prop · GY03114 · 2011-03-21 00:00:00 — komponenter och tillbehör som utformats särskilt för Markfordon och komponenter. 26a(del),b Kemiska eller biologiska toxiska agens, "agens för kravallhantering", radioaktiva material, tillhörande utrustning, komponenter och material. "Energetiska material", och besläktade substanser. Krigsfartyg (ytfartyg eller undervattensfarkoster), särskild marin krigsmateriel, tillbehör, komponenter och "Flygplan", "aerostat", UAV, flygplansmotorer och "flygplansutrustning", tillhörande utrustning och komponenter som särskilt utformats för militär Elektronisk utrustning som inte förekommer på något annat ställe i EU:s gemensamma militära förteckning KS4,10, enligt följande och särskilt utformade komponenter. Höghastighetsvapen med kinetisk energi och tillhörande utrustning, enligt följande, samt komponenter som utformats särskilt för dessa vapen. 26a(del), Pansar- eller skyddsutrustning samt dito konstruktioner "Specialiserad utrustning för militär utbildning" eller för simulering av militära scenarion, simulatorer som särskilt utformats för att träna användningen av skjutvapen eller vapen enligt ML1 eller ML2 och särskilt utformade komponenter och tillbehör för dessa. Bild- eller motmedelsutrustning, enligt följande, som utformats särskilt för militär användning, och särskilt utformade komponenter och tillbehör för denna. Smidesstycken, gjutstycken och andra obearbetade produkter vars användning i en produkt som omfattas av förteckningen går att identifiera genom materialets beståndsdelar, form eller funktion, och som utformats särskilt för någon produkt som omfattas av ML14, ML6, ML9, ML10, ML12 eller ML19. 10 (del) Övrig utrustning, material och "bibliotek", enligt följande, samt komponenter som utformats särskilt för Utrustning och komponenter för framställning av Vapensystem baserade på riktad energi (DEW), därtill hörande utrustning eller motmedelsutrustning och testmodeller, enligt följande, och särskilt utformade komponenter för dessa. Kryogen och "supraledande" utrustning, enligt följande, och särskilt utformade komponenter och tillbehör för "Programvara". "Teknik". Förteckning över produkter/ämnen med deklarationsskyldighet trender i den svenska och internationella Nedanstående text utgör ett bidrag från (), i vilket myndigheten redovisar sin syn på viktiga tendenser när det gäller den svenska och internationella exportkontrollen . Spridningen av massförstörelsevapen (MFV) är ett av de allvarligaste säkerhetspolitiska hot som världen står inför. Den svenska exportkontrollen avseende produkter med dubbla användningsområden (PDA) syftar ytterst till att förhindra spridning av MFV. En effektiv produktkontroll kommer även fortsättningsvis att utgöra basen i den svenska exportkontrollen men slutanvändningskontrollen kommer att bli allt viktigare. ISP kommer att fortsätta sitt arbete med att förenkla ärendehanteringen i syfte att möjliggöra att mer resurser kan läggas på mer komplicerade ärenden. Detta kommer i sin tur att kräva att större resurser läggs på tillsynsverksamheten. Härutöver är en fortsatt god myndighetssamverkan avgörande för att en effektiv exportkontroll. Det inrättade för icke-spridningsfrågor är ett sätt att samordna de myndigheter som har uppdrag inom icke- spridningsarbetet och uppnå ett effektivt resursutnyttjande. En försvårande omständighet är att ISP enligt signalspaningslagen inte längre har möjlighet att inrikta FRAs signalspaning. uppgick värdet av försvarsmaterielexporten till ca 13,7 mdkr. Exporten följde samma mönster , d.v.s. exporten till EU:s medlemsstater (inklusive och ) och stater med vilka har ett väl etablerat samarbete (främst , , , och ) dominerar. Ett antal faktorer förväntas påverka exportkontrollen av försvarsmateriel . Detta gäller främst ikraftträdandet av direktivet om överföring av försvarsmateriel inom EU (ICT) och de kommande FN-förhandlingarna om ett vapenhandelsfördrag (). Sedan nuvarande krigsmateriellag kom 1993 har det skett en praxisutveckling mot bakgrund av de nya globala hoten mot säkerhet. Även försvarsmaktens materielförsörjningsstrategi, där regeringen betonar vikten av internationella materielsamarbeten, påverkar exportkontrollen. Ett övergripande problem som ISP identifierat - såväl vad avser exportkontrollen av PDA som försvarsmateriel - är att trovärdigheten i denna riskerar urholkas p.g.a. att företag och personer som bryter mot exportkontrollregelverket sällan påförs påföljd. Detta försvårar ISP:s arbete och riskerar medföra negativa konsekvenser för den svenska säkerhets- och utrikespolitiken. Spridning av massförstörelsevapen (MFV) utgör ett av de allvarligaste säkerhetspolitiska hot som världen står inför. Strävan att förhindra spridning av MFV har stor inverkan på hur såväl som EU utformar sin utrikes- och säkerhetspolitik. I arbetet med att förhindra spridning av MFV utgör exportkontrollregimerna ett viktigt instrument. Det är därför av största vikt att det arbete som sker inom regimerna intensifieras och stärks. Här kan särskilt lyftas fram vikten av att regimerna kan upprätthålla och besluta om relevanta kontrollistor över produkter som kan användas för framställning av MFV. I detta arbete stödjer med expertstöd. Det åligger även ISP att säkerställa att de åtaganden som gör i dessa regimer genomförs i samband med prövningar av ansökningar om exporttillstånd av produkter med dubbel användning (PDA). Exportkontrollen syftar till att säkerställa att svensk industri, svenska förmedlare eller svenska forskningsinstitutioner inte bidrar till MFV-spridning genom export av PDA eller teknologier till statliga och icke-statliga aktörer med MFV- ambitioner. Arbetet med icke-spridningsfrågor omfattar flera svenska myndigheter och ett väl fungerande samarbete mellan dessa myndigheter är en förutsättning för ett effektivt icke-spridningsarbete. Av hänsyn till detta har 2010 ett Samverkansråd inrättats med deltagande av de myndigheter som har uppdrag på icke-spridningsområdet. På motsvarande sätt är det angeläget att svenskproducerad försvarsmateriel inte hamnar i länder där de kan komma att utnyttjas i aggressiva syften eller till förtryck av den egna befolkningen. Prövning av industrins ansökningar om exporttillstånd sker här med utgångspunkt inte bara i de svenska riktlinjerna utan även i EUs gemensamma ståndpunkt med gemensamma regler för export av militär teknik och försvarsmateriel. I tillståndsprövningen ska också hänsyn tas till de försvars-, säkerhets- och utrikespolitiska förändringar som sker; t.ex. försvarspropositionernas skrivningar om vikten av internationella samarbeten och regeringsskrivelsen avseende politik för hållbar utveckling. I sammanhanget är det viktigt att notera att utvecklingen visat att terroristattentat och tillgången till illegala små och lätta vapen är det som skördar människoliv snarare än nukleära, kemiska eller biologiska vapen. De små och lätta vapnen har varit 2000-talets veritabla massförstörelsevapen! I det perspektivet är FN:s arbete med ett internationellt vapenhandelsfördrag utomordentligt viktigt. Som ett resultat av EUs beslut att underlätta rörligheten inom EU vid handeln med komponenter och mindre försvarssystem [Intra Community Transfer] pågår inom medlemsstaterna ett arbete att reformera lagstiftningen. Frågan bereds f.n. i och ett förslag till författningsändringar beräknas komma att föreläggas . Ett led i denna reform är att etablerade försvarsindustrier ska certifieras enligt riktlinjer fastlagda av EU. ISP förutsätts vara ansvarig svensk myndighet för denna certifiering. Med dessa utgångspunkter, redovisas i det följande de viktigaste tendenserna i den svenska och internationella exportkontrollen vad avser PDA och försvarsmateriel samt ISPs roll i denna utveckling Produkter med dubbel användning (PDA) I den svenska exportkontrollen PDA är utgångspunkten den kontrollista som finns som bilaga 1 till rådets förordning (EG) 428/2009. Denna lista omfattar de produkter som de olika internationella exportkontrollregimerna, dvs Wassenaar Arrangement (WA), Missilteknologiregimen (MTCR), (), Australiengruppen (AG) och Kemvapenkonventionen (CWC) har fört in i sina kontrollistor. Vid tillståndprövningen av en ansökan om export av PDA sker denna med beaktande av såväl produktens känslighet som produktens slutanvändning. Tillstånd ska inte medges om det föreligger misstanke att produkten ska användas i militära/MFV-projekt i mottagarlandet. För att kunna göra denna bedömning krävs att ISP har kunskap om de företag, organisationer och personer som fungerar som kanaler för upphandling till den icke önskade slutanvändningen. ISP har i enlighet med nämnda EG-förordning även möjlighet att lägga produkter som inte återfinns i ovan nämnda bilaga 1, d.v.s. icke kontrollerade produkter, under kontroll om det finns en misstanke att produkten kan komma att användas i ett MFV-program, s.k. catch-all. Förutsättningen för att ISP på ett effektivt sätt ska kunna hantera sin tillståndprövning är att myndigheten har ett nära samarbete med , , , FRA och FOI. ISP har en strävan att effektivisera tillståndsprövningen och att minska företagens administrativa börda vad gäller exportkontroll. Ett sätt att göra detta är att utveckla formerna för globala tillstånd. Dessa tillstånd är breda tillstånd, som ges till företag som har en väl utvecklad intern exportkontroll. Tack vare de globala tillstånden frigörs resurser på ISP som kan användas för att hantera de mer komplexa ansökningarna som det är resurseffektivt för de exporterande företagen. Genom ISPs tillsyn av företagens interna kontrollprogram garanteras en fortsatt hög kvalitet i exportkontrollen. För att fullt ut kunna genomföra denna typ av förenkling krävs också att ISP ges möjlighet att sanktionera företag som inte uppfyller sina åtaganden. Förenklade procedurer får inte leda till en sämre exportkontroll! Genom att få möjlighet att besluta om sanktionsavgifter skulle ISP bl.a. kunna säkerställa att företag lägger tillräckliga resurser på sin interna kontroll. Det kan konstateras att antalet förfrågningar om förutsättningarna att genomföra en viss export (s.k. förhandsbesked) fortsätter att öka markant. Utvecklingen är bl.a. en konsekvens av den ökade uppmärksamhet som riktats mot och MFV-program till följd av de sanktioner som beslutats av och av EU. Medan handel med är det närmaste obefintlig har handel med traditionellt varit betydande. beslutade EU om att införa nya sanktioner mot (förordning 961/2010) som inneburit att restriktionerna rörande handel med har blivit mer omfattande. Genom dessa har bl.a. fler produkter blivit förbjudna att exportera till , långtgående restriktioner har införts mot den iranska energisektorn samt regleras finansiella transaktioner till och från landet. Genom detta har ISP fått ett nytt uppdrag att meddela förhandstillstånd för överföringar av tillgångar över 40 000 och att ta emot förhandsanmälan vid alla transaktioner över 10 000 till och från . Produktkontrollen kommer även fortsättningsvis att utgöra grunden i den svenska exportkontrollen. En ökad fokus på slutanvändningen krävs emellertid. Ett sätt att utveckla slutanvändarkontrollen är att ställa krav på de exporterande företagen att de har kunskap om sina kunder liksom att de kontrollerar att de produkter som exporteras används i enlighet med utfärdade slutanvändarintyg. Det bör även övervägas vilka möjligheter som finns att ålägga företagen att lämna garantier för att exporterade produkter verkligen används på avsett sätt i utpekade anläggningar. Detta ställer högre krav på företagens interna exportkontrollprogram. ISPs roll skulle i viss mån ändras med en ökad tillsynsverksamhet som följd. Genom Iransanktionerna har nya sätt att komma åt spridning av MFV initierats. Detta inkluderar en utökning av produkter som läggs under kontroll samt att vissa produkter p.g.a. deras känslighet helt förbjuds att exportera till . Härutöver har förbud mot direkt affärssamverkan eller finansiella kontakter med listade företag och personer införts. Denna modell för exportkontrollen innebär en ny ansats, som man kan förvänta sig kommer att användas i allt större utsträckning . En konsekvens av att även finansiering av export lagts under kontroll är att banker och finansiella institutioner ofta kräver exportkontrollutfästelser av exportörerna innan de beviljar finansiella garantier för exporten. Det är framförallt detta som medfört en kraftig ökning av ansökningarna om förhandsbesked sedan de nya Iransanktionerna trädde i kraft. Ett viktigt initiativ för samarbetet med andra myndigheter som arbetar med icke-spridningsfrågor är inrättandet av ett Samverkansråd på strategisk nivå med ISPs generaldirektör som ordförande. Detta forum ger berörda myndigheter en möjlighet att på strategisk nivå koordinera och prioritera icke-spridningsarbetet för att uppnå största möjliga effekt med givna resurser. Till detta krävs även ett samarbete på operativ nivå där bl.a. arbetsformer kan överenskommas och information delas. I detta sammanhang kan konstateras att samarbetet med FRA har försämrats på grund av den nya signalspaningslagen, som medför att ISP inte längre får inrikta FRA:s signalspaning. Detta har försvårat ISP:s arbete avsevärt Skr. 2010/11:114 inte minst vad gäller att få information om företag som används som Viktigare utvecklingstendenser - försvarsmateriel En ansvarsfull hantering av försvarsmaterielexporten 2010 exporterades försvarsmateriel till 56 länder samt jakt- och sportskytteammunition till ytterligare 7 länder. Den totala exporten är i stort oförändrad relativt 2009 (13,7 mdkr att jämföra med 13,5 mdkr ). I likhet utgjorde exporten till de nordiska länderna, EU och några andra väl etablerade mottagarländer (OECD- länder + ) merparten av den svenska exporten (ca 11 mdkr). Fördelningen mellan övrig krigsmateriel (ÖK) och krigsmateriel för strid (KS) är i princip oförändrad (KS) relativt föregående år. De fem största mottagarländerna av svensk försvarsmateriel var (2,1 mdkr), (1,4 mdkr), (1,3 mdkr), (1,2 mdkr) och (1,1 mrd kr). Här kan konstateras att enskilda materielsystem svarar för i princip hela den samlade exporten till enskilda länder. Exempel på detta är (fortsatta leveranser av Erieye-systemet samt följdleveranser av luftvärnsmateriel), (följdleveranser till tidigare levererad armémateriel), (marin materiel), (JAS Gripen), (Erieye-systemet), (Erieye och JAS Gripen) och (marin materiel). Särskilt förtjänar uppmärksammas försäljningen av pansarvärnsvapen till . Ett förhandsbesked lämnades här i ljuset av de diskussioner som då fördes om ett MoU på försvarsområdet mellan och (sedermera undertecknat 2004). Ett förhandsbesked innebär att företaget också kan påräkna tillstånd att offerera och att exportera om inga väsentligt nya omsändigheter uppkommer. Leveranser av systemet inleddes . I motiveringen till förhandsbeskedet konstaterades bl.a. att det var angeläget att i upprätthålla kompetens på det aktuella området och det gjordes en bedömning att inte kunde förväntas nyttja systemet i aggressivt syfte. har haft en ytterst begränsad export till länderna i och Nära Östern. ISP följer fortsatt händelseutvecklingen i regionen. Ev. frågor om export av nya materielsystem till regionen kommer att prövas i ljuset av den då rådande situationen och på en case- by-case basis. Som ISP tidigare redovisat har Regeringen i sin proposition 2004/05:5,Vårt framtida försvar, konstaterat att internationella materielsamarbeten bör fokuseras på de länder som bäst kan tillgodose det nationella behovet av kompetens för materielförsörjningen. De länder som pekades ut var länderna inom sexnationssamarbetet (FA/), d.v.s. förutom även , , , och , samt de nordiska länderna och . Vidare konstaterade regeringen i sin försvarspolitiska proposition för perioden - 2014 (prop. 2008/09:140 Ett användbart försvar), att försvarsmaktens framtida materielförsörjning, oavsett anskaffningsform, bör ses i ljuset av möjliga internationella samarbeten. Det internationella samarbetet har också konsekvenser för exportkontrollen. Ska långsiktigt ett sådant samarbete vara möjligt krävs ett givande och ett tagande, där man ömsesidigt kommer överens om möjliga exportdestinationer för samutvecklad materiel. Ett sådant samförstånd underlättas av en fortgående harmonisering genom EU:s gemensamma ståndpunkt för kontroll av export av militär teknik och krigsmateriel. Av regeringens instruktion till ISP framgår att denna ska tillämpas parallellt med de svenska riktlinjerna. Den svenska strävan efter internationella materielsamarbeten ligger i linje med de europeiska strävanden som kommit till uttryck i upprättandet av den europeiska försvarsmaterielbyrån, . Regeringen gör bedömningen att den i verksamma försvars- och säkerhetsindustrin gynnas av en öppnare och mer effektiv försvarsmaterielmarknad genom att en större marknad uppstår med mer jämbördiga konkurrensvillkor. inrättades också en ny myndighet i , (), till stöd för den svenska försvarsindustrins exportansträngningar och för att ansvara för försäljning av materiel, som inte längre nyttjas av den svenska försvarsmakten. Export av försvarsmateriel genom FXM omfattas av samma regelverk som export från försvarsindustrin. ISP kommer därför att etablera en nära dialog mellan ISP och den nya myndigheten. Som ett resultat av det EU-direktiv om underlättande av handeln med försvarsmateriel mellan EUs medlemsstater som antogs 2009 har ett utredningsarbete pågått i , där ISP beretts tillfälle att till den särskilde utredaren lämna underlag. En proposition i ämnet kommer att överlämnas till med förslag till förändringar i gällande krigsmateriellag. Ändringarna kommer att träda i kraft . Med utgångspunkt i EU-direktivet kommer att införas generella tillstånd för överföring av försvarsmateriel främst komponenter och mindre delsystem - mellan EUs medlemsstater. Vidare kommer en certifieringsprocedur att införas vad avser vissa försvarsindustrier (s.k. systemintegratörer). Vidare kommer EU:s militära lista att börja användas nationellt i . Detta innebär att även tjänsteexport (tekniskt bistånd) läggs under kontroll. En viktig uppgift inför direktivets ikraftträdande blir att besluta i vilken utsträckning generella tillstånd kan Skr. 2010/11:114 nyttjas för överföring till andra EU-länder. I det sammanhanget får den traditionella uppdelningen i ÖK (övrig krigsmateriel) och KS (krigsmateriel för strid) mindre relevans. Dessa begrepp bör därför kompletteras med en känslighetsanalys. Exporttillstånd enligt krigsmateriellagen kan ges om det föreligger försvars- eller säkerhetspolitiska skäl och det inte finns något utrikespolitiskt hinder. Då synen på dessa politikområden utvecklas över tiden har det nödvändiggjort en anpassning av praxis. I centrum för denna anpassning har stått synen på säkerhet och den försvarspolitiska vikten av internationella samarbeten. Exportkontroll- rådet har löpande gett sin syn på denna utveckling. När krigsmateriellagen trädde i kraft präglades säkerhetspolitiken av det tankevärld. har synen på de säkerhetspolitiska hot som riktas mot gradvis förändrats. kan även naturkatastrofer, terrorism, piratdåd eller internationell organiserad brottslighet utgöra säkerhetspolitiska hot. Exempel på detta är avbrott i energiförsörjningen eller distributionen av livsmedel till följd av störningar i den fria sjöfarten. Det är dessa nya hot som lett till att svenska trupper nu är engagerade i och till det svenska deltagandet i EUs operation i farvattnen utanför . Försvarsmateriel har således i allt större utsträckning kommit att användas även för kust- gräns- och luftövervakning, vilket i många länder faller inom ramen för civila myndigheters ansvar. Kan t.ex. system som till en början uteslutande nyttjades för militära lägesbedömningar också tillgodose civila behov? Svaret är ja, då övervakningssystem, spaningsradar eller delsystem kan bidra till att motverka terrorism eller piratangrepp på sjöfarten och genom att motverka den internationella narkotikahandeln. Även med vidgade användningsområden för dessa system är det givetvis fortsatt ytterst angeläget att den svenska försvarsindustrins produkter inte hamnar i länder där de kan komma till användning i aggressiva syften eller till förtryck av den egna befolkningen. Detta medför att frågan om respekten för mänskliga rättigheter i den mottagande staten ges särskilt utrymme i tillståndsprövningen. Vid diskussion av samrådsärenden i finns således underlag från UD, där mottagarlandets respekt för mänskliga rättigheter inklusive styrelseskick särskilt analyseras. I bedömningen tas särskilt hänsyn till mottagarlandets demokratiska utvecklingsnivå och formerna för folkligt inflytande. I sin tillståndprövning har ISP även att ta hänsyn till de förändringar som sker i utrikespolitik. Ett sådant exempel är politik för global utveckling som fastställdes i prop. 2002/03:122 och som vidareutvecklats i regeringens skrivelse 2007/08:89. Frågan om hållbar utveckling återfinns även som ett av de kriterier som ska beaktas i EU:s gemensamma ståndpunkt för vapenexport. EU:s gemensamma ståndpunkt 2003/468/GUSP om kontroll av vapenförmedling antogs av rådet för att angripa problemet med okontrollerad vapenförmedling. Enligt denna åtar sig medlemsländerna att vidta nödvändiga åtgärder för att kontrollera vapenförmedlingsverksamheten inom sina territorier. Enligt artikel 5 i den gemensamma ståndpunkten föreskrivs ett system för utbyte av information mellan medlemsstaterna avseende nationell lagstiftning på området, registrerade förmedlare, förteckningar över förmedlare och avslag på ansökningar. Tillståndsgivning av förmedlingsverksamhet sker i enlighet med lagen (1992:1300) om krigsmateriel. fanns 30 företag registrerade som tillhandahållare (förmedlare) av krigsmateriel. , , , , , , Fastighetsaktiebolaget , , , , , , , Millesvik Maskin , , , , , , , , , Filial, , & Innovation (SSTI), regementes museiförening, med firma , , , W.L. Redovisning av beviljade s.k. enskilda tillhandahållandetillstånd Går ej att ange då 5, 8, 10, 14 3 Aktuell materiel är huvudsakligen delkomponenter, främst till underleverantörer i samarbetsprojekt. Bilaga 4 Svensk export av produkter med dubbla Det är inte möjligt att lämna en fullständig redovisning av exporten av produkter med dubbla användningsområden, PDA, liknande den som kan lämnas för krigsmateriel, eftersom kontrollen bygger på friast möjliga handel med kontroll endast när det är befogat. På det mest känsliga nukleära området är en stor del av handeln till EU-länder och all export utanför EU tillståndspliktig. Dessa regler tillämpas även för andra särskilt känsliga produkter och teknologier. För övriga produkter med dubbla användningsområden och teknologier (den helt övervägande delen) krävs endast tillstånd för handel med tredje land. produkter med dubbla användningsområden till vissa länder, bl.a. , omfattas i allmänhet av generella tillstånd. Handeln med produkter med dubbla användningsområden inom EU är normalt inte tillståndspliktig. För utförsel till annat EU-land av produkter och teknologier enligt bilaga IV till rådets förordning (EG) nr 428/2009 krävs dock tillstånd. Det finns två typer av generella tillstånd, dels generella tillstånd som gäller enligt (som återfinns i bilaga II till rådets förordning (EG) 428/2009), dels ett nationellt svenskt generellt tillstånd (som återfinns i TFS 2000:24 med tillhörande ändring TFS 2004:35). EU:s generella tillstånd (EU 001) omfattar produkterna i bilaga I i EU- förordningen 428/2009. Detta tillstånd gäller för export till , , , , , och . Det nationella svenska generella tillståndet omfattar ett stort antal produkter som är kontrollerade enligt Wassenaararrangemangets lista och gäller 42 länder. Tillståndet kan utnyttjas för temporär export för reparation eller utbyte, temporär export för demonstration och export efter reparation eller demonstration som har ägt rum i . De generella tillstånden gäller utan att man behöver söka dem.