prop · GZ031 · 2011-09-20 00:00:00 — Biogas från avfallsrötning har dock en tydligt begränsad råvarubas. Av den metangas som används av fordon är nästan hälften fossil naturgas med endast marginellt lägre koldioxidutsläpp. Distributionen av gasen är dock kostsam och infrastrukturen släpar i den delen efter. Användningen av biogas förväntas ske främst i områden som kan utnyttja ett fåtal centrala tankställen, dvs. företrädelsevis i tätor- ter. Produktionspotentialen antas motsvara be- hoven hos en sådan marknad. Övriga första och andra generationens bio- bränslen, inklusive biogas från förgasning, kon- kurrerar alla i princip om samma biomassa. Den totala tillgången på biomassa antas understiga drivmedelsefterfrågan inom vägtransporter globalt. De flesta gasbilar har två bränslesystem, ett för gas och ett för bensin. Det finns även bilar som uteslutande drivs av gas. Räckvidden för en gasbil är mellan beroende av bilmodell och körsätt. I den mån bilen även har en bensin- tank ger det ytterligare 2070 mils räckvidd. Kostnaden för den fordonsteknik som tagits fram för etanol och biodiesel är ungefär i nivå med fordonstekniken för bensin och diesel. Etanol (E85) innehåller etanol och bensin . innehåller den dock etanol och bensin. Förutom etanol och bensin kan E85 även innehålla denatureringsmedel som exempelvis MTBE och/eller isobutanol. Bensi- nen i E85 är bland annat där för att bilarna ska klara kallstarter lättare. Etanolen i E85 utvinns ur grödor som vete och sockerrör samt annan bio- massa. E85 kan användas som bränsle i bilar med en så kallad bränsleflexibel motor. Det innebär att motorn klarar av valfri blandning mellan ben- sin och etanol. Serietillverkningen av etanolbilar inleddes och har expanderat snabbt och det finns ett flertal olika fordonstillverkare som tillhandahåller flera olika modeller av etanolbilar. Regeringens förslag: Den tidsbegränsade ned- sättningen av förmånsvärdet för vissa miljö- anpassade bilar förlängs med för bilar som är utrustade med teknik för drift med elektricitet som tillförs genom laddning från yttre energi- källa eller med annan gas än gasol. Nedsätt- ningen gäller därmed till och med det beskatt- ningsår som slutar . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remiss- instanser som har yttrat sig i frågan tillstyrker eller har inga synpunkter på förslaget. avstyrker förslaget, eftersom kontant lön inte bör diskrimineras jämfört med en motsvarande förmån. Även förenklingsskäl talar, enligt verket, för att minska förekomsten av förmåner då de medför administrativa kostnader. Om förslaget ändå genomförs anser verket att det är angeläget att regeln om fast- ställande av jämförbar bil (den permanenta nedsättningen) avskaffas för etanolbilarna då den är onödig och betungande utan någon praktisk betydelse. anser att det i grunden borde räcka med den permanenta nedsättningen men har förståelse för att ytterligare stimulans kan behövas tillfälligt. anser att förslaget brister i teknikneutralitet, vilket ger marknaden sned- vridna incitament samt försämrad effektivitet och dynamik. Även BIL och Gröna Bilister framför att nedsättningen borde vara teknikneutral och i stället knytas till bilarnas miljöegenskaper. och Ekono- mistyrningsverket framhåller att reglernas giltig- hetstid skapar osäkerhet. Transportstyrelsen, BIL , Gröna Bilister, och () anser att förslaget är för kortsiktigt och att nedsättningen bör gälla . Energigas an- ser att förslaget i första hand bör gälla och kopplas till leasingkontraktets fulla längd. I andra hand enligt förslaget men att nedsättningen bör gälla under hela leasingkon- traktets fulla längd. E.ON och anser att nedsättningen bör gälla till och med som en del i en lång- siktig satsning mot en fossiloberoende fordons- flotta. framhåller dock att riskerna för konkurrenssnedvridande inlåsnings- effeker minskas då nedsättningen begränsas i tiden. BIL och anser vidare att en avtrappning bör övervägas i stället för ett direkt upphörande. och Gröna Bilister anser att elhybridbilar respektive etanolbilar bör omfattas av förslaget. Även anser att etanolbilar bör omfattas av förslaget. och Motorbranschens Riksför- bund anser att gasbilar inte bör omfattas av för- slaget. anser även att det är rimligt att etanolbilar inte ska omfattas av förslaget. Skälen för regeringens förslag: Nuvarande regler om nedsättning av förmånsvärdet för miljöanpassade bilar består av två delar. Den för- sta delen består av en permanent nedsättning som innebär att förmånsvärdet för en bil som helt eller delvis är utrustad med teknik för drift med elektricitet eller med mer miljöanpassade drivmedel än bensin eller dieselolja sätts ned till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för en jämförbar bensin- eller dieseldriven bil. Den andra delen består av tidsbegränsade regler som innebär att för bilar som är utrustade med teknik för drift med elektricitet eller med annan gas än gasol görs nedsättning till ett värde som motsva- rar av förmånsvärdet för närmast jämförbara konventionella bil (dock maximalt med ) och för bilar som är utrustade med teknik för drift med alkohol görs motsvarande nedsättning till av för- månsvärdet för närmast jämförbara konventio- nella bil (dock maximalt med per Den tidsbegränsade nedsättningen gäller till och med . Det huvudsakliga syftet med dessa regler är att underlätta introduktionen av miljöanpassade bilar på marknaden och på så sätt skapa bättre förutsättningar för att miljöprestandan hos be- ståndet av förmånsbilar ska öka. har andelen miljö- bilar ökat kraftigt. När det gäller förmånsbilar uppgick andelen bilar som omfattas av den tids- begränsade nedsättningen under till av samtliga förmånsbilar. Av dessa bilar var etanolbilar, gasbilar och el- hybridbilar. Andelen miljöanpassade förmånsbi- lar visar att de ifrågavarande reglerna har stimule- rat efterfrågan på mer miljövänliga bilar och att de således har haft avsedd effekt. Fråga är nu om den tidsbegränsade nedsättningen bör förlängas ytterligare. När reglerna om den tidsbegränsade nedsätt- ningen infördes var avsikten att de endast skulle gälla ett fåtal år. Reglerna har därefter förlängts i olika omgångar, bland annat för att det funnits behov av att stimulera utvecklingen av teknik, drivmedel och infrastruktur. I promemorian görs bedömningen att det alltjämt finns behov av sådan stimulans. Det föreslås därför att den tids- begränsade nedsättningen förlängs. anser dock att förslaget diskrimi- nerar kontant lön jämfört med en motsvarande löneförmån. Även förenklingsskäl talar, enligt verket, mot förslaget. Av de riktlinjer för skattepolitiken som riks- dagen antog framgår bland annat att skattereglerna ska vara generella, dvs. kontant lön ska inte missgynnas jämfört med andra lö- neförmåner (prop. 2007/08:100, avsnitt 5.3, bet. 2007/08:FiU20, rskr. 2007/08:259). Avsteg från denna riktlinje kan dock vara motiverade om det finns explicita krav på styrning. Det är enligt regeringens mening angeläget att åtgärder vidtas för att öka andelen miljöanpas- sade bilar på marknaden. De senaste årens ök- ning av andelen miljöanpassade förmånsbilar vi- sar att nedsättningen har de effekter som efter- strävas. Regeringen bedömer därför att förslaget ökar både företagens och de anställdas intresse av att vilja ha miljöanpassade förmånsbilar. Dessutom medför det kvardröjande effekter i bilparken när bilarna säljs vidare. Sammantaget anser regeringen att de positiva effekterna av en förlängning av den tidsbegrän- sade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar motiverar ett avsteg från den riktlinje som bland annat innebär att skatte- reglerna ska vara generella. Regeringen anser så- ledes, i likhet med vad som föreslås i promemo- rian, att en förlängning av reglernas giltighetstid bör ske. Samma bedömning gör också majori- teten av remissinstanserna. När det gäller vilka bilar som ska omfattas av förlängningen föreslås i promemorian att den ska gälla för bilar som är utrustade med teknik för drift med elektricitet som tillförs genom laddning från yttre energikälla eller med annan gas än gasol. Det innebär att etanol- och elhy- bridbilar inte ska omfattas. Gröna Bilister och Svenska Bioenergiföre- ningen anser dock att förslaget bör omfatta eta- nolbilar. Genom den teknikutveckling och marknadsintroduktion som skett fram till har fordonstekniken såvitt avser etanol (E85) nått en mognad. Det framgår dels av att andelen etanolbilar har ökat fort, särskilt under de se- naste åren, dels av att priset för dessa bilar i stort sett motsvarar priset för en likvärdig bensin- el- ler dieseldriven bil. Infrastrukturen när det gäller distributionen av är också väl utvecklad. Re- geringen delar därför promemorians bedöm- ningen att det ursprungliga syftet är uppfyllt för dessa bilar och att skäl därmed saknas att ytterli- gare förlänga den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för dessa bilar. Det innebär att tillämpningen av dessa regler såvitt avser bilar som är utrustade med teknik för drift med alko- hol kommer att löpa ut . Etanolbilar kommer dock även i fortsättningen att omfattas av den permanenta nedsättningen. Regeringen anser, till skillnad mot vad Skattever- ket har anfört, att den permanenta nedsättningen inte bör avskaffas för etanolbilarna. Beträffande de bilar som är utrustade med teknik för drift med el är tekniken alltjämt i be- hov av utveckling. Tekniken är fortfarande i ett inledande skede och de el-tekniska systemen, framför allt batterierna, i elbilar är vä- sentligt dyrare än traditionella förbrännings- motorer. På marknaden finns endast ett fåtal bi- lar som drivs med el. Flera tillverkare har dock aviserat nya modeller av s.k. laddhybrider eller plug-in-hybrider och som planeras att lanseras . Det finns därför behov av ytterligare stimulans för att den påbörjade ut- vecklingen ska fortsätta och därmed skäl att för- länga den tidsbegränsade nedsättningen av för- månsvärdet för sådana bilar. Till skillnad mot vad anför, anser regeringen att förlängningen inte bör gälla hybridbilar som en- dast laddas av el som genereras av fordonet. Detta då denna fordonsteknik har nått en mog- nad som andelen bilar på marknaden har ökat till en nivå där den kan anses vara väl introducerad. Regeringen delar promemorians bedömning att nedsättningen således endast bör omfatta bilar där elektriciteten kan tillföras genom laddning från en extern källa, exempelvis från det befintliga elnätet. Teknikutvecklingen av fordonstekniken för gasbilar har i och för sig, i likhet med etanol- och elhybridbilar, nått en mognad. och anser därför att gasbilar inte bör omfattas av förslaget. Emel- lertid är infrastrukturen såvitt avser distribution av fordonsgasen alltjämt outvecklad, vilket har hämmat introduktionen av gasbilar på markna- den. Regeringen gör därför, i likhet med vad som framförts i promemorian, bedömningen att po- tentialen för gasbilar är betydligt större än den befintliga marknadsandelen och att den tillfälliga nedsättningen ska förlängas även för dessa bilar. Några remissinstanser, bland annat Trans- portstyrelsen och BIL , anser att den tids- begränsade nedsättningen bör vara teknikneu- tral. Syftet med reglerna är att driva fram den se- naste och bästa tekniken vad gäller miljöfordon och att stimulera introduktionen av dessa fordon på marknaden. Med hänsyn härtill och till att föreslagen förlängning gäller , anser regeringen inte att det finns anledning att frångå nuvarande lagstiftningsteknik. Beträffande tiden för nedsättningen föreslås i promemorian att den förlängs . Flera re- missinstanser, bland annat Transportstyrelsen, BIL , Gröna Bilister och Energigas , anser att förslaget är för kortsiktigt och bör gälla . Regeringen har förståelse för branschens behov av långsiktiga regler. Promemorians förslag innebär att i de fall leasingperioden fortsätter att löpa efter utgången av 2013 så höjs förmånsvärdet för återstoden av tiden. Den permanenta nedsättningen medför dock att förmånsvärdet endast ökar till den nivå som gäller för en jämförbar bensin- eller dieseldriven bil. Mot bakgrund av den tids- begränsade nedsättningens syfte, att stimulera introduktionen av mer miljövänliga bilar, delar regeringen promemorians bedömning att en förlängning av reglerna bör ske med , dvs. till och med det beskattningsår som slutar . Tillräckliga skäl för en av- trappning av reglerna bedöms inte föreligga. Förslagen föranleder ändringar i 61 kap. 8 a § inkomstskattelagen (1999:1229) och i punkt 3 i övergångsbestämmelserna till lagen (2001:1175) om ändring i nämnda lag. Lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.4. Kostnaden för en förlängning av den tidsbegrän- sade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar är beroende av hur bilför- månsparkens storlek och sammansättning ut- vecklas. Denna utveckling är i sin tur beroende av ett flertal faktorer, t.ex. den allmänna ekono- miska utvecklingen och den incitamentsstruktur som råder. har andelen etanol- bilar ökat kraftigt. I och med att den tidsbegrän- sade nedsättningen inte föreslås omfatta dessa bilar är det dock troligt att försäljningen av eta- nolbilar kommer att sjunka. Detsamma gäller sannolikt i hög grad elhybridbilar som inte heller föreslås omfattas av förlängningen. Detta kom- mer i sin tur troligen att öka andelen bilar som föreslås omfattas av den tidsbegränsade nedsätt- ningen, nämligen elbilar, laddhybrider och gas- bilar. Det är svårt att göra en bedömning av hur många förmånsbilar som kommer att vara ladd- hybrider, eftersom det är fråga om en teknik som ännu så länge finns i liten ut- sträckning på marknaden. En bedömning kan dock grunda sig på att introduktionen av ladd- hybrider liknar den för elhybrider. Det bör också noteras att den offentligfinansiella kostnaden blir större ju högre andel som är laddhybrider bland förmånsbilarna, eftersom den permanenta ned- sättningen av förmånsvärdet är större för dessa bilar. I detta fall är det därför befogat att frångå beräkningskonventionen om fasta baser. Mot denna bakgrund kan den offentligfinansiella kostnaden uppskattas till (vid ca 300 laddhybrider) och till (vid ca 900 ladd- hybrider). Skillnaden i kostnad beror alltså på en förväntad ökning av antalet bilar som berörs. meddelar, med stöd av förord- ningen (2000:866) med bemyndigande för Skat- teverket att meddela vissa föreskrifter till in- komstskattelagen (1999:1229), före- skrifter för värdering av bilförmån. Dessa inne- bär i princip att , med utgångspunkt i de nybilspriser som tillhandahålls av bilbran- schen, ger riktlinjer för hur förmånsvärdet för alla olika bilmodeller ska beräknas. Verket anger också vilka bilmodeller som ska omfattas av den tidsbegränsade nedsättningen. har vidare på sin hemsida en funktion där var och en kan gå in och räkna fram förmånsvärdet för varje bilmodell, den s.k. bilsnurran. Det aktuella för- slaget innebär att färre bilmodeller kommer att omfattas av den tidsbegränsade nedsättningen. Det torde inte innebära någon ökad administra- tiv börda för verket att justera riktlinjerna för hur förmånsvärdet ska beräknas för dessa bilar. Förslaget bedöms därför inte medföra några ökade kostnader för . För de allmänna förvaltningsdomstolarna be- döms förslaget inte få någon budgetpåverkan. Effekter för företag och företagare Förslaget innebär att den tidsbegränsade ned- sättningen av förmånsvärdet för vissa miljöan- passade bilar förlängs med för bilar som är utrustade med teknik för drift med elektricitet som tillförs genom laddning från yttre energi- källa eller med annan gas än gasol. Nedsätt- ningen innebär att förmånsvärdet för de bilar som omfattas av förlängningen blir lägre än för närmast jämförbara konventionella bil i ytterli- gare . Det medför i sin tur att även under- laget för socialavgifter minskar, dvs. de arbetsgi- varavgifter företaget ska betala blir något lägre nedsättningen föreslås gälla. Förmånsvärdet för de bilar som omfattas av den tidsbegränsade nedsättningen men för vilka nedsättningen inte förlängs kommer allt- jämt att omfattas av den permanenta nedsätt- ningen. Det innebär att förmånsvärdet, samt därmed även underlaget för arbetsgivaravgifter, blir detsamma som för närmast jämförbara kon- ventionella bil. Detsamma gäller för de bilar som omfattas av förlängningen då den före- slagna förlängningen upphör att gälla. När det gäller beräkningen av förmånsvärdet kommer företagen alltjämt kunna använda sig av s.k. bilsnurra. därför inte medföra någon förändring av den administrativa bördan för företagen. Den tidsbegränsade nedsättningen av förmåns- värdet förlängs för elbilar, laddhybrider och gas- bilar . För etanolbilar och elhy- bridbilar som omfattas av den tidsbegrän- sade nedsättningen men för vilka nedsättningen inte förlängs bedöms förslaget däremot innebära en lägre andel av nybilsförsäljningen. Biogasan- vändningen stimuleras eftersom gasbilar omfat- tas av förslaget. Indirekt förväntas positiva effekter för miljön genom att förlängningen stimulerar inköp och användande av dels dyrare och icke fullt etable- rade tekniker som utan stöd hade haft det svå- rare att vinna marknadsandelar, dels tekniker där outvecklad infrastruktur bedöms ha hämmat in- troduktionen av mer miljöanpassade förmånsbi- lar på marknaden. 6.3.1Ärendet och dess beredning För att möjliggöra en samlad behandling av skatteförslag med budgeteffekter i budget- propositionen remitterade en promemoria. Prome- innehöll bland annat förslag om att förenkla expertskatten. En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 4, avsnitt 1 och promemorians lagförslag finns i bilaga 4, avsnitt 2. Promemorian har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4, avsnitt 3. En remissammanställning finns till- gänglig i (dnr Fi2011/1936). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över bland annat de förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), avseende bland annat 11 kap. 22 §, och lag om ändring i lagen (1999:1305) om , avseende 4 § nämnda lag. Förslagen framgår av bilaga 4, avsnitt 4. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4, avsnitt 5. Reglerna om beskattning av experter, forskare eller andra utländska nyckelpersoner infördes (prop. 2000/01:12, bet. 2000/01:SkU6, rskr. 2000/01:70, SFS 2000:1161) men hade aviserats ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100, s. 167). Reglerna, som ersatte tidigare regler med vissa skattelättnader för utländska forskare vid tillfäl- ligt arbete i , finns i 11 kap. 2223 a §§ in- komstskattelagen (1999:1229). Som skäl för reglerna anfördes i förarbetena bland annat (prop. 2000/01:12 s. 18) att det fanns ett behov av en lagstiftning som särskilt beaktar de pro- blem som uppkommer vid tillfälliga anställningar av utländsk personal och att detta behov blivit större bland annat på grund av att våra grannlän- der hade infört sådan lagstiftning. Dessa länder kunde därför förefalla mer attraktiva när inter- nationella företag valde land för nyetableringar. Syftet med reglerna var således att stärka Sveri- ges internationella konkurrenskraft samt att skapa incitament för internationella företag att välja för nyetableringar och stimulera fö- retag att förlägga eller behålla bland annat kon- cernledande funktioner som kräver utländsk per- sonal i . Likaså var ett syfte att gynna svensk forsknings konkurrenskraft. Minskade lönekostnader skulle göra det möjligt för de svenska företagen att erbjuda en marknadsanpas- sad lön och därmed kunna konkurrera om kvali- ficerade personer. Skattelättnaden motiverades också av att de förmåner, som är skälet till det relativt höga uttaget av skatter och avgifter i Sve- rige, ofta inte kommer dessa nyckelpersoner till- godo. Enligt 11 kap. 22 § inkomstskattelagen ges skattelättnader till experter, forskare eller andra nyckelpersoner under förutsättning att de upp- fyller vissa kvalifikationer. Dessa innebär att den skattskyldige inte får vara svensk medborgare och inte heller ha varit bosatt eller vistats stadig- varande i (dvs. varit obegränsat skatt- skyldig) under fem kalenderår före det kalenderår då arbetet påbörjas. Den skatt- skyldige får inte heller ha för avsikt att vistas i . Arbetsgivaren måste vidare vara hemmahörande i eller, om det är fråga om ett utländskt företag, ha fast Därutöver måste den skatt- skyldiges arbete avse: 1.specialistuppgifter med sådan inriktning eller på sådan kompetensnivå att det inne- bär betydande svårigheter att rekrytera inom landet, 2.kvalificerade forsknings- eller utvecklings- uppgifter med sådan inriktning eller på så- dan kompetensnivå att det innebär bety- dande svårigheter att rekrytera inom landet, eller 3.företagsledande uppgifter eller andra upp- gifter som medför en nyckelposition i ett företag. Skattelättnaden innebär, enligt 11 kap. 22 och 23 §§ inkomstskattelagen, att vissa delar av den ersättning som erhålls för arbetet inte ska tas upp till beskattning . Dessa delar är: av lön, arvode eller liknande er- sättning eller förmån av arbetet, och -flyttning till eller från , -högst två resor mellan och tidigare hemland per person och kalenderår för den skattskyldige eller dennes familjemed- lemmar, samt -avgifter för barns skolgång i grundskola och gymnasieskola eller liknande. Som lön behandlas i detta sammanhang även vissa sjukförsäkringsförmåner från det svenska socialförsäkringssystemet samt ersättningar för sjukvårdskostnader om de helt eller till huvud- saklig del grundar sig på inkomst av arbete. Enligt 2 kap. 12 § 1 socialavgiftslagen (2000:980) är en ersättning som är skattefri en- ligt inkomstskattelagen också avgiftsfri. För ar- betsgivaren innebär det att socialavgifter bara ska beräknas på den ersättning som är skattepliktig för den anställde. Frågan om förutsättningarna för skattelättna- der för utländska experter m.fl. är uppfyllda prö- vas enligt 11 kap. 23 a § inkomstskattelagen av . Förfarandet regleras i lagen (1999:1305) om . består enligt 2 § denna lag av sex ledamöter med fem personliga ersät- tare, vilka samtliga förordnas av regeringen för högst i taget. Regeringen utser ordfö- rande och vice ordförande samt en ersättare för Dessa tre ledamöter ska ha särskild insikt i skattefrågor. Därutöver lämnar Före- ningen och Verket för inno- vationssystem () förslag på var sin leda- mot med ersättare medan lämnar förslag på två ledamöter med ersättare. Nämnden är beslutför när ordföranden och minst tre andra ledamöter är närvarande vid sammanträdet. Om samtliga ledamöter är ense är nämnden också beslutför om tre ledamöter, bland dem ordföranden, är närvarande. Enligt 6 § ska ansökan om skattelättnader för utländska nyckelpersoner vara skriftlig och avse viss person. Ansökan får göras av arbetsgivaren eller arbetstagaren. En ansökan om skattelättnad ska ha kommit in till nämnden senast tre måna- der efter det att det ifrågavarande arbetet påbör- jats och ska innehålla de uppgifter som behövs för att ansökan ska kunna prövas. Det finns inga andra formella krav på ansökans utformning än att den ska vara skriftlig och får lämnas av arbetsgivaren eller av arbetstagaren. har utformat en ansökningsblankett som också kan laddas ner från nämndens hem- sida. beslut får, enligt 9 §, överklagas till allmän förvaltningsdomstol av ar- betsgivaren, arbetstagaren och . Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Med undantag för har det i ge- nomsnitt kommit in ca 445 ansökningar om skattelättnad till . kom det in 1 391 ansökningar vilket beror på att de nya reglerna kunde tillämpas även på personer som redan påbörjat ett kvalifice- rande arbete i . har i genomsnitt bifallit ca 55 pro- cent av samtliga avgjorda ärenden. Skatte- lättnaden får tillämpas under maximalt . Om alla de personer som ansökt om skattelätt- nad stannar i och arbetar bör ca 800 personer omfattas av skattelättnaden . 6.3.2.2 Kritik som framförts har inkommit flera skri- velser som kritiserar expertskattereglerna.