prop · GY03157 · 2011-06-28 00:00:00 — Detta betyder att den tredjedel som får uppnås med utsläppskrediter också minskar något. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU:28, rskr. 2008/09:300. Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter Etappmålet till 2020 anger bara hur stor minskningen av utsläppen ska vara . Regeringen utgår från att utsläppsminskningar från andra länder uppgår till en tredjedel av utsläpp, vilket ger ett behov av cirka 6,7 miljoner utsläppskrediter år 2020.26 Om de inhemska utsläppen minskar snabbare än förväntat, blir behovet av utsläppskrediter mindre. Bakgrunden till det svenska etappmålet till 2020 är EU:s energi- och klimatpaket som innebär att EU ska minska utsläppen av växthusgaser med jämfört med . EU:s mål innebär för räkning att de svenska utsläppen för den icke-handlande sektorn ska minska till 2020 jämfört med . bedömer att enligt den senaste nationella prognosen kommer att klara sina åtaganden om minskade utsläpp nationellt, utan att använda utsläppskrediter från andra länder.27 Det svenska etappmålet till 2020 motsvarar en minskning av utsläppen i den icke-handlande sektorn om jämfört med , vilket är mer ambitiöst än vad EU kräver. I bilaga 1 beskriver vi närmare vilka klimatmål som finns internationellt och inom EU. beslutade även att delmålet för perioden 20082012 skulle ligga fast. För att uppnå det svenska delmålet för 20082012 får utsläppskrediter från flexibla mekanismer inte användas. 2.2Syften och inriktningar med klimatinsatser i andra länder De svenska klimatinsatserna har omfattat köp av utsläppskrediter. Nedan återger vi de olika syften och inriktningar som vartefter kommit att gälla för de svenska klimatinsatserna. Regeringen har angett syften och inriktningar i propositioner, vilka därefter har beslutats eller på annat sätt godkänts av . har ställt sig bakom klimatkonventionen och ratificerade Kyotoprotokollet . Då blev vissa krav på klimatinsatser i form av CDM och JI enligt också automatiskt giltiga som syften med de svenska insatserna. var också ett av 84 länder som redan 1997 undertecknade Kyotoprotokollet. Syftena har därför funnits med som utgångspunkter för internationella klimatinsatser under 2008/09:162 s. 60. Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter Kyotoprotokollets pilotfas28 och delvis tidigare. Förutom att insatserna ska vara supplementära, det vill säga att huvuddelen av ett lands ansträngningar ska göras i det egna landet, finns följande fyra FN-relaterade syften:29 Ett syfte med CDM är att hjälpa u-länder30 att uppnå en hållbar utveckling. Hållbar utveckling går tillbaka till klimatkonventionen31 och är enligt Kyotoprotokollet det övergripande målet för alla klimatinsatser.32 CDM har också syftet att möjliggöra för i-länder att i viss omfattning uppnå sina utsläppsåtaganden genom projekt i länder där det ofta är billigare att minska utsläppen. I den tredje artikeln i klimatkonventionen anges kostnadseffektivitet som en viktig princip för att uppnå klimatkonventionens mål om hållbar utveckling. I klimatpolitiska beslut anges, vad gäller klimatpolitiken inom energiområdet, att bör genomföra kostnadseffektiva klimatinsatser såväl internationellt som nationellt.33 I budgetpropositionen framhåller regeringen att kostnadseffektiva utsläppsminskningar är en viktig utgångspunkt för insatserna. Utsläppsminskningarna ska uppnås till jämförelsevis låga kostnader.34 Det är ett krav enligt regelverket för klimatinsatser i form av CDM- och JI-projekt och således mer än ett syfte att de utsläppsminskningar projekten genererar ska vara additionella. Med detta menas att det ska vara insatser som minskar utsläppen utöver vad som skulle ha kommit till stånd utan dessa projekt.35 28Vid klimatkonventionens första möte beslutade man att införa en pilotfas för projektbaserade utsläppsreduktioner utförda gemensamt mellan parter, i-länder och . Genom så kallade AIJ-projekt skulle erfarenheter skapas om att gemensamt genomföra klimatprojekt. SOU 2000:45, s. 8586. 29Kyotoprotokollet artikel 6d (SÖ 2002:41). 30De parter som inte är upptagna i bilaga 1 enligt Kyotoprotokollets artikel 12.2. 31SÖ 1993:13 ramkonvention om klimatförändring, prop. 1992/93:179, artikel 2 i klimatkonventionen: Slutmålet för denna konvention [är] att atmosfärens koncentration av växthusgaser stabiliseras på en nivå som skulle förhindra farlig antropogen störning i klimatsystemet [och] möjliggöra för ekonomisk utveckling att fortgå på ett hållbart sätt. 32Kyotoprotokollet artikel 2. 1996/97:84 avsnitt 3.7, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:117. 2002/03:1, bet. 2002/03:NU3, rskr. 2002/03:73. 35Kyotoprotokollet artikel 6b (SÖ 2002:41). Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter Spridning av och i vissa fall finansiering av överföring av miljövänliga teknologier och know-how ingår i parternas åtagande enligt Kyotoprotokollet.36 , , biföll förslag till klimatinsatser i inklusive särskilda medel för kunskapsuppbyggnad.37 2.2.2Övriga syften och inriktningar Inriktningen på klimatinsatser i andra länder har varierat något sedan anslaget först infördes /94. var insatserna energipolitiskt motiverade: genom att man minskade utsläppen av växthusgaser från energisektorn i bland annat skulle klimatpåverkan från denna sektor minskas. har den centrala utgångspunkten varit att åstadkomma kostnadseffektiva utsläppsminskningar. Utveckla de flexibla mekanismerna klimatpolitiska beslut innebar att skulle verka för att ett trovärdigt och effektivt system för JI utvecklades.38 Att bidra till att utveckla de flexibla mekanismerna har funnits med i bland annat har betonat att syftet med insatserna är att uppfylla framtida svenska och internationella klimatåtaganden genom att delta i, förbereda, genomföra, utvärdera och utveckla projekt och metoder för JI, CDM och liknande mekanismer.39 Stödja svenska företag och miljöteknikexport biföll förslaget om att insatser i mottagarländer ska kunna bidra till expansiva marknader för teknik och kunnande som utvecklats i svensk industri.40 ska stödja och underlätta för svenska företag som önskar engagera sig i de projektbaserade mekanismerna.41 Inriktning mot förnybar energi och energieffektivisering Klimatinsatser inom förnybar energi och energieffektivisering ska prioriteras enligt riksdagsbeslut 1993.42 I klimatpropositionen 2009 anges åter betydelsen 36Kyotoprotokollet artikel 10c (SÖ 2002:41). 1992/93:179, bet. 1992/93:JoU19, rskr. 1992/93:118. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:117. 2008/09:MJU1 s. 26. 1992/93:179, bet. 1992/93:JoU19, rskr. 1992/93:118. 1992/93:179, bet. 1992/93:JoU19, rskr. 1992/93:118. Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter av satsningar inom dessa områden, men också att klimatinsatserna är viktiga instrument för investeringar i grön teknologi.43 Inriktning mot de minst utvecklade länderna I energiforskningspropositionen 2006 angav regeringen att insatser för småskaliga CDM-projekt i de minst utvecklade länderna skulle ges hög prioritet.44 Detta, liksom strävan efter geografisk spridning, nämndes också i budgetpropositionen för 2006.45 2.2.3Alla syften och inriktningar gäller Som anges ovan har riksdag och regering formulerat olika syften och inriktningar med klimatinsatserna. I den senaste klimatpropositionen46 ingår samtliga åtta syften som återgivits ovan. Därutöver anges till exempel att CDM och nya mekanismer ska ges en större roll i den svenska klimatpolitiken samt att det svenska programmet för flexibla mekanismer ska utvecklas. För de svenska insatserna bör, enligt regeringen, möjligheterna att göra kopplingar till miljöteknikexport utnyttjas bättre än . att det är viktigt att underlätta för utvecklingsländer att delta i CDM-projekt genom att medverka till kapacitetsuppbyggnad. Målet är en global utsläppshandel. Miljö- och jordbruksutskottet ställde sig bakom regeringens bedömningar. biföll propositionen och beslutade om ett nytt delmål för den svenska klimatpolitiken till 2020. Delmålet ersattes av ett likalydande etappmål.47 Sammantaget finns vid sidan av etappmålet till 2020 således ett flertal olika syften, krav och inriktningar beträffande de internationella klimatinsatserna. En del av syftena är svåra att förena och vissa är också närings- eller biståndspolitiska. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300. 2005/06:127, bet. 2005/06:NU19, rskr. 2005/06:134. 2005/06:1, bet. 2005/06:NU3, rskr. 2005/06:95. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09i:300. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377. Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter 3Nås etappmål till 2020? I kapitel 3 beskriver vi möjliga tolkningar av den tredjedel av etappmålet som får uppfyllas genom flexibla mekanismer och uppmärksammar otydligheter i regeringens styrning. Vidare redovisar vi de som har anslagit för klimatinsatserna och går även igenom de osäkerheter som är förknippade med köp av utsläppskrediter. 3.1Förutsättningar för att nå målet Köp av utsläppskrediter är ett centralt styrmedel för att nå etappmålet till 2020. I detta avsnitt granskar vi om regeringens styrning av statens köp av utsläppskrediter ger förutsättningar för att nå klimatmål med dess etappmål till 2020. 3.1.1Regeringen har inte beslutat hur målet ska tolkas Regeringen har inte beslutat hur stora utsläppsminskningarna ska vara , det vill säga i vilken takt utsläppen ska minska. De totala utsläppsminskningarna för att uppnå målet kan vara eller för perioden . Regeringen har inte heller fastställt något startår för när man kan börja tillgodoräkna sig levererade utsläppskrediter eller hur stora årliga utsläppsminskningar som får uppnås med klimatinsatser i andra länder. Det innebär att det är oklart hur många utsläppskrediter som behöver köpas och när. Det går, inom ramen för regeringens propositioner48, att vänta med att göra utsläppsminskningar till strax och ändå uppfylla etappmålet. Men enligt är tanken att utsläppen ska minska fram till år 2020.49 Eftersom regeringen inte har klargjort hur målet ska tolkas, kan behovet bli mellan totalt cirka 6,7 och 100 miljoner utsläppskrediter. Utöver oklarheten om hur målet ska tolkas är behovet av utsläppskrediter även beroende av 2008/09:162, prop. 2009/10:155. Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter hur de svenska utsläppen utvecklas. De svenska utsläppen påverkas bland annat av effekter av nationella åtgärder för att minska utsläppen samt den ekonomiska utvecklingen. Det är således inte möjligt att exakt fastställa hur stort behovet av utsläppskrediter kommer att bli. Men om inte regeringen fastställer något startår eller någon plan för hur stora utsläppsminskningarna ska vara , medför detta att det inte går att avgöra hur många utsläppskrediter som kan behövas totalt. Exempelvis har EU en plan för hur minskningar av utsläpp ska ske över tiden när det gäller EU:s klimatmål till 2020. har uppmärksammat att saknar en tydlig strategi för hur många utsläppskrediter ska köpa 20132020 för att uppfylla etappmålet till 2020.50 Behovet av utsläppskrediter beror på tolkningen av etappmålet Etappmålet till 2020 kan tolkas på olika sätt. Behovet av utsläppskrediter beror på vilken tolkning regeringen kan komma att besluta för etappmålet till 2020. Beroende på tolkningen kan staten behöva lägst 6,7 miljoner och högst 100 miljoner utsläppskrediter. Vi illustrerar nedan dessa två ytterligheter. Utsläppskrediter 2020 samt linjära utsläppsminskningar totalt i och utanför för den icke-handlande sektorn 19902020 Miljoner ton CO2-ekvivalenter 60 Utsläppsminskningar totalt i och utanför Uppgifterna har bearbetats av . Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter Figur 1 visar hur många utsläppskrediter som kan behövas om etappmålet tolkas som ett nedslag . Då ska utsläppen vara lägre än 1990, enligt klimatpropositionen. Om en tredjedel av denna minskning ska uppnås med köp från andra länder, medför det att har behov av utsläppskrediter motsvarande totalt 6,7 miljoner. Som målet är formulerat i propositionen finns det inget hinder för att få levererat motsvarande mängd utsläppskrediter strax före 2020.51 Den andra ytterligheten visar hur utsläppsminskningarna skulle se ut om startåret är och vi antar en linjär minskning av utsläppen enligt figur 2. Behoven av utsläppsminskningar uppgår då till totalt för perioden 19902020. Om en tredjedel av dessa utsläppsminskningar ska uppnås med hjälp av klimatinsatser i andra länder krävs 100 miljoner utsläppskrediter. har redogjort för detta räkneexempel i ett pm till Miljödepartementet.52 Ackumulerade utsläppskrediter samt linjära utsläppsminskningar totalt i och utanför för den icke-handlande sektorn 19902020 (räkneexempel) Miljoner ton CO2-ekvivalenter 60 100 miljoner utsläppskrediter 19902020 Utsläppsminskningar totalt i och utanför Källa: och . Uppgifterna har bearbetats av . 2008/09:162. 52Pm från till daterat . Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter Utöver dessa ytterligheter går det att göra andra tolkningar däremellan. Tre andra exempel redovisar vi i bilaga 3. Ett räkneexempel kommer från och utgår från att etappmålet till 2020 gäller perioden 20052020.53 Behoven av utsläppskrediter uppgår i detta fall till 38 miljoner utsläppskrediter. De två andra alternativ som vi redovisar i bilagan utgår från att etappmålet till 2020 gäller perioden 20132020 med 1990 som referensår. Det är möjligt att anta detta eftersom har beslutat att delmålet för perioden 20082012 ligger fast. Det innebär att perioden för delmålet skulle avslutas innan den nya perioden för etappmålet påbörjas. har beräknat att behoven av utsläppskrediter enligt dessa alternativ kan bli 16,5 eller 26,8 eller 53,6 miljoner. Behovet av utsläppskrediter påverkar statens utgifter De totala utgifterna beror på hur många utsläppskrediter som ska köpas och när det ska ske. Den totala kostnaden för att uppnå etappmålet kan belysas med ett enkelt räkneexempel. Med utgångspunkt i resonemangen ovan kan kostnaderna bli som lägst 670 miljoner och som högst , med ett försiktigt antagande om ett pris på per utsläppskredit.54 Så länge regeringen inte har fastställt vilken tolkning som gäller är det möjligt att tolka etappmålet som minskade utsläpp totalt . Eftersom en tredjedel av etappmålet får nås med utsläppskrediter skulle det då endast behövas 6,7 miljoner utsläppskrediter totalt för perioden. Det skulle begränsa utgifterna till . Ur ett klimatperspektiv innebär en sådan tolkning att de samlade utsläppsminskningarna blir små jämfört med andra tolkningar av målet. Regeringen har inte preciserat vilka utsläppskrediter som får användas har mottagit utsläppskrediter från projekt och fonder på basis av ingångna avtal. Det är emellertid oklart om dessa utsläppskrediter kan användas för att nå etappmål till 2020. 53Pm från till daterat . är det år som EU:s klimatmål till 2020 och beslut om bördefördelning mellan medlemsländerna relaterar till. 54Enligt är detta antagande om pris relativt lågt. Om EU inte höjer sitt mål till kan priset per utsläppskredit antas vara runt per ton. Vid en skärpning av EU:s mål till 2020 räknar kommissionen med priser på utsläppskrediter på per ton 2020 på andrahandsmarknaden. Priset på utsläppskrediter om man köper direkt från projektägare blir dock något lägre, men då med en risk och med högre övriga kostnader. Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter Regeringen har inte angett något startår för när levererade utsläppskrediter kan tillgodoräknas för att nå etappmål till 2020. I klimatpropositionen preciserar inte regeringen om utsläppskrediter som erhållits före beslutet får användas för att uppfylla klimatmålet med dess etappmål till 2020.55 I klimatpropositionen nämner regeringen att utsläppsminskningar skulle kunna tillgodoräknas vid en bedömning av uppfyllandet av våra åtaganden enligt Kyotoprotokollet och EU:s bördefördelning.56 Enligt tyder dessa skrivningar på att även utsläppskrediter från tidiga projekt får användas för framtida bruk.57 3.1.2Regeringens formella styrning av är svag Regeringens formella styrning av har minskat. Täta informella kontakter mellan och bidrar till svag transparens i styrningen av klimatinsatserna. Målet till 2020 har inte preciserats i regleringsbrev Regeringen har inte i regleringsbrev preciserat hur CDM- och JI-verksamheten ska bidra till att uppnå klimatmålet, det vill säga hur många utsläppskrediter staten kan behöva köpa för att etappmålet till 2020 ska kunna nås. Enligt myndighetens instruktion ska emellertid verka för att energipolitiska mål till 2020 och målet om begränsad klimatpåverkan uppnås.58 I regleringsbrevet anger regeringen, , att myndigheten ska medverka i och förvärva utsläppskrediter som ett led i att utveckla de flexibla mekanismerna. Regeringen anger också att ska köpa utsläppskrediter i syfte att bidra till att uppnå åtagande inom ramen för klimatkonventionen . Det finns i förhållande till regleringsbrevet bara ett tillägg som gäller köpen av utsläppskrediter: Myndigheten bör eftersträva en ökad andel projekt i de minst utvecklade länderna. 2008/09:162, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300. 2005/06:172. 581 § förordningen (2007:1153) med instruktion för . Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter Regeringen har inte prioriterat mellan olika mål och syften I regleringsbrev har regeringen återgett de syften och inriktningar för statens köp av utsläppskrediter som efter hand beslutats eller godkänts av . Men regeringen har inte prioriterat mellan dessa. Inte heller efter att etappmålet beslutades har regeringen gjort några prioriteringar mellan mål, syften och inriktningar. Det enda syftet med verksamheten som finns med i alla regleringsbreven är att den ska bidra till att utveckla de flexibla mekanismerna. I regleringsbrevet anger regeringen att ska förvärva utsläppskrediter i syfte att kostnadseffektivt motverka utsläpp av växthusgaser. Kostnadseffektivitet är en utgångspunkt för insatserna i andra länder och framgår, liksom de flesta övriga syftena, av de klimatpropositioner som bifallit. anger kostnadseffektivitet som självklart viktigt. Några av syftena är svåra att förena. Det gäller bland annat kostnadseffektivitet och inriktning på de minst utvecklade länderna. CDM-projekt i de minst utvecklade länderna kräver betydligt mer arbete än exempelvis projekt i eller . De är också mer osäkra och de är oftast små. Dessutom skiljer sig inte administrationskostnaderna så mycket åt mellan stora och små projekt, vilket innebär att små projekt relativt sett är dyrare. Minskad transparens i styrningen av klimatinsatser Arbetet med de internationella klimatinsatserna präglas av täta kontakter mellan och klimatenhet. har de formella återrapporteringskraven i regleringsbreven minskat. Det är oklart hur detta påverkar förutsättningarna för att nå etappmålet och olika syften med verksamheten. Styrningen blir emellertid mindre transparent. Ansvaret för klimatinsatserna i andra länder överfördes 2006 från till . Fram fanns i regleringsbrev till klart formulerade återrapporteringskrav för hela myndighetens verksamhet, inklusive för köpen av utsläppskrediter. har emellertid de formella kraven på årlig rapportering från myndigheterna förändrats och försvagats. I enlighet med den nya förordningen 2008 om myndigheternas årliga rapportering till regeringen räcker det om myndigheterna rapporterar enligt instruktionen och den indelning som myndigheten själv bestämmer, om inte regeringen har beslutat annat.59 finns i regleringsbrevet 59 Förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter från till bara villkoren för anslaget 1:13 Insatser för internationella klimatinvesteringar angivna. Krav på återrapportering saknas. De täta kontakterna mellan och klimatenheten på har sin grund i samarbete kring klimatförhandlingarna, bland annat vad gäller utvecklingen av de flexibla mekanismerna. har utrett och lämnat underlag till regeringen i olika klimatfrågor genom uppdrag och i egenskap av stabsmyndighet. Anställda vid myndigheten har som experter biträtt i EU-möten med mera inför och i klimatförhandlingarna samt varit ordföranden i arbetsgrupper gällande konventionsarbetet. I något fall har myndighetens personal varit inlånad för arbete på . har också övertagit vissa fonder från . Kontakter mellan och klimatenhet förekommer oftast per månad.60 Enligt Energimyndigheten har man fört en kontinuerlig dialog med kring satsningar på olika projekttyper, värdländer och fonddeltagande.61 har diskussioner förts mellan departementet och myndigheten om bland annat satsningar på framtidsinriktade fonder.62 Avstämningsmöten, så kallade dialogmöten, hålls cirka , och ibland deltar också andra departement och . Vid mötena tar och upp frågor om nya satsningar i projekt och fonder, aktuella uppdrag och utredningar med mera.63 Mötena protokollförs inte. Departementet ser inte mötena som styrande.64 Det är inte möjligt att avgöra hur regeringens informella styrning påverkar köp av utsläppskrediter, men styrformen leder till bristande transparens. Transparens är en förutsättning för att ska kunna utöva sin kontrollmakt. 63Enligt e-post från . Exempel på andra frågor som tas upp vid avstämningsmötena: förhandlingsarbete, framtida bemyndiganden för internationella klimatinsatser, strategi för valutaförändringar, strategiska beslut för CDM/JI-programmet och (2007) arbetsfördelningen mellan Miljö- och Näringsdepartementen. Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter 3.1.3Regeringen har inte klargjort hur många utsläppskrediter som behövs för att nå etappmålet till 2020 Beroende på vilken tolkning regeringen väljer för etappmålet till 2020 blir antalet utsläppskrediter som behövs för att uppfylla etappmålet till 2020 olika. Totalkostnaden för att uppfylla målet går därmed inte att uppskatta. Anslagen kan räcka till cirka 1418 miljoner utsläppskrediter redovisar att de anslagna medlen för perioden 20022012 ska generera 1216 miljoner utsläppskrediter till 2020.65 Redan ingångna avtal fram ska enligt avtal ge cirka 10 miljoner utsläppskrediter. till har erhållit utsläppskrediter motsvarande (se tabell 1). Levererade utsläppskrediter 2007juni 2010 jämfört med utsläppskrediter enligt avtal (miljoner ton minskade utsläpp) Utsläppskrediter enligt ingångna avtal Källa: Köpeavtal och fondrapporter samt årsredovisning 2009. Data bearbetade av . Regeringen har utöver anslagen fram föreslagit ytterligare anslag för 20132014 om . Dessa anslag räcker till ytterligare drygt 2 miljoner utsläppskrediter med ett försiktigt antagande om ett pris per utsläppskredit om . Om vi lägger dessa 2 miljoner utsläppskrediter till miljoner, skulle de anslagna medlen för perioden 20032014 kunna generera totalt cirka 1418 miljoner utsläppskrediter.66 Men det är oklart om det räcker för att uppnå den tredjedel av etappmålet som får nås med hjälp av utsläppskrediter fram . Det beror på hur många utsläppskrediter som ska köpas och när det ska ske. 65Energimyndighetens årsredovisning 2009, s. 85. Enligt årsredovisning för staten 2002 (skr. 2002/03:101) användes inte medlen , utan de överfördes till anslaget 2003. 66Energimyndighetens årsredovisning 2009, ER 2010:01. Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter Oklart hur etappmålet kan nås Om etappmålet tolkas som ett nedslag för , ser målet för den tredjedel av utsläppsminskningarna som ska genomföras utanför till 2020, om cirka 6,7 miljoner utsläppskrediter, ut att vara inom räckhåll. De räkneexempel rörande etappmålet till 2020 som har lämnat till innefattar ett behov av utsläppskrediter även före perioden 20082012. Men delmålet för perioden 20082012 får, enligt regeringens propositioner, inte uppnås med utsläppsminskningar i andra länder. Om etappmålet i stället gäller för perioden 20132020, skulle det behövas upp till 53,6 miljoner utsläppskrediter (se bilaga 3).