prop · GY03105 · 2011-03-16 00:00:00 — En stärkt ekonomisk politisk samordning och strukturreformer är viktiga förutsättningar för att ska komma stärkt ut ur de senaste årens ekonomiska kris och lägger grunden för långsiktig hållbar tillväxt och välfärd. 2020-strategin är en efterföljare till Lissabonstrategin för 20002010. 2020 fokuserar på ett fåtal övergripande prioriteringar: a)Smart tillväxt utveckla en ekonomi baserad på kunskap och innovation. b)Hållbar tillväxt främja en mer resurseffektiv, grönare och mer konkurrenskraftig ekonomi. c)Tillväxt för alla främja hög sysselsättning och social och territoriell sammanhållning. Strategin formulerar fem tydliga och kvantifierbara mål: 1.främja en höjning av sysselsättningsgraden, 2.förbättra villkoren för innovation, forskning och utveckling, 3.uppfylla klimatförändrings- och energimålen, 5.främja social delaktighet, framför allt genom minskad fattigdom. Rent konkret handlar det exempelvis om att sysselsättningsgraden ska uppgå till för kvinnor och män i åldersgruppen och att av EU:s BNP ska avsättas för FoU. Regeringen har varit aktiv i arbetet med att utforma den nya strategin. har framhållit vikten av att den fokuserar på ett litet antal övergripande prioriteringar och relevanta mål, att nationella mål måste sättas så att de respekterar medlemsstaternas nationella kompetens, och på en effektiv och transparent utvärdering och uppföljning baserad på resultattavlor och goda exempel. När det gäller de övergripande målen har verkat för ett tydligt jämställdhetsperspektiv i syssel- sättningsmålet samt en tydlig arbetsmarknadsdimension i det femte målet om social delaktighet och fattigdomsbekämpning. EU:s inre marknad är en i Europasamarbetet I syfte att fördjupa och förbättra den inre marknaden presenterade kommissionen ett meddelande om en inremarknadsakt (Single market act) . Förslagen bygger på den rapport som kommissionens ordförande bad den f.d. inremarknads- kommissionären att ta fram. Inremarknadsakten listar 50 åt- gärder för att effektivisera och modernisera den inre marknaden. För att förankra vilka förslag som är viktiga har kommissionen initierat en offentlig konsultation kring akten. Regeringar, företag, intresse- organisationer och, inte minst, medborgare uppmanas ange vilka åtgärder man anser mest angelägna. Efter avslutad konsultation kommer kommissionen att presentera ett slutligt förslag. Regeringen har verkat för att de åtgärder som bör prioriteras ska gå hand i hand med en fortsatt öppenhet gentemot tredjeland och anser att protektionistiska tendenser ska motarbetas. Regeringen har aktivt med- verkat i framtagandet av förslaget och kan konstatera att övergripande svenska prioriteringar finns med i kommissionens konsultations- dokument. Det gäller t.ex. frågor om ett förbättrat europeiskt patent- system, hållbar tillväxt och utvecklingen av en digital inre marknad. Ett litet steg framåt i klimatförhandlingarna Resultatet av klimatmötet i i i novemberdecember innebar ett litet men betydelsefullt steg framåt i förhandlingarna. Det viktigaste resultatet var att de stora utsläppsländernas löften om minska- de utsläpp enligt Köpenhamnsöverenskommelsen formaliseras som en del av FN-processen. är utsläppsminskningarna för små för att klara tvågradersmålet för den globala uppvärmningen, dvs. jordens medeltemperatur inte får stiga med mer än två grader jämfört Skr. 2010/11:105 med förindustriell tid. Framsteg vid mötet gjordes även när det gäller Ett ramverk för anpassning och stöd till utvecklings- länderna för att höja deras förmåga att arbeta mot och anpassa sig till klimatförändringar beslutades. Möjligheterna att fortsätta utveckla kol- dioxidmarknaderna stärktes. EU:s mål är att de globala åtaganden om ut- släppsminskningar som krävs för att klara tvågradersmålet ska kunna samlas i ett globalt rättsligt bindande ramverk där Kyotoprotokollet fort- farande kan bli en del. återstår dock mycket arbete innan ett ramverk kan vara på plats. Kommissionen presenterade en analys av möjligheterna att min- ska utsläppen av växthusgaser med och en bedömning av riskerna för koldioxidläckage. De handlingsalternativ som beskrivs har diskuterats och kommissionen fick i uppdrag att utreda konsekvenserna på medlemsstatsnivå av en skärpning av EU:s utsläpps- mål för . har ansträngningarna för att genomföra klimat- och energipaketet i medlemsstaterna fortsatt. Likaså har arbetet fortskridit när det gäller att i detalj reglera hur EU:s system för handel med utsläpps- rätter ska fungera efter 2012. har deltagit aktivt i detta arbete. Fokus på genomförandet av Lissabonfördraget Efter Lissabonfördragets ikraftträdande , präglades 2010 av arbetet med att genomföra det nya fördraget. Fördraget innebär framför allt flera institutionella förändringar. Som inledningsvis nämnts får Europeiska rådets arbete mer kontinuitet genom sin valde ord- förande. inflytande ökar i och med att mer av att EU:s lagstiftning nu omfattas av medbeslutande. Förändringen till denna nya maktbalans ledde till vissa interinstitutionella diskussioner . Det gällde bl.a. roll i förhandlingar kring internationella avtal. Förutsättningarna för rådet att agera effektivt har förbättrats genom att möjligheten att besluta med kvalificerad majoritet har utökats. Öppen- heten i rådsarbetet har stärkts, eftersom rådets sammanträden ska vara offentliga när förslag till lagstiftning diskuteras. Den demo- kratiska kontrollen har även stärkts genom införandet av ett nytt rättsligt instrument: Medborgarinitiativet. Avskaffandet av tredje pelaren innebär att kommissionen kan fungera som motor även för EU:s lagstiftningsarbete för att bekämpa gränsöverskridande brottslighet. Förhandlingar kring upprättandet av den nya europeiska utrikestjänsten () har också förts . Den höga representanten för utrikes frågor har börjat rekrytera personal och organisationen ska vara fullt utbyggd . Flera svenskar har fått nyckelpositioner i den nya europeiska utrikestjänsten. EU i världen och utvidgningen diskuterade också EU:s relation till sina Unionen har för avsikt att arbeta än mer målmedvetet med dessa i syfte att bättre utnyttja fulla kraft även på inter- Toppmöten har bland annat ägt rum med , har EU:s förmåga fortsatt att utvecklas när det gäller att genomföra insatser till stöd för internationell fred och säkerhet. sig om sammanlagt tretton stödinsatser alltifrån den insatsen utanför , EU:s polis- och rättstatsinsats i Kosovo till EU:s kommer fortsatt att bidra till utveck- lingen och medverkar med personal till samtliga insatser. I närområdet främjar utvidgningspolitiken säkerhet, stabilitet och ekonomisk utveckling i . Den fortsatta utvidgningsprocessen är av strategisk betydelse för EU. landsstatus och anslutningsförhandlingar har inletts. att ge status som kandidatland. har fortsatt sitt starka engagemang genom att konsekvent fästa stor vikt vid att principerna för utvidgningsprocessen upprätthålls och att de åtaganden och beslut som Ett tryggare och öppnare där enskildas rättigheter värnas har arbetet med att genomföra det så kallade Stockholms- Visionen är ett tryggare och öppnare där enskildas rättigheter och behov värnas. Regeringen verkar för att EU så snabbt som möjligt ansluter sig till om mänskliga rättigheter, i enlighet med vad som föreskrivs i Lissabonfördraget. Direktivet om rätten till tolkning och översättning i straffrättsliga för- faranden antogs som det första steget i färdplanen för processuella rättigheter, vilken lades fram och antogs under det svenska Rådet och nådde även enighet kring ett direktivförslag i regeringens prioriterade fråga om straffrättsliga sanktioner mot människohandel. har regeringen arbetat med att utveckla ett europeiskt ge- Målsättningen är att ett gemensamt asylförfarande och en enhetlig status för personer som har rätt till skydd ska införas Detta dels för att uppnå en högre gemensam skyddsnivå och ett mer likvärdigt skydd i hela EU, dels för att säkerställa ökad solidaritet mellan EU:s medlemsstater. Kommissionen presenterade sin strategi för konkret tillämp- ning av stadgan om de grundläggande rättigheterna. situationen för romer har uppmärksammats . Kommissionen presenterade sitt kraftigt försenade meddelande om den översyn av EU:s budget som beslutade om i Meddelandet innehåller övergripande policyresonemang om samtliga utgifter och inkomster i EU:s budgetsystem, men tar inte Skr. 2010/11:105 upp kvantitativa aspekter. Det ger en föraning om inriktningen på det för- slag till flerårig budgetram för perioden som kommissionen ska presentera . Fördröjningen av översynsmeddelandet innebar att det inte kom upp till diskussion i rådet , vilket regeringen beklagar. Det förutses inte heller bli debatterat under det ungerska ord- förandeskapet. Meddelandet i sig kommer således inte att ligga till grund för några beslut i rådet före kommissionens förslag till nästa fleråriga budgetram. Regeringen driver en tydlig förändringslinje och anser att det finns mycket starka skäl att modernisera och reformera budgetramens utgifts- sida genom omprioriteringar mellan utgifter samt att minska den totala utgiftsvolymen. Innehållet i budgetramen bör överensstämma med gemensamt fastställda politiska prioriteringar för EU-samarbetet och in- satserna bör styras av principen om europeiskt mervärde. Beslutade åt- gärder ska vara ändamålsenliga och kostnadseffektiva. 1.1Information till, överläggningar och samråd med Enligt riksdagsordningen ska regeringen löpande informera om vad som sker inom ramen för EU-samarbetet och lämna denna skrivelse till med en berättelse över verksamheten i EU. Även enligt regeringsformen är regeringen skyldig att löpande in- formera om vad som sker inom ramen för EU-samarbetet. Denna informationsskyldighet regleras också i riksdagsordningen. Där anges att regeringen ska informera om sin syn på de dokument som EU:s institutioner överlämnat till och som regeringen be- dömer som betydelsefulla. överlämnades 139 faktaprome- morior (148 stycken ) i vilka regeringen har informerat om specifika förslag och regeringens syn på dessa. Regeringen ska överlägga med utskotten i de frågor om EU-arbetet som utskotten bestämmer. Överläggningar mellan regeringen och ut- skotten om EU-frågor har ägt rum (36 stycken ). Då ett utskott begär det har regeringen också en skyldighet att lämna upplysningar och avge yttranden till utskotten om EU-arbetet på utskottens ämnesområden. Enligt riksdagsordningen ska subsidiaritetspröva alla utkast till EU-lagstiftningsakter där kompetensen är delad mellan EU och medlemsstaterna. Regeringen har gett sin syn på subsidiariteten för ett visst lagförslag när så begärt. Regeringen har tagit del av de 17 utlåtanden och de 3 motiverade yttranden som överlämnat till kommissionen. ska hållas underrättad av regeringen om frågor som ska beslutas i rådet. Regeringen ska rådgöra med nämnden om hur förhandlingarna i rådet ska föras inför besluten i rådet. Regeringen ska vidare överlägga med i andra frågor om EU-arbetet när nämnden av särskilda skäl påkallar en sådan överläggning. Regeringen ska också rådgöra med nämnden inför möten i . ägde samråd rum inför samtliga möten i rådet och i Skr. 2010/11:105 . En samlad redovisning av de fall där röstat nej eller avstått från att rösta i rådet finns i skrivelsens bilaga 3. var med de nya institutionella bestämmelserna i Lissabonfördraget där Europeiska rådets arbete leds av en vald ord- förande, belgaren . samlades sammanlagt sex gånger och arbetet präglades av den ekonomiska krisen i EU. Europeiska rådets informella möte samlades EU:s stats- och regeringschefer till ett in- formellt toppmöte i i syfte att diskutera den ekonomiska politikens inriktning för och utformningen av EU:s nya tillväxtstrategi EU 2020. Kommissionens ordförande presenterade en analys om den ekonomiska krisens påverkan på EU. ekonomisk samordning, hållbar tillväxt, satsningar på forskning och utveckling liksom innovation var bärande delar i Barrosos budskap. antog ett uttalande som framhöll att samtliga euro- medlemmar måste föra en sund politik i linje med överenskomna regler och att de har ett delat ansvar för den ekonomiska och finansiella stabiliteten i euroområdet. Stats- och regeringscheferna gav sitt stöd till åtaganden att vidta nödvändiga åtgärder för att möta målen i stabilitetsprogrammet i syfte att reducera budgetunderskottet Stats- och regeringschefernas möte var det första ordinarie mötet i under ordföranden Tre frågor stod i fokus på dagordningen: hanteringen av den ekonomiska krisen, EU:s nya tillväxtstrategi och Stats- och regeringscheferna diskuterade den ekonomiska situationen i , särskilt tillståndet i den grekiska ekonomin. tryckte sin vilja att vid behov bidra till en lånefacilitet som ska kunna an- vändas som utväg när alla andra finansieringsmöjligheter är uttömda. Vidare gavs Europeiska rådets ordförande i uppdrag att bilda en särskild arbetsgrupp (Task Force on Economic Governance in EU). gruppens uppgift var att ta fram ett förslag till utformning av ett stärkt regelverk för krishantering och budgetdisciplin. Stats- och regeringscheferna diskuterade EU:s tillväxt och syssel- sättningsstrategi EU 2020, som kommissionen presenterat i början av Man enades om de övergripande riktlinjerna i strategin och om de Skr. 2010/11:105 fem huvudmålsättningarna. För svensk del var det särskilt positivt att kunde enas om att i sysselsättningsmålet lyfta fram kvinnors förvärvsverksamhet på samma sätt som mäns. En fråga som regeringen drev inför toppmötet. Behovet av snabba framsteg när det gäller förstärkt reglering av finans- marknaden samt finanstillsyn inom både EU och andra internationella forum, som G20, belystes. Kommissionen skulle lägga fram en rapport om möjliga innovativa finansieringskällor, som en global transaktions- avgift, till Europeiska rådets möte innan G20-mötet i ägde rum. Vidare följde man upp i med fokus på i de fortsatta klimatförhandlingarna. Medlemsstaterna enades om vikten av att få en ny dynamik i den inter- nationella förhandlingsprocessen. De fastslog också en stegvis ansats i syfte att bland annat förankra Köpenhamnsöverenskommelsen i FN:s förhandlingsprocess. Stats- och regeringschefernas junimöte dominerades av diskussioner om det ekonomiska läget inom EU och de kraftiga budgetnedskärningar som många medlemsstater måste göra. bekräftade att länderna var fast beslutna att uppnå budgetkonsolidering utan dröjsmål. I frågan om förstärkt ekonomisk samordning kunde stats- och regeringscheferna enas om en första uppsättning riktlinjer för det fort- satta arbetet, bl.a. att utöka användningen av sanktioner kopplade till stabilitets- och tillväxtpakten och ökad fokus på ländernas skuldnivå i den ekonomiska övervakningen. uppmanade rådet och Europarlamentet att nå en överenskommelse om finansiell tillsyn för att säkerställa att en ny tillsynsstruktur skulle vara på plats . Vidare enades stats- och regeringscheferna om behovet av att införa en stabilitetsavgift liknande den som redan infört samt att offentliggöra stresstester för individuella banker före juli månads utgång. Vid toppmötet beslutades den slutgiltiga utformningen och genom- förandet av EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi EU 2020. Slutsatserna från toppmötet bekräftade strategins fem övergripande mål: 1.främja en höjning av sysselsättningsgraden, 2.förbättra villkoren för innovation, forskning och utveckling, 3.uppfylla klimatförändrings- och energimålen, 5.främja social delaktighet, framför allt genom att minska fattigdomen. G20-mötet i om finanstillsyn förbereddes genom att stats- och regeringscheferna enades om att driva frågan att G20 måste enas om en samordnad strategi för att säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet. Inför FN:s kommande högnivåmöte om millennieutvecklingsmålen Skr. 2010/11:105 bekräftade EU:s åtagande att uppnå målen för utvecklingsbiståndet . Vidare noterade att medlemsstater gjort framsteg med att fullgöra sina åtaganden om snabbstartsfinansiering och uttalade sin avsikt återkomma till klimatförhandlingar inför höstens möte i . beslutade att anslutningsförhandlingar med skulle inledas. Vidare välkomnades införande av euron . uttryckte oro över utvecklingen avseende kärntekniska program och välkomnade FN:s säkerhetsråds resolution med nya restriktiva åtgärder mot . Europeiska rådets extra möte höll stats- och regeringscheferna ett extra toppmöte i närvaro av utrikesministrarna. I fokus stod EU:s relationer till strategiska partner och man tog fram allmänna riktlinjer inför höstens toppmöten med tredjeland. Man enades om att EU och dess medlemsstater ska agera mer strategiskt så att fulla kraft utnyttjas på internationell nivå och att den höga representanten för utrikes frågor, , och den nya utrikestjänsten kommer att vara centrala i detta. Den höga representanten uppmanades att, i samordning med kommissionen och tillsammans med utrikesrådet, utvärdera EU:s relationer till samtliga strategiska partner med fokus på EU:s intressen och presentera en första framstegsrapport vid . diskuterade också hur EU:s ekonomiska styrning kan stärkas. Europeiska rådets ordförande, , redogjorde för de framsteg som gjorts i den särskilda arbetsgruppen för ekonomisk styrning (Task Force on Economic Governance in EU) som tillsatts efter marstoppmötet. välkomnade de framsteg som gjorts, särskilt i fråga om en europeisk termin, utvecklingen av nya ramar för makroekonomisk övervakning samt förstärkningen av de nationella finanspolitiska ramarna. Med anledning av översvämningarna i berördes EU:s och dess medlemsstaters ökade humanitära bistånd. Rådet gavs i uppdrag att utarbeta ett övergripande åtgärdspaket för att understödja landets återhämtning och framtida utveckling. I sammanhanget framhölls betydelsen av ett stabilt demokratiskt och välmående . antog också ett uttalande om fredsprocessen i där EU:s fortsatta engagemang för att stödja och säkerställa förhandlingar mellan och den palestinska myndigheten bekräftades. Vid Europeiska rådets möte diskuterades frågor om ekonomisk styrning. Vidare diskuterades behovet av att upprätta en permanent kris- hanteringsmekanism samt att genomföra en fördragsändring för detta ändamål. I syfte att trygga en balanserad och hållbar tillväxt enades stats- och regeringscheferna om behovet av att medlemsstaterna upprättar en permanent krismekanism för att säkerställa finansiell stabilitet i euro- området som helhet. ställde sig bakom slutrapporten från den särskilda arbetsgruppen för ekonomisk styrning i EU och bekräftade bedömningen att åtgärderna i rapporten skulle förbättra budgetdisciplinen, bredda den ekonomiska övervakningen och fördjupa samordningen samt upprätta en stabil ram för krishantering och starkare institutioner. Målet var att rådet och ska nå en överenskommelse om kommissionens lagstiftningsförslag . uppmanade rådet att påskynda arbetet med hur konsekvenserna av pensionsreformer ska beaktas vid genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten och rapportera tillbaka . Stats- och regeringscheferna betonade vikten av att EU:s budget och den kommande fleråriga budgetramen återspeglar medlemsstaternas strävan efter konsolidering i avsikt att få underskott och skulder att utvecklas i en mer hållbar riktning. Stats- och regeringscheferna diskuterade det kommande G20-mötet i . Man bekräftade bl.a. den överenskommelse om reformering av som uppnåddes vid . Inför decembermötet upp- manades rådet att rapportera om det fortsatta arbetet med avgifter och skatter för finansinstitut. Stats- och regeringscheferna diskuterade i den 29 november10 december. betonade vikten av att banar väg för ett globalt och övergripande rättsligt bindande ramverk med utgångspunkt i Kyotoprotokollet. I enlighet med slutsatserna diskuterades också de centrala politiska budskapen som EU skulle verka för vid kommande toppmöten med , , , och . De ekonomiska frågorna dominerade dagordningen även vid det sista mötet för året. enades om ett utkast till ett beslut om en begränsad ändring av fördraget i syfte att inrätta en europeisk stabilitets- mekanism för att trygga finansiell stabilitet i euroområdet. Enligt tids- planen ska ett formellt beslut fattas vid och de nationella ratifikationsprocesserna avslutas års ut- gång. Mekanismen kan då träda i kraft . Den ska er- sätta den europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten och den euro- peiska finansiella stabilitetsmekanismen som båda är av tillfällig natur. Den nya stabilitetsmekanismen ska aktiveras genom en ömsesidig överenskommelse mellan för det fall att den finansiella stabiliteten i euroområdet som helhet hotas. Nödvändigt finansiellt stöd enligt mekanismen kommer att beviljas enligt strikta villkor. Icke-euro- medlemmar kan besluta att delta i insatser som genomförs av mekanism- en från fall till fall. Stats- och regeringscheferna i euroområdet och EU- institutionerna underströk också i ett uttalande sin beredskap att göra allt som krävs för att trygga stabiliteten i euroområdet. uppmanade kommissionen att påskynda arbetet med de sex lagstiftningsförslagen om förstärkt ekonomisk styrning så att förslagen kan antas senast . Med utgångspunkt i slutsatserna fastslog stats- och regeringscheferna att de såg fram emot att kommissionen skulle presentera förslag om EU:s fleråriga budgetram senast . Vidare fastslogs att EU2020-strategin även i fortsättningen kommer att vägleda unionens och medlemsstaternas hantering av den ekonomiska krisen och genomförandet av strukturreformer. välkomnade den höga representantens första läges- rapport om EU:s förbindelser med sina strategiska partner och slog fast att man en gång ska utvärdera framstegen i detta arbete. beslutade att ge status som kandidatland för medlemskap i . välkomnade resultatet av klimatmötet i som ett viktigt steg framåt i de globala ansträngningarna att begränsa den globala temperaturökningen till högst . Horisontella frågor under Allmänna rådet Efter att Lissabonfördraget trädde i kraft kan EU fungera effektivare och bli mer demokratiskt och tydligt för medborgarna. Genom Lissabonfördraget ändrades den rättsliga grunden för frågor om centralt genomförande av . Syftet med ändringen är att effektivisera denna ordning. Regeringen har haft en aktiv roll i utform- ningen av den nya förordningen om kommittéförfarandet samt hur fördragsbestämmelsen om delegerade akter ska tillämpas. Regeringen vill dessutom betona vikten av medborgarinitiativet. Det ger EU ett nytt demokratiskt verktyg där medborgarna kan vända sig direkt till kommissionen med förslag. Förhoppningen är att med- borgarinitiativet ska bli ett verksamt politiskt medel för en europa- politisk debatt. Genom Lissabonfördraget ändrades den rättsliga grunden för frågor om centralt genomförande av . Artikel 202 i EG-fördraget, som kommittéförfarandet tidigare grundats på, har ersatts med artiklarna 290 och 291 i EUF-fördraget. Syftet med ändringen är att effektivisera ordningen för centralt genomförande av EU-rätt. en förstärkt roll och jämställs i vissa avseenden med rådet. Delar av genomförandefrågorna delegeras helt till kommissionen enligt artikel 290 i EUF-fördraget. Lagstiftaren, dvs. rådet, kan välja att ge kommissionen befogenhet att anta akter med allmän räckvidd som inte är lagstiftningsakter och som kompletterar eller ändrar vissa icke väsentliga delar av lagstiftningsakten. måste vara uppfyllda för att artikeln ska kunna tillämpas. för denna typ av normgivning är uppfyllda, ska lagstiftaren antingen reglera frågan i lagstiftning eller ge kommissionen befogenhet att fatta beslut om frågan genom s.k. delegerade akter. rådet utövar kontroll över den befogenhet som lagstiftaren delegerar till kommissionen genom att återkalla delegeringen eller invända mot ett I övriga frågor, där kommissionen har genomförandebefogenheter och inget annat anges, kvarstår kommittéförfarandet. Enligt artikel 291 i EUF-fördraget ska kommissionen, och i vissa speciella fall rådet, tilldelas genomförandebefogenheter om det krävs enhetliga villkor för unionens rättsligt bindande akter.