prop · GY03104 · 2011-03-22 00:00:00 — Bilaga 3 Sammanfattning av promemorian Skolans och arbetsmarknadens regler vid gymnasial lärlingsutbildning och gymnasial lärlingsanställning (U2010/5775/G) Promemorian har utarbetats inom för att komplettera och ur ett skoljuridiskt perspektiv ytterligare belysa vissa frågor i anslutning till förslagen i betänkande Lär- ling en bro mellan skola och arbetsliv (SOU 2010:19). I första hand rör det frågeställningar kring regelverken för arbetsmarknaden och skolan och hur de förhåller sig till varandra vid anställning av elever som genomgår gymnasial lärlingsutbildning i enlighet med propositionerna Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199) och Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165). har föreslagit att gymnasial lärlingsutbildning kan kombineras med en särskild form av anställning; gymnasial lärlings- anställning. Denna anställningsform är tidsbegränsad och förutsätter att en gymnasial lärlingsutbildning pågår som anställningen. Det förhållandet att en elev som genomgår gymnasieutbildning är anställd ger upphov till vissa gränsdragningsfrågor, som avser oklarheter kring om det är skolans eller arbetslivets regelverk som ska tillämpas. Även när det gäller elever som utbildas på en arbetsplats utan att vara anställda blir vissa av dessa oklarheter aktuella. I promemorian behandlas ett antal sådana frågor, främst ur ett skoljuridiskt perspektiv. Förhållandet mellan utbildning och anställning Förslag: 16 kap. 11 § skollagen ska kompletteras med en bestäm- melse om att elev som genomgår gymnasial lärlingsutbildning också kan vara anställd. En sådan anställning ska, i enlighet med Lärlings- utredningens förslag, betecknas gymnasial lärlingsanställning och regleras i en särskild lag. De nya regler om gymnasial lärlingsutbildning som har införts i skol- lagen och gymnasieförordningen som en följd av prop. bygger på att en sådan utbildning kan genomföras inom ramen för ett av den nya gymnasieskolans yrkesprogram. därför ett annat sätt att gå ett yrkesprogram och uppnå samma examens- mål som de elever som har gått igenom samma yrkesprogram men med en i huvudsak skolförlagd utbildning. Den valda utformningen under- stryker att det är utbildningen som är grunden för den gymnasiala lär- Den regleras i skollagen och är fullt integrerad i Den ordning som har antagits för den gymnasiala lärlingsutbildningen i har en annan utgångspunkt, eftersom utbildningen genomförs inom ramen för gymnasieskolan och det inte finns något krav på anställ- I den gymnasiala lärlingsutbildningen är anställning av eleven enbart en möjlighet men inte någon nödvändighet för utbildningen ska komma till stånd. Detta grundläggande synsätt har också kommit till uttryck i den defini- tion som tagits in i 1 kap. 2 § gymnasieförordningen. lingsutbildning som en utbildning inom ett yrkesprogram som till mer än hälften genomförs på en eller flera arbetsplatser utanför skolan. har det tidigt gjorts klart att det ska finnas en möjlighet för de som går en gymnasial lärlingsutbildning att förena utbildningen med Detta är angeläget, inte minst med tanke på att lärlingsutbild- ningen har som ett av sina främsta syften att underlätta ungdomars eta- blering på arbetsmarknaden genom att föra skola och arbetsliv närmare Ett sätt att uppnå detta är att ge möjlighet till anställning redan för de elever som är under utbildning. Detta är bakgrunden till uppdrag att föreslå en anställningsform som kan kombineras med den gymnasiala lärlingsut- Det betyder att möjligheten för den som går en gymnasial lärlingsutbildning att kombinera utbildningen med den särskilda formen för lärlingsanställning är helt beroende av att lärlingen alltjämt är antagen till och genomgår den gymnasiala lärlingsutbildningen. antagits till den gymnasiala lärlingsutbildningen kommer att vara elever men någon eller några av dem kommer också att kunna vara anställda av den arbetsgivare som svarar för den arbetsplatsförlagda delen av utbild- Mottagande, antagning och urval Förslag: Det är huvudmannen för utbildningen som ska svara för mottagande, antagning och urval till gymnasial lärlingsutbildning. Skolhuvudmannen ska besluta om fördelning av elever på utbild- ningsplatser efter samråd med berörda arbetsgivare. framgå av förordning. För utbildningar med arbetsplatsförlagt lärande aktualiseras frågan om arbetsgivaren ska vara delaktig när det gäller fördelningen av platser. Med den gymnasiala lärlingsutbildningen ökar omfattningen av det arbetsplatsförlagda lärandet, eftersom denna del ska utgöra minst hälften Det finns därför anledning att räkna med att arbetsgivare i högre grad än tidigare kommer att uttrycka intresse av och synpunkter på vilka elever som ska placeras hos dem. En grundläggande princip inom skolväsendet är att alla, oberoende av geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden, ska ha lika tillgång till utbildning (se 1 kap. 8 § skollagen [2010:800]). bildning ska vara öppen för alla som uppfyller de behörighetskrav som Därmed skiljer sig antagning till utbildning på ett väsentligt sätt från de förutsättningar som gäller för anställning, där bl.a. personliga kvalifikationer och andra egenskaper kan tillmätas betydelse. skolans regler om mottagande, antagning och urval grundar sig på objek- tiva och tydliga kriterier som syftar till att värna elevernas rättssäkerhet och allas lika rätt till utbildning. Dessa grundläggande och gemensamma principer för gymnasieskolans nationella program är av så stort värde att det inte är lämpligt att göra några avsteg från dem för att ge arbetsgivarna inflytande över mottagande och antagning till den gymnasiala lärlings- Gymnasial lärlingsutbildning förutsätter dock ett nära samarbete mellan skola och arbetsliv. Det ställer krav på delaktighet och inflytande för bägge parter. Även om arbetsgivarna inte ges någon roll i fråga om mottagande och antagning av enskilda elever är det naturligt att det finns en skyldighet för skolan att samråda med arbetsgivaren innan en elev placeras hos arbetsgivaren. Kravet på avtal mellan eleven, skolhuvudmannen och arbetsplatsen Förslag: Det ska föreskrivas i lag att utbildningskontrakt ska inne- hålla uppgift om: 1. vilka delar av utbildningen som ska genomföras på arbetsplatsen samt omfattningen av dessa, 2. vem av skolhuvudmannen eller arbetsplatsen som slutligt ska er- sätta de skador som eleven kan orsaka under den arbetsplatsförlagda 3. avtalstiden och grunderna för att avtalet ska kunna upphöra dess- har utgått från att den arbetsplatsförlagda delen av den gymnasiala lärlingsutbildningen ska grunda sig på ett avtal (utbild- ningskontrakt) mellan eleven, skolan och företrädare för arbetsplatsen. Kontraktet ska reglera vilka delar av utbildningen som ska genomföras på arbetsplatsen, omfattningen av dessa samt vilka mål som ska uppnås för dessa moment. Förslaget utgår från det krav på motsvarande avtal som ställs i 12 § förordningen (2007:1349) om försöksverksamhet med Ansvar för skador som eleven kan orsaka bör behandlas i utbildnings- När det gäller skador som kan drabba eleven har lärlingsut- redningen föreslagit att samtliga elever med gymnasial lärlingsutbildning ska omfattas av förordningen (SKOLFS 1991:47) om ersättning vid personskada till elev i viss gymnasieskoleutbildning, oavsett anställning. Konsekvenser för utbildningen om anställningen upphör Förslag: Elevens rätt att fullfölja utbildningen enligt skollagen ska inte påverkas av att en eventuell anställning upphör. och företrädare för arbetsplatsen ska i utbildningskontraktet reglera under vilka förutsättningar avtalet får brytas. En elev som har börjat på ett nationellt program har enligt 16 kap. 37 § skollagen rätt att fullfölja sin utbildning på det påbörjade programmet eller den nationella inriktningen. Det gäller också om de förhållanden som gällde vid tiden för antagningen har ändrats. även för en elev som har påbörjat gymnasial lärlingsutbildning. det är möjligt att anordna en lämplig, arbetsplatsförlagd ut- bildning ska eleven istället erbjudas att fullfölja yrkesprogrammet i skol- Om inte heller det är möjligt ska eleven ges möjlighet att fullfölja ett annat yrkesprogram (16 kap. 38 § skollagen). viktig skillnad mellan de arbetsrättsliga reglerna för en anställnings upp- hörande och det utrymme som skollagen medger för att avskilja en elev från en pågående utbildning. Det är de senare bestämmelserna som avgör frågor av det slaget när det gäller den gymnasiala lärlingsutbildningen. Det betyder att om en elev har gjort sig skyldig till en så allvarlig förseelse att det utgör skäl för att avskilja honom eller henne från utbildningen, kommer eleven också att med automatik att förlora sin lärlingsanställning. Det beror på att en lärlingsanställning bara kan pågå så länge som lärlingsutbildningen fort- Eleven förlorar som framgått däremot inte nödvändigtvis sin utbildningsplats bara för att lärlingsanställningen upphör, även om det kan antas vara det vanligast förekommande. Rätten för eleven att full- följa utbildningen på programmet ska därför enbart bedömas med beak- tande av skollagens regler om detta och inte utifrån lärlingsanställningen. I det fallet har utbildningskontraktet avgörande betydelse för att bedöma under vilka förutsättningar som arbetsgivaren kan neka eleven en fortsatt För att undvika otydligheter och alltför skilda synsätt mellan parterna är det viktigt att skolan och företrädare för arbetsplatsen i utbildningskontraktet har gjort klart vad som krävs för att det avtalet ska Förslag: Bestämmelsen i 3 kap. 5 § gymnasieförordningen om att arbetsplatsens arbetstider ska följas vid arbetsplatsförlagt lärande, ska även fortsättningsvis gälla, om inte rektor bestämmer annat. Bedömning: Rektor kan besluta om att de tider som följer av reglerna i arbetstidslagen och minderårigföreskrifterna ska tillämpas även för icke anställda gymnasiala lärlingar. Enligt 3 kap. 5 § andra stycket gymnasieförordningen ska arbetsplat- sens arbetstider tillämpas när skolarbetet förläggs till en arbetsplats utan- för skolan, om inte rektorn beslutar något annat. Detta gäller både an- ställda och icke anställda lärlingar. Det betyder att det under en vanlig arbetsvecka på heltid finns små möjligheter för en elev att arbeta utöver vad som ingår i utbildningen. Det saknas bestämmelser utöver de som finns i gymnasieförordningen om omfattning och förläggning av tiden för det arbetsplatsförlagda läran- det för de elever som inte är anställda. I 3 kap. 5 § gymnasieförordningen ges dock rektorn möjlighet att fatta beslut om avvikelser från de arbets- tider som tillämpas på arbetsplatsen för det arbetsplatsförlagda lärandet. Därigenom kan beslut fattas om att de tider som följer av reglerna i arbetstidslagen och minderårigföreskrifterna ska tillämpas på motsva- rande sätt även för icke anställda lärlingar. Ledighet, semester och lov Förslag: Annan ledighet än lov ska en elev med lärlingsanställning ansöka om hos rektorn och som huvudregel även arbetsgivaren. För en elev som har träffat avtal med arbetsgivaren om att utföra arbete i större utsträckning än vad som ingår i utbildningen, ska de bestämmelser som gäller för andra arbetstagare i fråga om ledighet och semester tillämpas såvitt gäller detta arbete. En elev med lärlingsanställning ska anmäla sjukfrånvaro både till skolan och till arbetsgivaren. Den som genomgår gymnasial lärlingsutbildning omfattas av samma regler om lov och annan ledighet som andra elever i gymnasieskolan. innebär att det är rektor som beslutar om annan ledighet än lov. 10 § skollagen finns regler om läsår och i 3 kap. gymnasieförordningen finns föreskrifter om läsårets längd och när det ska börja och sluta. bestämmelser gäller även som de arbetsplatsförlagda delarna av utbildningen pågår. För de momenten i utbildningen gäller att eleven ska följa de arbetstider som gäller för arbetsplatsen, om inte rektorn har beslutat något annat. En skillnad mellan elever med lärlingsanställning och elever utan så- dan anställning, är att för den förstnämnda gruppen ska ansökan om ledighet utöver loven inte bara bör göras hos rektorn på skolan utan även Därutöver ska de arbetsrättsliga regler för aktuell ledighet som följer av lag eller kollektivavtal tillämpas. Med det följer att eleven dels måste få ett godkännande från rektorn, i enlighet med skol- författningarna, dels måste följa de arbetsrättsliga bestämmelser och kollektivavtal som reglerar olika typer av ledigheter för anställda. fall, t.ex. när det gäller ledighet med tillfällig föräldrapenning, krävs bara en anmälan till arbetsgivaren. Förslag: Beslut om disciplinåtgärder enligt skollagens bestämmelser ska även fortsättningsvis fattas av skolhuvudmannen, rektor och lärare, både när det gäller anställda och icke anställda lärlingar. Med införandet av den nya skollagen införs ökade möjligheter för huvudmannen, rektorn och lärarna att vidta disciplinära åtgärder för att kunna skapa trygghet och studiero för eleverna. utbildningen är, som framgått tidigare, ett sätt att genomgå ett av gymna- Frånsett de särskilda regler som gäller för just lärlingsutbildningen i fråga om t.ex. förläggningen av utbildningen och rätten att fullfölja denna, finns det i 5 kap. 19-21 §§ särskilda bestämmel- ser om avstängning från utbildning med praktiska inslag. skollagens generella regler utan undantag. Det betyder att de ordnings- regler och disciplinära åtgärder som anges i skollagen även gäller för den del av utbildningen som genomförs på en arbetsplats. att skolans beslut om disciplinåtgärder kommer att gälla även på arbets- Det leder till vissa skillnader mellan de elever som är anställda och de som inte är det när det gäller tillämpligheten av arbetsrättsliga sanktions- För de elever som endast genomgår utbildning saknar företrädare för arbetsplatsen möjlighet att på egen hand besluta om några disciplin- åtgärder utan är hänvisad till att ta kontakt med skolan för att skolan ska kunna ta ställning till om någon av de åtgärder som skollagen anvisar ska Det innebär att skolans beslut gäller även på arbetsplatsen. exempelvis en elev stängs av gäller det utbildningen i sin helhet; alltså även den arbetsplatsförlagda delen. Även om företrädare för arbetsplatsen inte själv kan besluta om några åtgärder kan denne neka att ta emot eleven fortsättningsvis. ningarna för att arbetsplatsen ska ha rätt att återkalla en utbildningsplats är dock en fråga som inte är reglerad i skollagen utan det är en av de saker som parterna ska reglera i utbildningskontraktet. Förslag: Skolan och företrädare för arbetsplatsen ska i utbildnings- kontraktet reglera vem av dem som slutligt ska svara för eventuella skador som eleven kan orsaka. En elev som under arbetsplatsförlagd utbildning utför arbete som till sin art liknar det som utförs av de anställda på arbetsplatsen ska också anses vara arbetstagare i skadeståndslagens mening. 6 kap. 5 § 2 p skadeståndslagen (1972:207). Det saknas dock en uttryck- lig reglering av vem det är som ska bära ansvaret; skolan eller arbets- Även om en obligatorisk försäkring inte är en framkomlig lösning bör den slutliga ansvarsfördelningen mellan parterna för en inträffad skada En sådan reglering förutsätter dock att det på förhand går att bedöma vem det i varje enskilt fall är rimligt att lägga ansvaret på. hänsyn till de skiftande förhållanden som kan antas finnas mellan olika arbetsplatser och att det kan förekomma många olika modeller för hur elevernas utbildnings och arbetstider överlappar och kompletterar var- andra, framstår det som lämpligast att frågan om ansvarsfördelningen i stället överlämnas till parterna. Redan när utbildningskontraktet kommer till stånd bör parterna överväga denna fråga och bestämma vem av skol- huvudmannen och arbetsplatsen som i normalfallet slutligt ska stå risken för de skador som eleverna orsaker och i vilka fall den risken eventuellt ska övergå på den andra parten. Bilaga 4 Lagförslag i promemorian Skolans och arbetsmarknadens regler vid gymnasial lärlingsutbildning och gymnasial lärlingsanställning (U2010/5775/G) Förslag till lag om ändring av skollagen (2010:800) Inom yrkesprogrammen kan det finnas gymnasial lärlingsutbild- ning, som kan börja det första, andra eller tredje läsåret. Gymnasial lärlingsutbildning ska i huvudsak vara förlagd till en eller flera arbetsplatser. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om gymnasial lärlingsutbildning. Inom yrkesprogrammen kan det finnas gymnasial lärlingsutbild- ning, som kan börja det första, andra eller tredje läsåret. Gymnasial lärlingsutbildning ska i huvudsak vara förlagd till en eller flera arbetsplatser. För varje elev ska det upprättas ett skriftligt avtal som undertecknas av eleven, skolan och företrädare för den arbetsplats som ska svara för den arbetsplatsförlagda delen av ut- bildningen (utbildningskontrakt) Enligt lagen om gymnasial lär- lingsanställning kan den som genomgår gymnasial lärlingsut- bildning anställas av den arbets- givare som ansvarar för den arbetsplats som utbildningen är förlagd till. I utbildningskontraktet ska det anges 1.vilka delar av utbildningen som ska genomföras på arbets- platsen samt omfattningen av dessa, 2.vem av skolhuvudmannen och arbetsplatsen som slutligt ska ersätta de skador som eleven kan orsaka under den arbetsplats- förlagda utbildningen, samt 3.avtalstiden och grunderna för att avtalet ska kunna upphöra innan avtalstiden löpt ut. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om gymnasial lärlingsutbildning. Bilaga 5 Förteckning över remissinstanser avseende betänkandet Lärling en bro mellan skola och arbetsliv (SOU 2010:19) och promemorian Skolans och arbetsmarknadens regler vid gymnasial lärlingsutbildning och gymnasial lärlingsanställning (U2010/5775/G) Efter remiss har yttranden över betänkandet och promemorian avgetts av Myndigheten för handikappolitisk samordning HANDISAM, Barnom- budsmannen, för arbetsliv och socialvetenskap (FAS), , , Statskontoret, Statens skol- verk, , Specialpedagogiska skolmyndigheten, , Myndigheten för , , , , , , , , , politisk utvärdering (IFAU), Arbetsdomstolen, kommun, kommun, kommun, , , , , , , , kommun, kommun, , , kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, , läns landsting, , , , , , , Föräldraalliansen , , (Industriarbetsgivarna), , Hantverkarnas , , , i (LO), , (), Plåt och , Stål och metallindustrins yrkesnämnd (Industriarbetsgivarna), , , Akademikers (), , , Kommuner och Landsting, , , (Industriarbetsgivarna), Tjänstemännens Central- organisation (TCO), Transportfackens (), , för Hotell och Restauranger, och (Industriarbetsgivarna). Utanför remisslistan har , , , , TransportGruppen, Livsmedelsföretagen, , , , , Målaremästarna, Frisörföretagarna och Teknikföretagen inkommit med yttrande. Internationella programkontoret för utbildningsområdet, , , , kommun, kommun, kommun, , kommun, Söder- hamns kommun, , kommun, Åre kommun, , Västra , Fastig- hetsbranschens , , Föreningen (), Handelns kompetensråd, Handikappför- bundens samarbetsorgan, Kylbranschens kompetensakademi, , för Ungdomsorganisatio- ner (LSU), Metallgruppens Utbildningsråd, , , , , och Skola, , , , elevråd , Elevråds , Såg- verkens och och Teknikföretagens yrkes- nämnd har beretts tillfälle att avge yttrande men har avstått. Bilaga 6 Lagrådsremissens lagförslag Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 16 kap. 11 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 16 kap. 11 a och 11 b §§, av följande lydelse. Inom yrkesprogrammen får det finnas gymnasial lärlingsutbildning, som börjar det första, andra eller tredje läsåret. Gymnasial lärlingsutbildning ska i huvudsak vara förlagd till en eller flera arbetsplatser. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om gymnasial lärlingsutbildning. Ett skriftligt avtal (utbildnings- kontrakt) som undertecknas av eleven, skolhuvudmannen och den juridiska eller fysiska person som tillhandahåller den arbetsplats- förlagda delen av den gymnasiala lärlingsutbildningen, ska upp- rättas för varje elev och arbets- plats. Skolhuvudmannen ska se till att utbildningskontrakt upprättas. Om eleven är och inte har ingått äktenskap, ska även vårdnadshavaren underteckna utbildningskontraktet. I utbildningskontraktet ska det anges 1.vilka delar av utbildningen som ska genomföras på arbets- platsen och omfattningen av dessa delar, 2.hur kostnaderna för de skador som eleven kan orsaka under den arbetsplatsförlagda delen av ut- bildningen ska fördelas mellan skolhuvudmannen och den juri- diska eller fysiska person som avses i första stycket, 3. avtalstiden och grunderna för att avtalet ska kunna upphöra innan avtalstiden löpt ut, och 4. vilken lärare på skolenheten och vilken handledare på arbets- platsen som ska vara kontakt- person för den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen. Regeringen eller den myndighet Denna lag träder i kraft . Bilaga 7 Lagrådets yttrande Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitierådet , f.d. regeringsrådet och justitierådet . Kvalitet i gymnasial lärlingsutbildning Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat att inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet . Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , Adelsohn , , , , , , , , Hatt Regeringen beslutar proposition 2010/11:104 Kvalitet i gymnasial lärlingsutbildning inför, ändrar, upp- Lag om ändring i 16 kap. 11 och 11 b §§ skollagen (2010:800)