prop · GZ035 · 2011-09-15 00:00:00 — Regeringens proposition 2011/12:5 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka på högst 250 personer till förfogande i för fortsatt deltagande i den internationella militära insatsen i , i enlighet med beslut i säkerhetsråd. Fortsatt svenskt deltagande sker under förutsättning att Nato fattar beslut om en förlängning av insatsen. Det planerade svenska bidraget utgörs av flygstridskrafter och stödresurser. Vidare föreslås att det ska finnas möjlighet att bidra med resurser för informationsoperationer. Sammantaget handlar det om ett svenskt bidrag om totalt ca 140 personer. Om behov uppstår ska styrkan kunna förstärkas tillfälligt. Det fortsatta svenska deltagandet avses inledas . Vidare föreslår regeringen att beslutar att motionstiden förkortas mot bakgrund av det brådskande behovet av ett beslut för att insatsen ska kunna fortsätta utan avbrott. I propositionen redogör regeringen för den senaste utvecklingen i och för det internationella samfundets, FN:s, Natos och EU:s engagemang. Regeringen redogör även för insatsens folkrättsliga mandat, den politiska, humanitära och militära utvecklingen samt redovisar sina överväganden för det fortsatta svenska deltagandet i den militära insatsen. Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Ärendet och dess beredning.............................................................. Internationella samfundets, FN:s, EU:s och engagemang Den internationella insatsen i och nuvarande svenskt Folkrättsligt mandat för insatsen....................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 Förslag till riksdagsbeslut Prop. Regeringen föreslår att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 250 personer till förfogande i för fortsatt deltagande i den internationella militära insatsen i i enlighet med beslut i . Fortsatt svenskt deltagande sker under förutsättning att Nato fattar beslut om en förlängning av insatsen. Vidare föreslår regeringen att beslutar att förkorta motionstiden . 2 Ärendet och dess beredning I regeringens propositioner 2010/11:111 och 2010/11:127, överlämnade till respektive , redogjordes för bakgrunden och motiven till regeringens förslag att bidra till en militär insats i . Det internationella engagemanget har sin grund i beslut fattade av säkerhetsråd. betecknade angreppen mot civila i som brott mot mänskligheten och påminde om de libyska myndigheternas skyldighet att skydda sin befolkning. Beslut om frysning av tillgångar för företag och personer med koppling till Gaddafiregimen infördes och ett vapenembargo upprättades. antog resolution i enlighet med kapitel VII i . I resolutionen slog säkerhetsrådet fast att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet. krävde ett eldupphör och att våldet mot civila skulle upphöra. I syfte att skydda civila bemyndigade säkerhetsrådet FN:s medlemsstater att vidta alla nödvändiga åtgärder och att upprätta en flygförbudszon över . Vidare förstärktes vapenembargot enligt resolution . Alla medlemsstater uppmanades att bistå när det gällde att genomföra dessa åtgärder. I proposition 2010/11:111 föreslog regeringen att skulle bemyndiga regeringen att bidra till den internationella militära insatsen i för att upprätthålla en flygförbudszon i enlighet med beslut i . biföll regeringens förslag (bet. 2010/11:UFöU3, rskr. 2010/11:207) och medgav att regeringen ställde en svensk väpnad styrka bestående av högst 250 personer till förfogande för att delta i den internationella militära insatsen i för att upprätthålla en flygförbudszon i enlighet med beslut i . I proposition 2010/11:127 föreslog regeringen att skulle bemyndiga regeringen att ställa en väpnad styrka bestående av högst 250 personer till förfogande i för fortsatt deltagande i den internationella militära insatsen i i enlighet med beslut i . biföll regeringens förslag (bet. 2010/11:UFöU4, rskr. 2010/11:308) och medgav att regeringen ställde en svensk väpnad styrka bestående av högst 250 personer till förfogande i för fortsatt deltagande i den internationella militära insatsen i i enlighet med beslut i . Försvarsmakten inkom och med förslag till hur ett svenskt fortsatt bidrag till den internationella militära insatsen i skulle kunna utformas efter . Eftersom det är angeläget att förlänga det svenska bidraget innan utfasningen av nuvarande bidrag inleds föreslår regeringen att beslutar om förkortad motionstid för följdmotioner till propositionen. Efter månader av militärt dödläge i konflikten har styrkeförhållandena förändrats . NTC () har kontroll över nästan hela landet, inklusive huvudstaden . Gaddafiregimens styrkor försöker med våld behålla kontrollen över ett fåtal områden. Säkerhetsläget är alltjämt skört i vissa delar. Oppositionen har genom NTC etablerat sig som legitim representant för det libyska folket och staten genom att försöka ge grundläggande samhällsservice och nå ut nationellt för att stärka sin representativitet i hela landet. NTC:s flytt till är en viktig markering av viljan att styra hela . ordförande har aviserat att en interimsregering med bred bas ska bildas för att bygga det nya med en tydlig plan för den politiska övergången och uppbyggnaden av landets framtida institutioner i rättsstatens, endräktens och försoningens tecken. En interimsregering behövs för att övergångsrådet ska kunna hålla sin ambitiösa tidtabell för demokratiseringsprocessen med en ny konstitution och val . NTC efterfrågar tillgång till finansiella resurser . Processen mot avfrysning av finansiella tillgångar har inletts inom FN. 4Internationella samfundets, FN:s, EU:s och engagemang för FN:s säkerhetsrådsresolutioner och 1973 utgör fortsatt grunden för det internationella engagemanget. Omvärlden står fortsatt enad i sitt stöd för säkerhetsrådsresolutionerna, i fördömandet av Gaddafiregimens övergrepp och i strävan att bistå det nya med att bygga en enad demokratisk rättsstat. Ett internationellt toppmöte om hölls i med brett internationellt deltagande. Det utmynnade i ett starkt stöd för det libyska folkets kamp för demokrati och för övergångsrådet NTC och dess planer för ett demokratiskt pluralistiskt . Parismötet bekräftade NTC som den libyska statens och folkets legitima representant. Libyska och internationella deltagare underströk den viktiga roll FN förväntas spela för att koordinera internationellt stöd för övergångsfasen och återuppbyggnaden av landet, med utgångspunkt från libyska prioriteringar och ägarskap. Deltagarna betonade vikten av att tillgångar som frysts av frigörs. Företrädarna för NTC konstaterade att det fortfarande fanns behov av militärt stöd eftersom man ännu inte kontrollerade hela landet och Gaddafi inte fullständigt hade besegrats. Det råder stor internationell enighet om att FN ska vara ledande i och samordna postkonfliktplaneringen och dess genomförande. FN:s planeringsprocess utgår från principer om nationellt ägarskap, skyndsamma stödinsatser och effektiv samordning av det internationella FN:s generalsekreterare har till säkerhetsrådet föreslagit en civil FN-mission till stöd för . Missionen föreslås inledningsvis under Prop. 2011/12:5 fortsätta planeringsarbetet och dialogen med NTC och det civila samhället om FN:s och det internationella samfundets stöd för det nya . Missionen syftar till att stödja nationella ansträngningar för att upprätta allmän säkerhet och ordning, genomföra politisk dialog, främja nationell försoning, förbereda konstitutionella reformer och val, stärka offentliga och rättsvårdande myndigheter, värna mänskliga rättigheter, vidta åtgärder för ekonomisk återhämtning och samordna det internationella stödet till det nya . har bejakat generalsekreterarens initiativ. En resolution som ska upprätta missionens mandat är under utarbetande. Europeiska unionen har upprätthållit ett enigt politiskt och ekonomiskt tryck på Gaddafiregimen. EU har efter samråd med NTC föreslagit att man ska engagera sig med bistånd samt stöd för att återupprätta säkerheten, återuppbygga ekonomin och utveckla demokratin. EU undersöker möjligheterna för stöd till institutionsbyggande med fokus på reformer av säkerhetssektorn och uppbyggnad av rättssektorn. Ett betydande humanitärt stöd, , har också utgått från genom ECHO. Svenskt humanitärt stöd till och angränsande länder uppgår till . Medlen har främst gått till Rödakorsrörelsen, FN-organ och andra humanitära aktörers arbete för att bistå med skydd, livsmedel, vatten och sanitet, sjukvård och humanitär evakuering. bidrar även till den långsiktiga utvecklingen i genom sina stora basbidrag till FN-systemet. Den , , har i enlighet med resolution initierat en förundersökning om möjliga folkrättsbrott i . ICC beslutade att utfärda arresteringsorder avseende , hans son samt chefen för regimens säkerhetstjänster , som misstänks vara "de främst ansvariga" för brott mot mänskligheten i . Åklagarens fortsatta undersökning omfattar även krigsförbrytelser. för mänskliga rättigheter () har inrättat en oberoende internationell som har genomfört en resa till landet. I dess preliminära rapport finns uppgifter om summariska avrättningar, förtryck av befolkningen och försvinnanden utförda av Gaddafi-regimen. FN:s Högkommissarie för mänskliga rättigheter har uttryckt stor oro för våldet mot civila inklusive den systematiska användningen av sexuellt våld mot kvinnor. 5Den internationella insatsen i och nuvarande svenskt deltagande Nato leder den internationella militära insatsen för att skydda civila i enlighet med 1973. Insatsen ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att skydda civila och områden med civilbefolkning som hotas av angrepp, inklusive genom att upprätthålla en flygförbudszon över . Nato leder också insatsen för att Prop. 2011/12:5 upprätthålla vapenembargot till havs. deltar i den Natoledda insatsen i . Det nuvarande svenska bidraget består av en väpnad styrka med högst fem stridsflygplan av typ JAS 39 , samt stödresurser. har de svenska planen främst flugit spaningsuppdrag i insatsen. Planens kapacitet och förmåga till spaning har mötts av uppskattning. De svenska flygplanen har inte till uppgift att bekämpa markmål. Utöver detta har bidragit med resurser för informationsoperationer. Det nuvarande svenska bidraget uppgår till ca 140 personer. Icke-allierade truppbidragarländer har insyn och konsulteras i enlighet med etablerade procedurer. deltar som truppbidragare i samtliga formella möten som berör Libyen-insatsen. deltar därutöver i informella konsultationer om insatsen. Den svenska styrkan har mandat att delta i insatsen som längst till och med . Hotbilden för den svenska personalen varierar. Försvarsmakten gör en hot- och riskbedömning för de insatser som utförs och vidtar eventuella åtgärder utifrån denna bedömning. Den internationella militära insatsen under Natos ledning har begränsat Gaddafiregimens möjligheter att begå övergrepp på civila och kränka mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt. Natos bedömning är att insatsen bör fortsätta till dess att Gaddafiregimens kvarvarande styrkor kan utgöra ett hot mot civila, NTC har kontroll över landet och inte längre ser ett behov av Natos insats, att humanitär hjälp kan nå behövande utan hinder, och att det finns brett regionalt och internationellt stöd för att avsluta insatsen. Nato väntas förlänga den internationella militära insatsen i , i enlighet med gällande resolutioner i . Beslutet kommer sannolikt att innehålla en översynsklausul om att avsluta insatsen tidigare, om så är möjligt. 6 Folkrättsligt mandat för insatsen beslutade i resolution i enlighet med kapitel VII att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet. krävde ett eldupphör och att våldet mot civila skulle upphöra. Huvudsyftet med resolutionen är att skydda civila. Resolutionen ger ett mandat för medlemsstater som notifierar FN:s generalsekretare, enskilt eller genom regionala organisationer eller arrangemang, att vidta alla nödvändiga åtgärder för att skydda civila och områden med civilbefolkning som hotas av angrepp i . Varje form av utländsk ockupationsstyrka i någon del av är dock utesluten. I syfte att skydda civila ger resolutionen även mandat att inrätta och upprätthålla en flygförbudszon över med undantag för flygningar med humanitärt syfte, evakuering av utländska medborgare eller för genomförande av resolution . Medlemsstater får även i detta syfte vidta alla nödvändiga åtgärder. Dessa åtgärder ska ske i samarbete med Prop. och samordnas med FN:s generalsekreterare. Resolution innehåller även en uppmaning till medlemsstaterna att upprätta ett vapenembargo för såväl fartyg som flyg och använda begränsat våld i detta syfte, frysa tillgångar samt inrätta ett flygförbud för Deltagande staters rätt att använda våld grundas ytterst på säkerhetsrådets mandat i enlighet med kapitel VII, vilket också ger den internationella insatsen en folkrättslig särställning i förhållande till parterna i konflikten. Den stat eller den organisation som utövar den faktiska ledningen över insatsen kan komma att bli part i den väpnade konflikten om insatsen blir indragen i regelrätta strider med överensstämmelse med den internationella humanitära rätten och de Det är ytterst säkerhetsrådet som ansvarar för den internationella militära insatsen. Den svenska styrkans rättsliga status regleras i ett avtal med värdnationen där styrkan är stationerad. Regeringens förslag: medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 250 personer till förfogande i högst 30 dagar för fortsatt deltagande i den internationella militära insatsen i i enlighet med beslut i samt att motionstiden Fortsatt svenskt deltagande sker under förutsättning att Nato fattar beslut om en förlängning av insatsen. Skälen för regeringens förslag: Syftet med det svenska bidraget till den militära insatsen är att verkställa 1973. militära insatsen har varit lyckosam i det att den bidragit till att skydda civila samt har möjliggjort för libyerna att påbörja återuppbyggnaden av Natos och partnerländernas insats närmar sig därför sitt slut. libyska övergångsrådet, NTC, har dock signalerat att det vill se en förlängning av mandatet då det anser att läget på marken inte tillåter ett avslutande av insatsen. Enligt Natos bedömning råder en relativt god säkerhetssituation i många städer och mindre samhällen, men Gaddafitrogna styrkor är fortfarande närvarande i vissa områden. Dessa utgör ett fortsatt hot mot Nato har meddelat att behovet av flygspaning, som den svenska insatsen tillhandahåller, är fortsatt stort i denna osäkra situation. Inom Nato föreligger en bred enighet om att förlänga mandatet för insatsen med en översynsklausul om att avsluta tidigare om så är möjligt. Från svensk sida vill vi solidariskt fortsatt medverka i operationen i detta känsliga skede, som vi vill sätta en bortre gräns för vårt deltagande. Regeringen föreslår därför att det svenska Baserat på de behov som identifierats utifrån säkerhetsråds- resolutionens mandat begärs medgivande att ställa till förfogande för insats för flygspaning högst fem flygplan JAS 39 och tillhörande Prop. 2011/12:5 stödresurser för bland annat lufttankning. till att ge stöd för genomförandet av 1973 i dess helhet. Stridsinsatser mot markmål kommer inte att genomföras. Flygspaningsinsatserna kan också komma att bli av betydelse för att övervaka den vapenvila som fortsatt eftersträvas. Vidare avser fortsatt bidra med resurser för informationsoperationer om ca 10 personer. Sammantaget handlar det om ett bidrag om ca 140 personer. Under försämrade säkerhetsförhållanden är det viktigt att regeringen har möjlighet att tillfälligt förstärka de militära insatser som genomför. Förstärkning omfattar i detta fall tillförsel av personal och materiel för undsättning och evakuering. En undsättnings- och evakueringsinsats är till sin natur tillfällig, tidskritisk och sker inom ramen för en redan pågående insats. En insats av detta slag måste även vara anpassad till den unika situationen. Detta gör att det i förväg är svårt att uppskatta omfattningen och kostnaderna för en sådan insats. Därför söker regeringen medgivande att ställa en väpnad styrka om högst 250 personer till förfogande för fortsatt deltagande i insatsen i . Det svenska militära bidraget utgör en väpnad styrka enligt regeringsformen. Av 15 kap. 16 § regeringsformen följer att medgivande krävs för att en svensk väpnad styrka ska kunna sändas till ett annat land om det inte finns ett medgivande enligt lag eller en skyldighet enligt en internationell överenskommelse som godkänt. I detta fall saknas ett bemyndigande för regeringen och kan inte anses tidigare ha godkänt en internationell överenskommelse som skyldigheten följer av. Därför krävs medgivande för att en svensk väpnad styrka ska kunna delta i den internationella militära insatsen. Regeringen beräknar att kostnaden för det svenska bidraget totalt kommer att uppgå till högst , det vill säga ytterligare jämfört med beräkningen i regeringens proposition Fortsatt svenskt deltagande i den internationella militära insatsen i (prop. 2010/11:127). Kostnaderna ska belasta det under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap uppförda anslaget 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser. har anvisat 2 under anslaget (prop. 2010/11:1 utg.omr.6, bet. 2010/11:FöU1, rskr. 2010/11:103). Därtill har anslaget ett ingående anslagssparande om . Regeringen bedömer att kostnaderna för den nu aktuella insatsen ryms inom ramen för anvisade medel på anslaget. Regeringen bedömer även att eventuella merkostnader för en förstärkning eller evakuering ryms inom ramen för befintligt anslag. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde . Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , Adelsohn , , , , , , , , , Hatt Regeringen beslutar proposition 2011/12:5 Fortsatt svenskt deltagande i den internationella militära insatsen i