prop · GZ031d13 · 2011-09-20 00:00:00 — Regeringens arbete med demokratipolitik kommer att fokusera på att värna och stärka demokratin och de mänskliga rättigheterna. För att stärka demokratin genom ökad insyn och ökat inflytande, kommer regeringen att fortsätta verka för ett ökat användar- och medborgarinflytande med hjälp av verktyg för e- demokrati. Regeringen kommer vidare att fortsätta utveckla arbetet med att värna demokratin för att säkerställa att enskildas möjligheter att utöva sina demokratiska fri- och rättigheter inte begränsas av grupper eller aktörer med en ickedemokratisk agenda. Regeringen kommer att verka för en samhällsutveckling som kännetecknas av respekt för olikheter mellan individer, som den enskildes uttryck för åsikter och agerande måste ske inom ramarna för samhällets demokratiska grundvalar. Regeringen avser även att intensifiera sitt arbete för de mänskliga rättigheterna, bl.a. mot bakgrund av delar av förslagen i de betänkanden som överlämnats inom detta område. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Vidgat inflytande med hjälp av e-verktyg Ett av regeringens prioriterade områden för demokratipolitiken är att öka möjligheterna till insyn, inflytande och deltagande. Det kan ske genom den ökade användningen av e-verktyg. Regeringen kommer därför att fortsätta stödja det arbete som bedrivs inom detta område. I ett fortsatt nära samarbete med SKL ska de metoder för dialog som har tagits fram vidareutvecklas, synliggöras och tillgängliggöras. Regeringen ser fortlöpande över vilka åtgärder som kan behöva vidtas för att ytterligare öka medborgarinflytandet. Den ökade användningen av it skapar möjligheter för större transparens i den offentliga förvaltningen. Regeringens satsning på en effektivare och mer enhetlig förvaltning är en viktig del i arbetet för ökad insyn i det demokratiska systemet (se vidare under utg.omr. 2 avsnitt 3 samt utg.omr. 22 avsnitt 4.3). En Digital agenda för Regeringen kommer att presentera en Digital agenda för som är en sammanhållen strategi för att tillvarata de möjligheter som digitaliseringen erbjuder människor och företag (se vidare under utg.omr. 22 avsnitt 4.3). Från kan enskilda EU- medborgare direkt begära att Europeiska kommissionen ska lägga fram ett förslag i deras intresse. Medborgarinitiativet innebär en ny möjlighet för EU-medborgare att påverka genom att gå samman och uppmana Europeiska kommissionen att lägga fram förslag. För ett sådant medborgarinitiativ krävs att frågan omfattas av EU:s kompetens, att minst en miljon unionsmedborgare undertecknar initiativet samt att de som undertecknar initiativet ska komma från minst en fjärdedel av EU:s medlemsländer. Namninsamlingen får pågå i högst . Det långsiktigt förebyggande arbetet för att värna demokratin kommer även fortsättningsvis att prioriteras av regeringen. Regeringen har inhämtat kunskap om den våldsbejakade extremismen. Underlaget pekar på att arbetet med att förebygga att individer ansluter sig till våldsbejakande extremistmiljöer behöver stärkas. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Regeringen avser därför att presentera en nationell handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Den nationella handlingsplanen kommer att beskriva den våldsbejakande extremismen samt presentera ett åtgärdsprogram med insatser för att stärka och värna demokratin, öka kunskapen om extremism och utveckla det förebyggande arbetet. Ett område som kommer vara fortsatt prioriterat i arbetet för att värna demokratin är att bidra till motverkande av hot och våld som riktas mot förtroendevalda. Regeringen avser därför att genomföra en kartläggning av hot och våld mot förtroendevalda. Vidare kommer regeringen att fortsätta verka för att den verksamhet som bedrivs för att hjälpa individer att lämna våldsbejakande extremistiska miljöer ska utökas samt att stödformerna för detta samordnas. Regeringen avser även att uppmärksamma hur antidemokratiska budskap förmedlas via internet. Regeringen kommer även att fortsätta en satsning för att stärka demokratiska värderingar bland unga. För att kunna tillförsäkra en bred kunskapsbas och dela erfarenheter med andra länder i arbetet med att värna demokratin fortsätter regeringen att arbeta med dessa frågor internationellt. Detta sker främst genom erfarenhetsutbyte vid internationella konferenser, genom bilaterala möten och genom deltagande i europeiska nätverk för samarbete kring det förebyggande arbetet. Folkrätten och respekt för mänskliga rättigheter är en hörnsten i svensk utrikespolitik. Det är centralt att bedriver ett systematiskt och kontinuerligt arbete med att säkerställa att de internationella åtagandena respekteras också nationellt. Det har redan tidigare aviserats att regeringen avser att återkomma till om hur det fortsatta systematiska arbetet för mänskliga rättigheter i ska bedrivas. Regeringen avser att återkomma med en skrivelse till om detta . Flera viktiga underlag om vilka brister och behov som kan finnas inom området har inhämtats i form av de två tidigare nämnda utredningsbetänkandena (SOU 2010:70 och SOU 2011:29) och kartläggningen av situationen för de mänskliga rättigheterna, inklusive det pågående samrådet med olika samhällsaktörer. Regeringens egna bedömningar och prioriteringar utifrån detta breda underlag kan och bör inte färdigställas förrän samrådsprocessen har slutförts. Det kan dock konstateras att de underlag som lagts fram har gemensamma nämnare. För det första framhåller de att det i inte finns någon funktion att utifrån ett helhetsperspektiv främja respekten för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter. För det andra framhålls det i underlagen att internationella åtaganden på detta område inte är synliga i svensk rätt, med undantag för Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. För det tredje framhålls kommunernas och landstingens viktiga ansvar för de mänskliga rättigheterna. Ytterligare områden som nämns är utbildning, kompetensutveckling och kunskapsutveckling om de mänskliga rättigheterna. 9.9.16:1 Allmänna val och demokrati 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för statens kostnader för valsedlar och annat valmaterial samt ersättningar till myndigheter och kommunerna för biträde i samband med val. Anslaget används också för uppföljning och utveckling av demokratipolitiken, arbete med att värna och stärka demokratin och mångvetenskaplig demokratiforskning. Vidare får anslaget användas för vissa administrationskostnader som är en förutsättning för genomförandet av insatser inom området. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Anslagets storlek beror till största delen på vilka val som hålls . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 6:1 Allmänna val och demokrati besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 20132015. Regeringen har bemyndigande att under innevarande år ingå ekonomiska åtaganden. Fortsatt stöd till mångvetenskaplig demokratiforskning förutsätter att långsiktiga åtaganden om forskningsbidrag kan göras även fortsättningsvis. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst . Tabell 9.3 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 insatser och åtgärder inom ramen för Handlingsplanen för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Förslaget innebär även att anslaget beräknas öka med . Anslaget föreslås minska med till följd av omfördelning av medel för att finansiera en utökning av verksamhet. Medlen omfördelas till anslag 6:5 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati . och 2014 beräknas anslaget till kommer allmänna val och val till Regeringen avser återkomma med anledning av detta. Tabell 9.4 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 6:1 Allmänna val och demokrati Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 36 451 tkr prisnivå. 3Motsvarar 38 332 tkr prisnivå. 4Motsvarar 38 332 tkr prisnivå. Anslaget används för Justitiekanslerns förvaltningskostnader. Justitiekanslerns främsta uppgifter är att utöva tillsyn över den offentliga förvaltningen, att bevaka statens rätt i rättegångar, att svara för statens skadereglering, att vara regeringens juridiske rådgivare samt att vara åklagare i mål rörande tryck- och yttrandefrihetsbrott. Justitiekanslern utövar också tillsyn över advokatväsendet och har vissa uppgifter enligt lagen (1998:150) om allmän kameraövervakning. Justitiekanslern bedriver även arbetet med att, för statens räkning, överklaga beslut om rättshjälp och ersättning till rättsliga biträden. Dessutom företräder Justitiekanslern svenska staten i de internationella oljeskadefonderna. För att Justitiekanslern ska kunna upprätthålla en godtagbar nivå på verksamheten utifrån det uppdrag myndigheten har, bland annat som tillsynsmyndighet över andra myndigheter och deras ärendehantering, ökas anslaget med . Anslaget beräknas öka med ytterligare 2013 och ytterligare 2014. Anslag 1:1 under utgiftsområde 4 minskas med motsvarande belopp dessa år. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:2 Justitiekanslern . beräknas anslaget uppgå till , respektive . Tabell 9.6 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 6:2 Justitiekanslern Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 37 438 tkr prisnivå. 3Motsvarar 37 386 tkr prisnivå. 4Motsvarar 37 386 tkr prisnivå. Anslaget används för Datainspektionens förvaltningskostnader. Datainspektionen har till uppgift att verka för att människor skyddas mot att deras personliga integritet kränks genom behandling av personuppgifter och för att god sed iakttas i kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Regeringen föreslår att anslaget 6:3 Datainspektionen uppgår till . , 2014 och 2015 beräknas anslaget uppgå till , respektive . Tabell 9.8 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 6:3 Datainspektionen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används bland annat för den kostnadsfria tilldelningen av () till kommuner, landsting och kommunbibliotek som regleras i 7 § författningssamlingsförordningen (1976:725), den så kallade frilistan. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Statens utgifter för den kostnadsfria tilldelningen av SFS har ökat. I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 1 avsnitt 9.12.4) redovisades behovet av en höjning av anslaget med och med ytterligare . Regeringen föreslår att anslaget ska uppgå till . , 2014 och 2015 beräknas anslaget uppgå till . Tabell 9.10 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 6:4 Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 18 245 tkr prisnivå. 3Motsvarar 18 225 tkr prisnivå. 4Motsvarar 18 224 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningskostnader. är en förvaltningsmyndighet för frågor om val och folkomröstningar. För att ska kunna upprätthålla hög kvalitet i verksamheten föreslår regeringen att myndighetens anslag ökas med . Ökningen finansieras genom omföring av medel från anslag 6:1 Allmänna val och demokrati. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anslaget 6:5 uppgår till 2012. , 2014 respektive 2015 beräknas anslaget uppgå till , respektive . Tabell 9.12 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 6:5 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 9.9.66:6 Stöd till politiska partier 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Anslaget används för stöd till de politiska partierna. Enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier lämnas stöd dels som partistöd, dels som kanslistöd i taget räknat fr.o.m. . Partistödet lämnas som mandatbidrag. Partistödet delas ut som ett bidrag per riksdagsplats. Resultatet i de senaste två valen räknas. Bidraget är per plats och år. Kanslistödet lämnas som grundstöd och tilläggsstöd. Medlen betalas ut av . Vid 2010-års allmänna val tillkom ytterligare ett parti i . Mandaten för flera av de stora partierna ändrades även markant. Med anledning av ytterligare ett kanslistöd samt en avräkningsprincip för de partier som förlorade mandat i valet behöver anslagsnivån ökas med för åren 20122015. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 6:6 Stöd till politiska partier besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013. Enligt lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och krävs bemyndigande för beslut om bland annat bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter under senare budgetår än det år statsbudgeten avser, vilket gäller för stödet till politiska partier. Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om bidrag som medför behov av framtida anslag på högst . Tabell 9.14 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden Erhållet/föreslaget bemyndigande 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:6 Stöd till politiska partier . , 2014 och 2015 beräknas anslaget uppgå till . Tabell 9.15 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 6:6 Stöd till politiska partier Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Området omfattar frågor om skydd och stöd för de nationella minoriteterna och de historiska minoritetsspråken. beräknas utgifterna inom området öka med jämfört med då anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter tillförs medel för att ge fler kommuner möjlighet att ansluta sig till de språkliga förvaltningsområdena och för en särskild satsning för den judiska minoritetens säkerhetsarbete. Ett nytt anslag, 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer, förs upp på statsbudgeten för utvecklingsarbete avseende romers rättigheter och livsvillkor. Tabell 10.1 Utgiftsutveckling inom område Nationella minoriteter 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer Summa område Nationella minoriteter Anm. Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summa. 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Målet för regeringens politik avseende nationella minoriteter är (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83): -att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. Målet ska följas upp inom följande delområden (prop. 2008/09:158, bet. 2008/09:KU23, rskr. 2008/09:272): -diskriminering och utsatthet, -inflytande och delaktighet, samt -språk och kulturell identitet. Att skydda de nationella minoriteterna innebär att värna om de mänskliga rättigheterna, motverka diskriminering av personer som tillhör nationella minoriteter samt främja respekt i samhället för olikheter i ursprung, identitet, kultur och språk. Diskriminering på grund av etnicitet eller tillhörighet till nationell minoritet ska således bekämpas aktivt och de nationella minoriteterna ska ges förutsättningar att delta i samhällslivet på lika villkor. Sedan () inrättades har myndigheten utrett, eller utreder fortfarande, anmälningar som bedöms ha anknytning till någon nationell minoritet. Anmälningar om diskriminering av romer rör främst området varor och tjänster (t.ex. bostäder, affärer) rättsväsendet, och utbildningssektorn. Av anmälningarna kommer från kvinnor. DO presenterade en rapport om diskriminering av romer som baseras på en analys av ca 230 ärenden, där romer gjort anmälningar om diskriminering. I rapporten konstateras att romer utsätts för diskriminering i vardagliga situationer, trots att detta är förbjudet i lag. Särskilda insatser för romer Regeringen har även arbetat särskilt för att förbättra romers situation både i och internationellt. bereder de förslag som Delegationen för romska frågor (dir. 2006:101) överlämnade till regeringen i betänkandet Romers rätt en strategi för romer i (SOU 2010:55). i har i uppdrag att stödja de kommuner som inom ramen för delegationens arbete påbörjat ett utvecklingsarbete avseende den romska minoriteten. har inom ramen för detta uppdrag samarbetat med ett antal regionala nätverk (, och Östkusten). I samarbetet har ingått samråd kring frågor om romers situation och stöd till kommuner, tjänstemän och romska organisationer. Även andra samarbeten och utbildningsinsatser med kommuner, myndigheter och andra aktörer har inletts . har också förmedlat kontakter mellan romska minoriteter och myndigheter. Ärendena har främst handlat om frågor kring utbildning, socialtjänst, sjukvård och boende respektive om bemötande inom dessa verksamheter. En särskild handbok om arbetet med romska frågor har tagits fram. Behovet av insatser inom dessa områden har visat sig vara stort enligt . Internationellt har arbetet bedrivits främst inom ramen för och EU. har i detta arbete deltagit aktivt och bl.a. bidragit till rådsslutsatser om en EU-ram för nationella strategier eller motsvarande insats för romers integrering. Under 20082010 genomförde regeringen en särskild satsning för att stärka nationella minoritetskvinnors ställning i samhället (prop. 2007/08:1) finansierad med medel från den särskilda jämställdhetssatsningen (anslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet). Satsningen har bestått av flera delar och har genomförts av , , och . arbete att fördela stöd för jämställdhetsprojekt bland de nationella minoriteterna har bidragit till ökad medvetenhet Vissa minoritetsorganisationer uppger att arbetet har lett till förändrade attityder hos deltagare i projekten. Ett nätverk mellan nationella minoritetskvinnor har startats och erfarenhetsutbytet och samverkan mellan minoriteterna i jämställdhetsfrågor har ökat. har genomfört jämställdhetsinsatser inom folkbildningen med särskild inriktning mot kvinnors entreprenörskap i syfte att bl.a. öka kunskap om entreprenörskap, erfarenhetsutbyte och att skapa nätverk i syfte att öka möjligheterna till självförsörjning och större deltagande i samhället. En del av satsningen har fokuserat på kvinnor som tillhör nationella minoriteter. Enligt har kvinnorna ökat sin förmåga och därmed stärkt sitt entreprenörskap. har genomfört utbildnings- och informationsinsatser om jämställdhetsfrågor. Aktiviteterna har riktat sig till kanslipersonal och politiker samt till samebyar och sameföreningar Regeringen gav 2008 () i uppdrag att undersöka hur våldsutsatta kvinnor som tillhör nationella minoriteter bemöts och stöds av offentliga myndigheter och hur kvinnor vill bli bemötta. FHI har bl.a. också genomfört informationsinsatser och pilotutbildningar för myndighetspersoner samt fördelat ekonomiskt stöd till organisationer som arbetar med att stödja nationella minoriteters eget arbete för jämställdhet, kvinnofrid och samverkan. Utvärderingar av arbete visar bl.a. att det saknas kunskap om nationella minoriteter bland myndigheterna. Internationella rekommendationer rörande den judiska minoriteten Den av , , utsedda rapportören för bekämpning av antisemitism genomförde ett besök i . Bland de rekommendationer som lämnades till regeringen efter besöket finns en uppmaning om att ska öka insatserna mot antisemitism. Rapportören rekommenderade bland annat mer dialog mellan myndigheter som arbetar med frågor om hatbrott och den judiska gruppen samt utökning av utbildning och kompetensutveckling för att bekämpa antisemitism. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Hemsida om nationella minoriteter För att öka kunskapen om de nationella minoriteterna och minoritetsrättigheterna driver hemsidan . har hemsidan fungerat som ett viktigt stöd för statliga och kommunala myndigheter i reformarbetet, bl.a. har ett intranät skapats för att underlätta erfarenhetsutbyte och informationsspridning mellan myndighetshandläggare som arbetar med nationella minoritetsfrågor. Regeringens arbete syftar till att stärka de nationella minoriteternas möjligheter till inflytande i frågor som berör dem inom viktiga samhällsområden och därmed öka dessa gruppers egenmakt. har liksom tidigare samrådsmöten genomförts med ansvarigt statsråd och företrädare för de nationella minoriteterna. Som en del i remissförfarandet av betänkandet Romers rätt har även ordnat flera särskilda dialogmöten för att diskutera förslagen med romska representanter. och har fokuserat på att förmedla kunskap och erfarenheter när det gäller den lagstadgade skyldigheten att samråda med nationella minoriteter som införts . En del kommuner och några landsting inom de numera utvidgade förvaltningsområdena har kommit igång med organiserade samråd med nationella minoriteter. I andra kommuner och landsting, särskilt i sådana som inte ingår i förvaltningsområden, återstår mycket arbete och det gäller särskilt i landstingen. I en del kommuner och landsting har det också varit svårt att identifiera vem samrådet ska genomföras med.