prop · GY0360 · 2011-02-16 00:00:00 — Enligt det nya direktivet, artikel 14.1, ska företag och företagsgrupper med nämnda avtal vara undantagna också från detta direktiv, utom i ett avseende. Även företag och företagsgrupper med sådana avtal ska om- fattas av bestämmelserna om omförhandling vid väsentliga omstrukture- ringar, se artikel 13. En bestämmelse motsvarande vad som redogjorts för bör införas i den föreslagna lagen. I förhållande till promemorians förslag bör dock vissa redaktionella ändringar göras. Inte heller de gemenskapsföretag och företagsgrupper med avtal enligt Prop. 2010/11:60 artikel 6 i direktiv /45/EG som ingås eller ses över mellan 2009 och ska enligt artikel 14.1 i det nya direktivet om- fattas av det nya direktivets bestämmelser, annat än bestämmelserna om omförhandling vid väsentliga omstruktureringar. En bestämmelse med sådan innebörd bör också införas i den föreslagna lagen. Dessutom fram- går av direktivet att för dessa företag och företagsgrupper ska därutöver gälla de nationella bestämmelser som genomför direktiv /45/EG. Ett förslag till genomförande av den senare bestämmelsen lämnas i avsnitt 7. När gemenskapsföretag och företagsgrupper med nu ifrågavarande typ av avtal är skyldiga att omförhandla den befintliga ordningen för in- formation och samråd med anledning av en väsentlig omstrukturering, följer av det nya direktivet att vissa av dess bestämmelser måste tillämpas under omförhandlingsförfarandet. Det gäller framförallt bestämmelserna om det särskilda förhandlingsorganet i artikel 5 och avtalets innehåll i artikel 6 samt bestämmelserna i artikel 7 om när direktivets tilläggsföreskrifter aktualiseras. Den föreslagna lagen bör innehålla motsvarande regler. Därutöver är det ur praktisk tillämpnings- synpunkt lämpligt att vissa ytterligare bestämmelser i den föreslagna lagen tillämpas av dessa gemenskapsföretag och företagsgrupper under omförhandlingsförfarandet, se vidare i författningsförslaget och författ- ningskommentaren. Beträffande förhandlingar vid väsentliga om- struktureringar och företag eller företagsgrupper med avtal som undantas från lagen, se avsnitt 5.6.3. Av direktivet framgår att det inte finns någon allmän skyldighet att omförhandla gällande avtal när direktivets bestäm- melser genomförs. Om sådana avtal som beskrivits ovan förnyas, framgår av artikel 14.2 i det nya direktivet att den ordning som beskrivits ska fortsätta gälla. En bestämmelse med denna innebörd bör därför tas in i den föreslagna lagen. I likhet med den nuvarande lagen bör möjligheten att förnya av- talen inbegripa en möjlighet att ändra i avtalen utan att lagen i dess helhet blir tillämplig. Så länge parterna är överens bör de ha möjlighet att göra även genomgripande ändringar i avtalet utan att det påverkar i vilken mån gemenskapsföretaget eller företagsgruppen omfattas av lagen, jämför dock regleringen rörande väsentliga omstruktureringar i avsnitt 5.6.3. Om sådana avtal löper ut och inte förnyas, följer av artikel 14.2 att direktivets regler ska gälla. I en sådan situation bör alltså den föreslagna lagen vara tillämplig i sin helhet. Vid genomförandena av direktiv /86/EG om komplettering av stadgan om europabolag vad gäller arbetstagarinflytande och direktiv /72/EG om komplettering av stadgan för europeiska kooperativa föreningar med avseende på arbetstagarinflytande infördes nya bestäm- melser i den nuvarande lagen om europeiska företagsråd, se prop. 2003/04:122 s. 92 respektive prop. 2005/06:170 s. 96. Bestämmelserna tar sikte på situationen när gemenskapsföretaget eller det kontrollerande företaget i en företagsgrupp är ett europabolag eller ett europakooperativ. Enligt 8 a och 8 b §§ i den nuvarande lagen är huvudregeln att den Prop. 2010/11:60 lagen bara ska tillämpas i europabolaget respektive europakooperativet och deras dotterföretag om förhandlingsdelegationen beslutat att avstå från eller avbryta påbörjade förhandlingar om ett avtal om arbetstagar- inflytande enligt reglerna i de lagarna. Likaså ska lagen om europeiska företagsråd tillämpas på gemenskapsföretag eller kontrollerande företag om de, efter ett europabolags eller ett europakooperativs bildande, blir dotterföretag till ett sådant bolag eller kooperativ och arbetstagarna inte har inflytande enligt lagarna om arbetstagarinflytande i europabolag respektive europakooperativ. Det nya direktivet om europeiska företagsråd påverkar inte dessa för- hållanden. Bestämmelser motsvarande dem som finns i den nuvarande lagen bör därför införas i den föreslagna lagen. Dock bör ordet dotter- bolag bytas mot ordet dotterföretag eftersom ett dotterföretag till ett europabolag inte med nödvändighet behöver vara ett bolag. Lagrådet har föreslagit att paragrafen ändras genom att första och andra styckena slås samman samt genom att sista stycket, som enligt Lagrådet är svår- begripligt på grund av uttrycket efter dess bildande, formuleras om. Regeringen finner dock att den redaktionella utformningen av första och andra styckena i respektive paragraf bör kvarstå oförändrad. Paragraferna i lagen bör ha en likartad och konsekvent utformning och även i detta fall är det lämpligt att undantag av tydlighetsskäl regleras i separata stycken. Regeringen kan instämma med Lagrådet när det gäller de problem som kan vara förenade med de sista styckena i respektive paragraf eftersom den bakomliggande regleringen är komplicerad. Emellertid finner regeringen att dessa problem inte kan avhjälpas med de av Lagrådet före- slagna lydelserna. Verksamhet av ideell natur eller med opinionsbildande ändamål Den bestämmelse i det nuvarande direktivet, artikel 8.3, som ger medlemsstaterna möjlighet att fastställa särskilda bestämmelser för före- tag med verksamhet av ideell natur eller med opinionsbildande ändamål ändras inte i det nya direktivet. Bestämmelsen som har genomförts i 8 § i den nuvarande lagen innebär att gemenskapsföretag och företagsgrupper med sådan verksamhet undantas från lagens tillämpningsområde i fråga om verksamhetens mål och inriktning. En motsvarande bestämmelse bör enligt regeringens mening tas in i den föreslagna lagen. Inget undantag för handelsflottan I artikel 1.7 i det nya direktivet ges medlemsstaterna möjlighet att bestämma att direktivet inte ska gälla besättningsmedlemmar i handels- flottan. Bestämmelsen är oförändrad i förhållande till det nu gällande direktivet. 1995/96:163 s. 28 gjorde regeringen bedömningen att det inte fanns tillräckliga skäl att göra undantag för handelsflottan. Regeringen anser inte att det finns anledning att nu göra någon annan bedömning. Regeringens förslag: Genom ett kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation ska det få göras av- vikelser från lagen. Avvikelser ska dock inte få göras om avtalet inne- bär att mindre förmånliga regler ska tillämpas för arbetstagarsidan än som följer av det nya direktivet. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: , Akademikers och är positiva till förslaget. Ingen av remissinstanserna i övrigt berör förslaget. Skälen för regeringens förslag: Enligt den nuvarande lagen får av- vikelser från lagen göras genom ett kollektivavtal som slutits eller god- känts av en central arbetstagarorganisation, under förutsättning att avtalet inte innebär att mindre förmånliga regler ska tillämpas för arbetstagar- sidan än som följer av det nuvarande direktivet. Arbetsmarknadens parter har framhållit att den lagstiftning som genomför de nya EU-reglerna bör vara dispositiv till förmån för kollektivavtal i samma utsträckning som den nuvarande lagen. Regeringen anser att det är viktigt att upprätthålla denna princip. En bestämmelse om möjlighet för parterna att avvika från lagens bestäm- melser genom ett kollektivavtal motsvarande den som finns i den nu- varande lagen bör därför införas i den nya lagen. 5.6.1Skyldigheten att aktivt verka för inrättandet av ett företagsråd Regeringens förslag: Gemenskapsföretaget eller det kontrollerande företaget i en företagsgrupp ska aktivt verka för inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller något annat förfarande för information till och samråd med arbetstagare. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna berör frågan särskilt. Skälen för regeringens förslag: Enligt artikel 4.1 i det nya direktivet ansvarar den centrala ledningen för att skapa de villkor och medel som är nödvändiga för att ett europeiskt företagsråd eller något annat informa- tions- och samrådsförfarande ska kunna inrättas i gemenskapsföretaget eller företagsgruppen. Denna bestämmelse, som är oförändrad, är i första hand genomförd genom 13 § första stycket i den nuvarande lagen. Regeringen anser att ansvaret för att skapa förutsättningar för att ett informations- och samrådsförfarande i någon form införs bör framgå tydligt av den nya lagen. Det är lämpligt att detta kommer till uttryck på samma sätt som i den nuvarande lagen, det vill säga genom att det anges att gemenskapsföretaget eller det kontrollerande företaget ska aktivt Prop. 2010/11:60 verka för detta. Ansvaret för de kostnader som uppstår inför inrättandet av informa- tions- och samrådsförfarande bör, liksom i den nuvarande lagen, regleras i en särskild bestämmelse, se vidare avsnitt 5.8.6. 5.6.2Överlämnande av information inför förhandlingar Regeringens förslag: Gemenskapsföretaget eller det kontrollerande företaget i en företagsgrupp ska till arbetstagarna lämna information som krävs för att förhandlingar ska kunna inledas. Sådan information ska lämnas via ett annat företag eller en annan verksamhet inom företagsgruppen eller gemenskapsföretaget om arbetstagarna begär det. En filial och ett kontrollerat företag ska till gemenskapsföretaget eller det kontrollerande företaget inom EES lämna de uppgifter som behövs för att dessa ska kunna fullgöra sina skyldigheter i detta av- seende. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemorian anges dock att gemenskapsföretaget ska lämna information som är nödvändig för att förhandlingar ska kunna inledas. Remissinstanserna: , Akademikers och är positiva till förslaget. Ingen av remissinstanserna i övrigt berör frågorna särskilt. Skälen för regeringens förslag Vem som ska lämna information Artikel 4.4 i det nya direktivet ersätter artikel 11.2 i det nuvarande direk- tivet. Den nya bestämmelsen syftar till att i förhållande till den nu- varande regeln precisera det ansvar gemenskapsföretaget och företags- gruppen har för att till arbetstagarna överlämna sådan information som krävs för att förhandlingar ska kunna inledas om inrättande av ett europeiskt företagsråd eller något annat förfarande för information och samråd. Preciseringarna bygger på den rättspraxis som utvecklats av EU- domstolen som i flera mål har haft att ta ställning till den närmare inne- börden i den nuvarande regeln, se målen C-62/99 Bofrost10, C-440/00 Kühne & Nagel AG11 samt C-349/01 ADS Anker12. 10Mål C-62/99 Betriebsrat der bofrost . . KG mot Bofrost . . KG (2001 s. I- 2579). 11Mål C-440/00 Gesamtbetriebsrat der . KG (2004 s. I-787). 12Mål C-349/01 Betriebsrat der mot (2004 s. I-6803). direktivets regel är genomförd i 13 § andra stycket i den nuvarande lagen. Alla de nämnda rättsfallen avser företagsgrupper. I Bofrost-målet var det oklart vilket av de i ingående företagen som var det kontrollerande företaget. förklarade att det inte bara är den centrala ledningen inom en företagsgrupp som är ansvarig för att överlämna sådan information till arbetstagarna som är nödvändig för att avgöra om ett europeiskt företagsråd eller ett annat informations- och samrådsförfarande ska kunna inrättas. Direktivets ändamålsenliga verkan kräver enligt domstolen att ett företag i företagsgruppen har en skyldig- het att lämna sådan information, även om det ännu inte har fastställts att den ledning till vilken arbetstagarna har vänt sig är ledningen för det kontrollerande företaget. I Kühne & Nagel-målet fanns den centrala ledningen utanför EES- staterna. Den huvudfråga som hade att ta ställning till var om övriga företag i företagsgruppen till den presumerade centrala ledningen inom EES var skyldiga att överlämna sådan information som den presumerade ledningen behöver för att kunna fullgöra sina informa- tionsförpliktelser i förhållande till arbetstagarna. Domstolen hänvisade åter till att direktivets ändamålsenliga verkan gör det nödvändigt att arbetstagarna får tillgång till de uppgifter som gör det möjligt att bedöma om de har rätt till förhandlingar om inrättandet av ett europeiskt företags- råd eller något annat förfarande för information och samråd. Domstolen slog fast att den presumerade centrala ledningen är skyldig att tillhanda- hålla arbetstagarna nödvändig information. Vidare förklarade domstolen följande. När den centrala ledningen inte håller nödvändig information tillgänglig, ska den presumerade centrala ledningen begära nödvändig information från övriga företag i gruppen inom EES. Dessa är i sin tur skyldiga att tillhandahålla sådan information. Den information de kontrollerade företagen ska tillhandahålla är den de har tillgång till eller kan få tillgång till. I ADS Anker-målet kan huvudfrågan sägas vara den omvända: Är den centrala eller presumerade centrala ledningen skyldig att tillhandahålla kontrollerade företag inom företagsgruppen information när de senare inte har den och den är nödvändig för att förhandlingar ska kunna in- ledas? I målet hade en begäran om information framställts av arbets- tagarna vid ett kontrollerat företag. Åter tar sin utgångs- punkt i att direktivets ändamålsenliga verkan förutsätter att arbetstagarna får tillgång till den information som är nödvändig för att avgöra om de har rätt att begära förhandlingar. Domstolen konstaterade att den centrala eller presumerade centrala ledningens ansvar att tillhandahålla arbets- tagarsidan information även omfattar en skyldighet att lämna sådan in- formation via ett företag i gruppen. Ledningarna ska alltså tillhandahålla sådan information som arbetstagarna i det kontrollerade företaget har begärt när det företaget saknar tillgång till nödvändig information. Enligt artikel 4.4 ligger ansvaret i en företagsgrupp dels hos ledning- arna för de företag som ingår i gruppen, dels hos den centrala ledningen (det vill säga det kontrollerande företaget) eller (när sätet finns utanför EES) den presumerade centrala ledningen i företagsgruppen. I gemenskapsföretaget ligger ansvaret hos den centrala ledningen eller den presumerade centrala ledningen. En bestämmelse motsvarande artikel 4.4 bör införas i den föreslagna Prop. 2010/11:60 lagen. I syfte att återspegla principerna för den rättspraxis som EU-dom- stolen har lagt fast bör lagens bestämmelse också omfatta en skyldighet för ett gemenskapsföretag att lämna information via en verksamhet inom företaget i en annan EES-stat eller via en filial i om arbetstagar- sidan så begärt. Vidare bör svenska filialer i förhållande till ett gemenskapsföretags centrala eller presumerade centrala ledning vara skyldiga att tillhandahålla information, när den senare inte har tillgång till nödvändig information. Detta torde främst vara aktuellt när sätet ligger utanför EES-staterna och en verksamhet inom EES blir den presumerade centrala ledningen. I promemorians förslag till lagtext används uttrycket nödvändig information. Lagrådet menar att nödvändig innebär att stor restriktivitet ska iakttas större än om exempelvis erforderlig eller som krävs används och har föreslagit att ordet byts ut mot som krävs eftersom detta uttryck används i artikel 4.4. Regeringen bedömer att det är lämpligt att, som Lagrådet föreslår, i lagtexten använda samma formulering som i direktivet. Vilken information som ska lämnas Av artikel 4.4 framgår att den information som ska lämnas är de upp- gifter som krävs för att förhandlingar enligt artikel 5 ska kunna inledas, särskilt beträffande företagets eller företagsgruppens struktur och dess arbetstagare. Vad gäller arbetstagarna är det särskilt information om antalet som avses. I de ovan nämnda rättsfallen har också berört frågan om innehållet i informationen. I Bofrost-målet förklarade domstolen att arbetstagarna har rätt att begära tillgång till handlingar som närmare preciserar och förklarar den information som är absolut nödvändig. I Kühne & Nagel-målet konstaterade att den aktuella informationen omfattar det totala genomsnittliga antalet anställda, deras fördelning i medlemsstaterna, företagets verksamheter och företagen i gruppen samt strukturen i företaget och i företag i gruppen, liksom namn- och adressuppgifter avseende relevanta arbetstagarrepresentanter, när denna information är nödvändig för att kunna inleda förhandlingar. Ett liknande resonemang förs i ADS Anker-målet. Regeringen gör bedömningen att det inte är lämpligt att i den före- slagna lagen beskriva alla dessa aspekter på och delar i den information som ska lämnas för att förhandlingar ska kunna inledas. Dock måste innebörden i den bestämmelse som bör införas i lagen förstås på det sätt har förklarat direktivets regel. Regeringens förslag: Initiativ till förhandlingar om inrättande av ett europeiskt företagsråd eller införande av något annat förfarande för information till och samråd med arbetstagare eller nya sådana för- handlingar får tas av gemenskapsföretaget eller det kontrollerande företaget i en företagsgrupp eller skriftligen av minst 100 arbetstagare eller behöriga representanter för dem vid minst två verksamheter eller företag i minst två EES-stater. Gemenskapsföretaget eller det kontrollerande företaget i en före- tagsgrupp ska efter eget eller arbetstagarnas initiativ inleda förhand- lingar om inrättande av ett europeiskt företagsråd eller införande av något annat förfarande för information till och samråd med arbets- tagare när företaget eller företagsgruppen omfattas av lagens tillämpningsområde. Detta gäller dock inte när det finns ett avtal om information och samråd i gränsöverskridande frågor som omfattar samtliga arbetstagare i företaget eller företagsgruppen och som har in- gåtts enligt den nuvarande lagen om europeiska företagsråd eller när de bestämmelser enligt den lagen som ska gälla om avtal inte träffas tillämpats. Nya sådana förhandlingar ska på samma sätt inledas vid väsentliga omstruktureringar i företaget eller företagsgruppen, om inte gällande avtal reglerar hur en sådan situation ska hanteras. Promemorians förslag: Överensstämmer i sak med regeringens för- slag. Remissinstanserna: , Akademikers , och i anser att det tydligare bör framgå att det i första hand är företagets skyldighet att inleda förhandlingar samt att denna skyldighet måste vara förenad med en tidsgräns. Härutöver efter- frågar de vissa förtydliganden beträffande förhandlingar och avtal vid väsentliga omstruktureringar. Även anser att det krävs vissa klargöranden i dessa avseenden. Ingen av remissinstanserna i övrigt berör frågorna särskilt. Skälen för regeringens förslag Det nya direktivets reglering i fråga om inledande av förhandlingar I artikel 1.2 i det nya direktivet anges att ett europeiskt företagsråd eller något annat förfarande för information och samråd ska inrättas vid begäran om detta enligt förfarandet i artikel 5.1. Av artikel 5.1, vilken är oförändrad jämfört med direktiv /45/EG, framgår att gemenskaps- företaget eller det kontrollerande företaget i en företagsgrupp antingen på eget initiativ eller på begäran av arbetstagarsidan ska inleda förhand- lingar om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller något annat informations- och samrådsförfarande. En begäran av arbetstagarsidan kräver att minst 100 arbetstagare eller deras representanter vid minst två Prop. 2010/11:60 företag eller driftställen i minst två olika medlemsstater står bakom den. Bestämmelser med motsvarande innebörd finns i 14 och 18 §§ i den nuvarande lagen. Enligt artikel 13.1 i det nya direktivet ska gemenskapsföretaget eller det kontrollerande företaget inleda nya förhandlingar vid väsentliga om- struktureringar i företaget eller företagsgruppen antingen på eget initiativ eller på begäran av arbetstagarsidan. I en sådan situation behöver dock förhandlingar inledas bara om gällande avtal inte innehåller bestämmel- ser om vad som ska ske vid en omstrukturering, eller om två eller flera avtal innehåller motstridiga bestämmelser i detta avseende. Motsvarande bestämmelser finns inte i direktiv /45/EG och inte heller i den nuvarande svenska lagen. Företagets skyldighet att inleda förhandlingar Bestämmelser motsvarande det nya direktivets om inledande av förhand- lingar bör införas i den föreslagna lagen. Det bör således framgå att gemenskapsföretaget eller det kontrollerande företaget under vissa förut- sättningar har en skyldighet att inleda förhandlingar. Skyldigheten att inleda förhandlingar inträder i princip när de förutsättningar som ovan beskrivits beträffande tillämpningsområde i avsnitt 5.4 är uppfyllda och ett initiativ till förhandling tagits. Motsvarande bör gälla när det i ett gemenskapsföretag eller en sådan företagsgrupp som träffas av lagens bestämmelser inträffar en väsentlig omstrukturering, om inte situationen är förutsedd och kan hanteras enligt gällande avtal. Det saknar betydelse när det eller de gällande avtalen ingåtts så länge de omfattar all verksam- het i gemenskapsföretaget eller företagsgruppen. Om flera avtal är aktuella och dessa är motstridiga, måste en ny förhandling inledas när förutsättningarna härför i övrigt är uppfyllda. Vidare får det antas att förhandlingsskyldigheten i en omstruktureringssituation gäller oberoende av om det befintliga förfarandet för information och samråd kommit att regleras genom avtal eller på annat sätt. Närmare om väsentlig om- strukturering, se nedan. , Akademikers Central- organisation, och i anser att det av lagen bör framgå att om frågan om väsentlig omstrukturering ska anses vara reglerad i avtal ska det uttryckligen framgå av avtalet hur omstruktureringen ska hanteras. Regeringen, som i och för sig instämmer, menar att detta redan framgår av den föreslagna lydelsen. Av skäl 41 i ingressen till det nya direktivet följer att det nya direktivet inte medför något allmänt krav på omförhandling av befintliga avtal. Även detta bör framgå av den nya lagen. Det är rimligt att samma sak blir gällande om den befintliga ordningen för information och samråd regleras av den nuvarande lagens regler om vad som ska gälla om avtal inte träffas. Det är som nämnts bara vid en väsentlig omstrukturering som det nya direktivet ställer krav på omförhandling, om inte befintliga avtal reglerar den uppkomna situationen. , Akademikers Central- organisation, och i anser att det tydligare bör framgå att det först och främst är företagets skyldighet att inleda förhandlingar samt att denna skyldighet måste vara förenad med en tidsgräns eftersom det är först då sanktions- regeln blir effektiv. Organisationerna har därutöver anfört följande. har knappt hälften av alla företag som uppfyller kriterierna inrättat ett europeiskt företagsråd. kommer förhandlingsinitiativet från arbetstagarna eftersom många företag intar en passiv hållning i frågan trots att det i den nuvarande lagen är tydligt att det är företaget som ska begära förhandlingar med arbetstagarnas förhandlingsdelegation i syfte att bilda ett europeiskt företagsråd. I företag där det inte finns en lokal facklig organisation eller där den fackliga närvaron är låg kan lag- stiftaren inte heller förvänta sig att arbetstagarna alltid skriftligen ska begära att ett företagsråd ska inrättas. Regeringen vill i detta sammanhang erinra om att det krävs att en framställan om förhandlingar först har gjorts, antingen i form av ett eget initiativ av företaget eller av arbetstagarna. I den nuvarande lagen anges att en förhandlingsdelegation för arbetstagarna ska bildas efter ett sådant initiativ. Företaget har sedan en skyldighet att inleda förhandlingar med förhandlingsdelegationen.