prop · GZ031 · 2011-09-20 00:00:00 — För livförsäkringsbolag består kapitalunderlaget i princip av värdet av den skattskyldiges tillgångar vid beskattningsårets ingång. För obegränsat skattskyldiga som innehar en kapitalförsäkring som är meddelad i ett utländskt livförsäkrings- bolag består kapitalunderlaget av värdet av försäkringen vid beskattningsårets ingång. Beskattningsmodellen för investeringsspar- kontot bygger på samma princip som modellen för kapitalförsäkring. Kapitalunderlaget för ett investeringssparkonto beräknas dock utifrån ett genomsnitt av värdet på tillgångarna som förva- ras på kontot vid fyra mättillfällen i stället för värdet enbart vid årets ingång. föreslår att kapitalunderlaget även för kapitalförsäkring bör bygga på fyra mät- punkter. Regeringen konstaterar att beskatt- ningsmodellen för kapitalförsäkring måste fungera för både svenska och utländska försäkringar. För svenska försäkringar är det försäkringsbolaget som är skattskyldigt till avkastningsskatten. När det gäller utländska kapitalförsäkringar är det i stället den enskilde försäkringstagaren som är skattskyldig. Försäk- ringstagaren ska då själv beräkna underlaget för skatten och lämna uppgift om detta i deklaratio- nen. Det kan ifrågasättas om en enskild försäk- ringstagare med en utländsk kapitalförsäkring kan beräkna kapitalunderlaget utifrån flera värderingstidpunkter. Det finns därför en risk för att en sådan reglering skulle kunna avskräcka potentiella försäkringstagare från att teckna utländska försäkringar där de inte kan räkna med att få hjälp från försäkringsbolaget med att beräkna kapitalunderlaget. Regeringen bedömer att detta skulle kunna ifrågasättas utifrån ett EU- Om så skulle vara fallet kan det få till följd att reglerna inte kan tillämpas för enskilda skattskyldiga med utländska kapital- försäkringar. Detta talar emot att föreslå en beskattningsmodell med flera avläsningstid- punkter även om det i och för sig skulle vara möjligt för svenska försäkringsbolag att tillämpa en sådan modell. Av dessa skäl föreslår regeringen att nuva- rande ordning för kapitalförsäkring som innebär att kapitalunderlaget beräknas med utgångs- punkt i värdet av tillgångarna respektive värdet av försäkringen vid beskattningsårets ingång behålls. Detta gäller också för avtal om tjänste- pension som är jämförbara med kapitalförsäk- ring. framför att det uttryckligen bör anges i lagtexten i 2 § lagen om avkastningsskatt på pensionsmedel skattskyl- digheten inträffar för svenska och utländska pensionsförsäkringar. I den aktuella paragrafen listas de fysiska och juridiska personer som är skattskyldiga till avkastningsskatt. Av efterföl- jande paragrafer framgår hur kapitalunderlag och skatteunderlag ska beräknas för dessa skattskyl- diga. I dessa bestämmelser framgår också hur och aktuella värden som ska ingå i underlaget ska beräknas. Regeringen anser därför att det saknas skäl att i 2 § lagen om avkastningsskatt på pensionsmedel ange skattskyldigheten inträffar för svenska och utländska pensionsförsäkringar. Den s.k. ettårsproblematiken innebär att sparande kan ske i en kapitalförsäkring utan beskattning. Regeringen instämmer i prome- utgångspunkt att ettårsproblematiken bör åtgärdas. Gemensamt för både kapitalförsäk- ring och investeringssparkonto är att skatten baseras på värdet av sparandet vid en eller flera mättidpunkter. En beskattningsmodell som enbart bygger på värdet vid vissa mättidpunkter innebär att det finns möjlighet att undvika skatt om värdet av sparandet tas ut innan en mättidpunkt. Av denna anledning ska vid beräk- ningen av kapitalunderlaget för invester- ingssparkontot inbetalningar och överföringar av finansiella instrument öka kapitalunderlaget. Det är inte möjligt att överföra finansiella instrument till en svensk kapitalförsäkring. Till en utländsk kapitalförsäkring kan i vissa fall finansiella instrument överföras, men en sådan överföring måste då anses utgöra en premiebetalning. En motsvarande lösning för kapitalförsäkringarnas del skulle därför vara att öka kapitalunderlaget med årets premiebetalningar. Med premiebetal- ningar avses alla överföringar som sker från försäkringstagaren till försäkringen oavsett om det sker i form av inbetalningar av kontanter eller genom att tillgångar, t.ex. aktier, tillförs försäkringen. Flera remissinstanser, bland annat , och , kritiserar förslaget att ska ingå i kapital- underlaget eftersom ettårsproblematiken inte är aktuell för alla kapitalförsäkringar. har vidare anfört att det saknas en analys av storleken av ettårsproblemet och att det finns stora möjlig- heter att komma till rätta med ettårsproble- matiken genom att införa kvalitativa regler även för kapitalförsäkring. anför att den s.k. ettårsproblema- tiken inte finns i vare sig traditionell försäkring där försäkringsbolaget står de finansiella riskerna eller i fondförsäkring. Behovet av att förändra skatteunderlaget bör därför vara begränsat till ett begränsat antal kapitalförsäkringsprodukter. Föreningen anser vidare att det innebär dubbel- beskattning att ta med inbetalda i underlaget men inte beakta uttag och anser det som mest rimligt att kapitalförsäkringar som inte liknar investeringssparkonton inte heller jämförs med denna sparform då skattemodellen utfor- mas. När det gäller kritiken från bland annat om att omfatt- ningen av ettårsproblematiken inte analyserats konstaterar regeringen följande. Av naturliga skäl saknas det tillgängliga uppgifter om i vilken utsträckning möjligheten att undvika avkast- ningsskatten utnyttjas. Att det numera finns kapitalförsäkringar som gör detta möjligt är dock klart. Det har aldrig varit meningen att avkastningsskatten ska kunna kringgås och därför bör den möjligheten åtgärdas. Att inte ändra beskattningen av kapitalförsäkring är därför inte ett alternativ. Konsekvensen av förslaget att ska ingå i kapitalunderlaget är att detta blir högre och därmed också att skatteuttaget, som flera remissinstanser påpekar, blir högre. Enligt regeringens bedömning är de ekonomiska konsekvenserna av att läggs till kapi- Kapitalförsäkringar bedöms även med förslaget ha en låg beskattningsnivå relativt om . För att vissa försäkringar inte ska omfattas av förslaget om att åtgärda ettårsproblematiken krävs det dessutom att det går att hitta en metod för att peka ut vilka försäkringar som ska undantas. En sådan metod ska fungera för såväl svenska som utländska försäkringar, vara robust, enkel och inte möjlig att disponera över för parterna i försäkringsavtalet. Att som föreslår införa kvalitativa villkor för kapitalför- säkring kan enligt regeringens mening ifråga- sättas av flera skäl. Förhållandet när det gäller kapitalförsäkring är inte jämförbart med vad som gäller för pensionsförsäkring. Sparande i pensionsförsäkring är förenat med kvalitativa villkor för att skydda skattekrediten i sparandet. Någon motsvarande skattekredit finns inte i kapitalförsäkringssparande. Frågan om hur villkoren ska utformas och vad de ska syfta till återstår. Ytterligare en fråga är hur kvalitativa villkor ska fungera för utländska kapitalförsäk- ringar. Regeringens bedömning är därför att införandet av kvalitativa villkor för kapitalförsäk- ring inte är ett lämpligt alternativ. I promemorian har ett antal sätt att begränsa förslaget om att inbetalningar ska ingå i kapital- underlaget prövats och förkastats. Så har till exempel en modell som innebär att försäkringar med betydande försäkringsrisk skulle undantas prövats. Nackdelarna med en sådan metod över- väger dock fördelarna främst därför att det inte kan uteslutas att försäkringsbolagen efter hälsoprövning skulle kunna erbjuda depåförsäk- ring med betydande risk till en relativt låg risk- premie. Om försäkringar med visst riskinnehåll då beskattades enligt nuvarande regler skulle det gå att kringgå avkastningsskatten genom att teckna en depåförsäkring med ett sådant försäk- ringsinslag. Regeringen delar därför promemori- ans bedömning att det inte är en lämplig metod. Ett annat alternativ till urskiljningsmetod som prövats är att sådana som bolaget tar ut för att täcka sina risk- och garantiåtaganden inte ska öka kapitalunderlaget. Det torde nämligen vara mindre vanligt förekommande att återköp, i syfte att undgå avkastningsskatten, görs av försäkringsprodukter som innehåller en bety- dande garantidel jämfört med produkter som innehåller en mindre garantidel eller som saknar garantidel och endast innehåller en rätt till vill- Detta skulle tala för att sådana som försäkringsgivaren tar ut för att kunna uppfylla sina åtaganden vad gäller försäk- ringsrisk och garanti inte ska beaktas vid beräk- ningen av beskattningsårets kapitalunderlag. Detta skulle dock innebära att försäkringsgiva- ren måste kunna dela upp premiebetalningarna utifrån sitt åtagande gentemot försäkringstaga- ren. En sådan modell skulle öka bolagens admi- nistration. Det är även osannolikt att en sådan uppdelning skulle kunna tillämpas på utländska försäkringar där den enskilde försäkringstagaren är skattskyldig. Därför bedöms inte heller denna metod som lämplig. Ingen av remissinstanserna har heller föresla- git någon annan metod som bedöms fungera både för svenska och utländska försäkringar. I likhet med vad som anförs i promemorian anser regeringen därför att premiebetalningar ska ingå i kapitalunderlaget och att alla kapital- försäkringar ska omfattas. Det föreslås därför att kapitalunderlaget ska beräknas på samma sätt för alla slags kapitalförsäkringar. Förslaget gäller också avtal om tjänstepension som är jämförbara med kapitalförsäkring. Eftersom inte alla premiebetalningar sker i början av ett beskattningsår är nackdelen med metoden att premiebetalningar som inte sker i början av beskattningsåret riskerar att över- beskattas. Mot detta ska vägas att den värdesteg- ring som i genomsnitt kan förväntas uppkomma endast påverkar beskattningsunderlaget fr.o.m. nästföljande avläsningstidpunkt. Beskattningsni- vån reflekterar dessutom dels modellen för att beräkna underlaget, dels schablonräntans nivå. Regeringens bedömning är att förslaget inte medför en för hög beskattning jämfört med konventionell beskattning. Den beskattning som sker av som betalas in i slutet av beskatt- ningsåret bör trots detta mildras genom att bara hälften av premierna för andra halvan av beskatt- ningsåret ska öka kapitalunderlaget. Om beskattningsåret är lika med ett kalenderår innebär det att som betalas den 1 januariden i sin helhet ska öka kapitalunderlaget medan som betalas in den 1 juliden ska öka kapitalunderlaget med hälften. har i denna del anfört att kapitalunderlaget ska beräknas utan någon halvering av de som betalas . Att lägga till premierna utan halvering innebär en risk för överbeskattning. Regeringen instämmer därför inte i förslag. föreslår också att kapitalunderla- get för pensionsförsäkring ska beräknas utifrån statslåneräntan året före beskattningsåret med ett tillägg om . Frågan om beskattning av pensionsförsäkringar ligger utanför de frågor som behandlas i detta ärende. Några förslag när det gäller pensionsförsäkring lämnas därför inte. vänder sig mot att schablonintäkten på investeringsspar- kontot får kvittas mot utgifter i inkomstslaget kapital när motsvarande möjlighet inte finns för kapitalförsäkringarna. Föreningen anför att det vore rättvisare och enklare att inordna invester- ingssparkontot i lagen om avkastningsskatt på pensionsmedel. Ett annat alternativ är enligt föreningen att lyfta ut kapitalförsäkringen ur avkastningsskattesystemet och låta kapitalunder- laget för kapitalförsäkring utgöra en schablon- intäkt i inkomstslaget kapital. När det gäller investeringssparkontot är det den enskilde som är skattskyldig för schablon- intäkten. Det är därför principiellt riktigt att intäkten ska tas upp i inkomstslaget kapital. Skattskyldigheten för avkastningsskatten ligger hos försäkringsbolagen och är en del av deras beskattning. Om motsvarande schablonintäkt för kapitalförsäkring skulle tas upp i inkomstsla- get kapital krävs att skattskyldigheten för avkastningsskatten flyttas till försäkringstagarna. Ett sådant förslag ligger utanför detta ärende. framför att den föreslagna modellen bortser från att inbetalade endast i viss del motsvarar ett sparande. Förbundet framför att traditionell livförsäkring och fondförsäkring ofta kombineras med premiebefrielseförsäkringar, som beskattas enligt IL och att det därför är oacceptabelt att dessa även beläggs med avkastningsskatt. Regeringen instämmer i vad anför om att för försäkringar som beskattas enligt inkomstskattelagen inte bör beaktas vid beräkning av kapitalunderlaget. Därför införs ett undantag vid beräkningen av den del av kapitalunderlaget som avser premiebetalningar i 3 b § lagen om avkast- ningsskatt på pensionsmedel, motsvarande det som finns i 3 § tredje stycket 24 samma lag. I det föreslagna undantaget anges att vid beräkning av kapitalunderlag ska bortses från premiebetalningar som är hänförliga till avgångs- bidragsförsäkringar meddelade enligt grunder som fastställts i kollektivavtal mellan arbets- marknadens huvudorganisationer, som är hänförliga till försäkringar som i redovisnings- hänseende tas upp som grupplivförsäkringar, eller som avser sjuk- och olycksfallsförsäkringar hänförliga till försäkringsklass 1, 2, I b och IV enligt 2 kap. 11 § första stycket och 12 § för- säkringsrörelselagen (2010:2043). Samma försäk- ringar som enligt nuvarande regler undantas från avkastningsskatt kommer således att undantas även med förslaget att premiebetalningar ska ingå i beräkningen av kapitalunderlaget för vissa försäkringar. Dessa undantag ska även gälla i tjänstepensionsverksamhet i fråga om avtal som är jämförbara med personförsäkring. har också framfört att det är främmande att beskatta riskförsäkringar, t.ex. dödsfallsförsäkringar, med avkastningsskatt och att det är fel att de delar av en premie som försäkringsföretaget tillgodogör sig för täckande av kostnader för administration och avkastningsskatt ska ingå i underlaget för avkast- ningsskatt. Förslaget om att ska ingå i kapitalunderlaget är schablonmässigt. I och med detta kommer alla kapitalförsäkringar, även de med större riskinslag, att omfattas av förslaget. Regeringens bedömning är att effekten av att delar av de som betalas till en försäkring kan vara avsedda att täcka kostnader och avkast- ningsskatt torde vara begränsad och att om- ständigheten ska vägas mot att den föreslagna beskattningsnivån är förhållandevis låg. Regeringen finner därför inte skäl att undanta riskkostnader från premierna eller att kostnader och avgifter ska dras av från premierna innan de läggs till vid beräkning av kapitalunderlaget. har anfört att beskattning av insättningar kommer leda till att belåningen av kapitalförsäkringar upphör och att likviditeten i marknaden till följd därav avsevärt kommer att försämras. Regeringens bedömning är att risken är mycket liten för att likviditeten på värdepap- persmarknaden påverkas negativt i någon nämn- värd omfattning om kredit inom det schablonbe- skattade området försvåras genom att inbetal- ningar ska beaktas vid beräkningen av kapitalunderlaget. Förslagen om beräkning av kapitalunderlag för investeringssparkonto och kapitalförsäkring innebär vissa skillnader för hur kapitalunderlaget beräknas för de båda sparformerna. Gemensamt för båda beräkningarna är att de utgår från värdet i sparandet vid en viss eller och att och insättningar ingår i underla- get. Bland annat och är kritiska till att kapitalunderlaget beräknas på olika sätt för kapitalförsäkring och investeringssparkontot. Regeringen konstaterar att förslaget om två beräkningsmodeller inte medför någon entydig fördel för investeringssparkontot trots att insättningar beaktas endast på kvar- talsbasis. Å ena sidan ger modellerna i båda fall upphov till en marginell överbeskattning av inbetalningar, eftersom de ger upphov till samma skatteuttag oavsett om de betalas in precis efter en avläsningstidpunkt eller i nära anslutning till nästa avläsningstidpunkt. Denna överbeskatt- ning minskar om avläsningstidpunkterna är mer frekventa. Detta gynnar investeringssparkontot som föreslås ha fyra avläsningstidpunkter . För kapitalförsäkringar lindras dock beskatt- ningen av att inbetalningar som sker under andra halvan av beskattningsåret endast ska öka kapi- talunderlaget med hälften. Å andra sidan ger löpande värdestegringar ett större genomslag på skatteuttaget vid mer frekventa avläsningstid- punkter. I genomsnitt förväntas värdet på till- gångarna stiga, vilket gör att deras genomsnitt- liga värde kan förväntas överstiga värdet vid årets början. Såväl rådande regler som förslaget innebär att värdestegring inte påverkar skatteuttaget för kapitalförsäk- ringar förrän därpå. I detta avseende medför den föreslagna beräkningsmodellen såle- des att kapitalförsäkringar gynnas framför inve- steringssparkonton, där värdestegring påverkar underlaget för beskattning redan fr.o.m. följande kvartal. Regeringen delar promemorians bedömning att skillnaderna i beräkning av kapitalunderlagen inte får några betydande effekter. På kort sikt är investeringssparkontot marginellt förmånligare än kapitalförsäkring. På lång sikt blir det däremot en liten fördel för kapitalförsäkringen. Skillnaderna är små. Överlåtelse av utländsk kapitalförsäkring Frågan hur kapitalunderlaget ska beräknas när en utländsk kapitalförsäkring har överlåtits under beskattningsåret är inte reglerad i lagen om avkastningsskatt på pensionsmedel och det finns ingen vägledande praxis. I och med förslaget att även premiebetalningar under beskattningsåret ska beaktas vid beräkningen av kapitalunderlaget kan årets kapitalunderlag inte som faststäl- las vid årets ingång. För att klargöra att alla premiebetalningar ska ingå i ett kapi- talunderlag föreslås att beräkningen av kapitalunderlaget vid överlåtelse av en kapi- talförsäkring ska regleras särskilt. anför angående förslaget till fördelning av kapitalunderlaget mellan förvärvare och överlåtare i 3 c § i lagen om avkastningsskatt på pensionsmedel att det när det gäller överlåta- ren är oklart om kapitalunderlaget ska propor- tioneras utifrån innehavstid eller om beskattning ska ske för . Om ingen jämkning ska ske innebär detta enligt verket att en överlåten utländsk kapitalförsäkring, sammantaget för överlåtaren och förvärvaren, beskattas hårdare än en svensk vilket bör strida mot gemenskapsrät- ten. Regeringen konstaterar att förslaget innebär att såväl överlåtare som förvärvare ska beräkna ett kapitalunderlag under det beskattningsår då försäkringen byter ägare. Beskattningen totalt sett under beskattningsåret för en överlåten utländsk kapitalförsäkring skiljer sig dock inte från beskattningen av en motsvarande svensk försäkring. För svenska kapitalförsäkringar är det dock livförsäkringsföretaget som är skatt- skyldigt och det saknas därför möjlighet att reglera hur den skatt som belöper på en svensk kapitalförsäkring borde fördelas mellan förvär- vare och överlåtare när en sådan försäkring överlåts. Enligt regeringens mening leder således inte förslaget till någon överbeskattning av utländska kapitalförsäkringar. Som påtalar kan det förekomma att samma försäkring överlåts under samma beskattningsår. Lagförslaget har omfor- mulerats något av hänsyn till detta. För den överlåtare som innehade försäkringen vid beskattningsårets ingång föreslås att kapitalun- derlaget beräknas som värdet av tillgångarna vid beskattningsårets ingång med tillägg för som betalats in fram till och med överlåtelsen. När det gäller förvärvaren av försäkringen före- slås att kapitalunderlaget ska motsvara premie- betalningar under beskattningsåret som gjorts efter förvärvet av försäkringen till och med den tidpunkt då försäkringen återigen överlåts alter- nativt till och med beskattningsårets utgång. Den föreslagna bestämmelsen om att som betalas under andra halvan av beskattnings- året ska beräknas till halva beloppet vid kapital- underlagsberäkningen tillämpas även vid en överlåtelse. Motsvarande regler föreslås gälla för avtal om tjänstepension som är jämförbara med kapital- försäkring. anser också att det är önskvärt att ett förtydligande tas in i 10 a § lagen om avkast- ningsskatt på pensionsmedel som anger vilket års utländska skatt och kupongskatt som ned- sättning kan medges för. Regeringen anser inte att det är lämpligt att i detta sammanhang ändra den aktuella paragrafen utan frågan får överläm- nas åt rättstillämpningen. Bestämmelser om kapitalunderlag återfinns i 3 a 3 c §§ lagen om avkastningsskatt på pensions- medel, se avsnitt 3.10. Förslaget föranleder också ändringar i punkt 2 i övergångsbestämmelserna till lagen (2008:136) om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensions- medel. 6.13.4.4Schablonavkastning på sparande i kapitalförsäkring Regeringens förslag: Schablonavkastningen (skatteunderlaget) för sparande i kapital- försäkring och avtal om tjänstepension som är jämförbart med kapitalförsäkring, ska beräknas som kapitalunderlaget multiplicerat med statslåneräntan vid utgången av november under föregående kalenderår. Skattesatsen för kapitalförsäkring och avtal om tjänstepension som är jämförbart med kapitalförsäkring höjs till . Promemorians förslag: I promemorian föreslås att schablonavkastningen för sparande i kapitalförsäkring ska beräknas som kapital- underlaget multiplicerat med statslåneräntan vid utgången av november under föregående kalenderår med ett tillägg av 0,75 procent- enheter. vid till- styrker förslaget om ändrad beskattning av kapitalförsäkring. anför bland annat att det finns en risk att den föreslagna skattesatsen är något för hög, särskilt i internationellt perspektiv och mot bakgrund av att den enligt förslaget utgör jämförelsenorm för den skatt som föreslås ska tas ut på investeringssparkon- ton. Flertalet remissinstanser som har yttrat sig är negativa till förslaget och anser inte att det ska genomföras. anför att det inte lämnas något förslag när det gäller pensions- nuvarande regler genom att kapitalunderlaget multipliceras med den genomsnittliga statslå- neräntan under kalenderåret närmast före ingången av beskattningsåret utan något procentuellt tillägg. föreslår att även underlaget för pensionsförsäkringskapital beräknas utifrån statslåneräntan året före beskattningsåret och med ett tillägg på . Aktiespararna anför att skattesatsen och sättet att beräkna underlaget på borde vara desamma som för investerings- sparkontot. När det gäller skattenivån anför Aktiespararna att både skatteuttaget och avkast- ningskravet på investering som kan berättiga till att välja en schablonbeskattad sparform ökar med . Om ändringen införs leder det till att en stor del av sparandet i kapitalför- säkringar kommer att tas ut och flyttas till konventionellt beskattat sparande. Försäkrings- juridiska föreningen anför att dagens system bygger på att den genomsnittliga statslåneräntan används medan i förslaget statslåneräntan per i stället ska användas. Det är svårt att förstå på vilket sätt en räntesats vid ett enda specifikt tillfälle bättre än ett genomsnitt för helåret skulle spegla den aktuella avkastningen. Försäkringsbolagen tvingas dessutom upprätt- hålla två snarlika skatteberäkningssystem för avkastningsskatten. anser att förslagen innebär en betydande skatte- höjning jämfört med dagens beskattningsregler och att förslagen i större utsträckning bör ta höjd för produkternas olikheter och unika egen- skaper. anför vidare att eftersom utbetalningar inte beaktas i underla- get sker en dubbelbeskattning som inte är rimlig och att förslaget innebär omfattande IT-föränd- ringar för försäkringsbolagen. (numera Svensk Försäkring) delar inte uppfattningen att det nya investerings- sparkontot ska utgöra jämförelsenorm för neut- ralitet i beskattningen vid beskattning av kapi- talförsäkring. Beskattningen av kapitalförsäkring har utformats för att vara neutral i förhållande till direktägande i en tänkt portfölj av olika värdepapper.