnas i denna promemoria innebär att vissa personer som föreslås ha rätt till boendetillägg kan vara kvalificerade för bostadsbidrag. Båda dessa bidrag kan anses täcka samma bostadskostnader, vilket talar för en samordning mellan dessa två förmåner. För en samordning talar också det faktum att BTP samordnas med bostadsbidrag. Regeringen föreslår därför att boendetillägget minskas med ett belopp motsvarande det preliminära bostadsbidrag som lämnas till hushållet. Om boendetillägg lämnas till båda makarna ska boendetillägget till vardera maken minskas med halva det preliminära bostadsbidraget. En situation där två bidrag kan anses täcka samma boendekostnad inträffar också om den försäkrade får boendetillägg som maken eller sambon får BTP. Därför föreslås att boendetillägget även ska minskas med ett belopp motsvarande det BTP som lämnas till den försäkrades make eller sambo. Avräkningen med hänsyn till den bidragsgrundande inkomsten liksom andelsberäkningen för personer som får en partiell ersättning ska göras före samordningen med bostadsbidrag eller BTP. Regeringens förslag: Boendetillägg ska kunna lämnas från och med den månad då den försäkrade får sjukpenning, rehabiliteringspenning, sjukpenning i särskilda fall, rehabiliteringspenning i särskilda fall eller aktivitetsstöd. Boendetillägget ska kunna lämnas till och med den månad sådan ersättning har lämnats. Boendetillägg ska kunna lämnas från och med den månad som anges i ansökan, dock inte tillbaka än före ansökningsmånaden. Boendetillägg ska kunna lämnas längst till och med månaden före den månad när den försäkrade fyller . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har yttrat sig särskilt i denna del. Skälen för regeringens förslag: Den tidsbegränsade sjukersättningen är en månadsersättning, vilket innebär att den normalt upphör den sista i en månad. Boendetillägget bör därför för flertalet försäkrade vara aktuellt i den påföljande månaden. Eftersom rätten till boendetillägg kan kvarstå i vissa situationer när boendetillägg inte lämnas, kan även andra tidpunkter bli aktuella än i en månad. Det föreslås därför att boendetillägg ska kunna lämnas från och med den månad då den försäkrade får sjukpenning, rehabiliteringspenning, sjukpenning i särskilda fall eller rehabiliteringspenning i särskilda fall eller aktivitetsstöd, dock längst till och med månaden före den månad när den försäkrade 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Boendetillägget ska kunna lämnas till och med den månad sådan ersättning har lämnats. De inkomster som ligger till grund för boendetillägget administreras och betalas ut av . Det är således fullt möjligt för att beräkna och betala ut boendetillägget utan att någon ansökan behövs. Emellertid finns det situationer som inte alltid har vetskap om, t.ex. om den försäkrade är sammanboende eller ej. Det kan därför anses som rimligt att den försäkrade ska ansöka om boendetillägg. Regeringen föreslår att boendetillägget ska kunna lämnas från och med den månad som anges i ansökan, dock inte tillbaka än före ansökningsmånaden. Behållande respektive upphörande av rätten till boendetillägg Regeringens förslag: En försäkrad ska kunna behålla rätten till boendetillägg då han eller hon förvärvsarbetar. Detta ska även gälla i de situationer då en sjukpenninggrundande inkomst (SGI) är skyddad. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om de villkor som gäller för att den försäkrade ska anses stå till arbetsmarknadens förfogande. Rätten till boendetillägg upphör när den försäkrade inte längre får någon sådan ersättning som ligger till grund för boendetillägget och när den försäkrade inte förvärvsarbetar och då inte heller någon sådan situation föreligger då SGI är skyddad. Boendetillägg betalas ut i efterskott. Årsbeloppet ska avrundas till närmaste hela krontal som är delbart med tolv. Bestämmelserna om rätten att behålla boendetillägget samt bestämmelsen om upphörande av boendetillägg ska träda i kraft . Promemorians förslag: Överensstämmer i stort med regeringens förslag. Regeringen föreslår även att rätten till boendetillägg ska behållas om den försäkrade förvärvsarbetar. Remissinstanserna: har begärt ett förtydligande av vad som gäller beträffande att behålla rätten till boendetillägg 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 har också påpekat att de föreslagna reglerna vid förvärvsarbete skiljer sig från motsvarande regler vid sjukpenning i särskilda fall. Skälen för regeringens förslag: Boendetillägget riktar sig till de försäkrade som tidigare fick tidsbegränsad sjukersättning och som ännu inte återfått arbetsförmågan. Rätten till boendetillägget behålls så länge den försäkrade, till följd av sjukdom, har nedsatt arbetsförmåga och får sjukpenning och/eller sjukpenning i särskilda fall. Även då den försäkrade deltar i arbetslivsinriktad rehabilitering och får rehabiliteringspenning och/eller rehabiliteringspenning i särskilda fall behålls rätten till boendetillägg. En viktig fråga är om rätten till boendetillägg även ska kunna behållas i andra situationer än de då tillägget kan utbetalas. Arbetsgruppen ansåg exempelvis att en försäkrad som är anmäld på Arbetsförmedlingen och söker arbete eller som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program och får aktivitetsstöd ska kunna behålla rätten till boendetillägg. Även i övrigt ansåg arbetsgruppen att samma principer borde gälla för att behålla rätten till boendetillägg som gäller för skydd av sjukpenninggrundande inkomst (SGI). Regeringen delar arbetsgruppens uppfattning. Detta innebär att rätten till boendetillägg ska kunna behållas t.ex. om den försäkrade bedriver vissa studier. Vidare bör rätten att kunna få denna förmån behållas när den försäkrade är gravid eller i vissa fall när den försäkrade vårdar barn. Rätten till boendetillägg bör även kunna behållas när en försäkrad får vissa andra dagersättningar enligt SFB. Regeringen föreslår således att en försäkrad ska kunna behålla rätten till boendetillägg i de situationer då en SGI är skyddad. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör meddela föreskrifter om de villkor som gäller för att den försäkrade ska anses stå till arbetsmarknadens förfogande. Utöver arbetsgruppens förslag anser regeringen att rätten till boendetillägg bör kunna behållas om den försäkrade förvärvsarbetar. Om en försäkrad skulle förlora rätten till boendetillägg på grund av att han eller hon gör ett arbetsförsök skulle detta riskera att utgöra hinder för att ta till vara den försäkrades arbetsförmåga fullt ut. Regeringen föreslår således att rätten till boendetillägg även behålls om den försäkrade förvärvsarbetar enligt samma principer som föreslås gälla för sjukpenning i särskilda fall. Därigenom avhjälps de oklarheter som påpekat. Det föreslås att rätten till boendetillägg upphör om en försäkrad inte längre får någon av de ersättningar som ligger till grund för boendetillägget. Att rätten till boendetillägg behålls innebär dock inte att det betalas ut. För det krävs att den försäkrade faktiskt får någon av de nämnda ersättningarna sjukpenning, rehabiliteringspenning, sjukpenning i särskilda fall, rehabiliteringspenning i särskilda fall eller aktivitetsstöd under deltagande i det arbetsmarknadspolitiska programmet arbetslivsintroduktionen. Regeringen föreslår att boendetillägget betalas ut . Vidare föreslår regeringen att årsbeloppet ska avrundas till närmaste hela krontal som är delbart med tolv. Rätt till boendetillägg grundas på bosättning i Regeringens förslag: Boendetillägget ska vara en bosättningsbaserad förmån. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: delar promemorians uppfattning att boendetillägget är att betrakta som en bosättningsbaserad förmån. Skälen för regeringens förslag: Det har framgått att förmåner som inte grundas på att den försäkrade har förvärvsarbetat inte kan betraktas som arbetsbaserade förmåner. Detta förhållande gäller boendetillägg som betalas ut för vissa försäkrade oavsett om de har förvärvsarbetat eller inte. Det föreslås därför att boendetillägget ska vara en bosättningsbaserad förmån. Det tillägg som bör göras för sjukpenning och rehabiliteringspenning i särskilda fall i avdelning A, 5 kap. 9 § socialförsäkringsbalken bör således även omfatta boendetillägget. Enligt som samordnar de sociala trygghetssystemen inom unionen ska de flesta socialförsäkringsförmånerna kunna betalas ut vid bosättning i annat EU- eller EES-land. Vissa förmåner är dock undantagna från kravet på s.k. export. Det handlar om förmåner som inte är avgiftsfinansierade och som bl.a. har drag av socialt stöd. Dessa förmåner är förtecknade i bilaga 10 till förordning (EG) nr 883/2004, enligt förordningens artikel 70. För svenskt vidkommande har BTP och äldreförsörjningsstöd bedömts vara sådana särskilda förmåner som inte kan exporteras utanför , dvs. de kräver bosättning i , och finns förtecknade i bilaga 10. Boendetilläggets konstruktion liknar till stor del konstruktionen av BTP och även i viss mån äldreförsörjningsstödet. Därför torde även bostadstillägget enligt regeringens bedömning kunna förtecknas i bilaga 10, dvs. endast kunna betalas ut vid bosättning i . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 ersättning och aktivitetsersättning, ska tas upp som intäkt i inkomstslaget tjänst. Förslaget föranleder ändringar i 10 kap. 2 § och 11 kap. 30 § IL. Det har framgått att boendetillägget kan ses som en schablonberäknad ersättning för det bostadstillägg (BTP) som upphörde med den tidsbegränsade sjukersättningen.