prop · GZ031 · 2011-09-20 00:00:00 — För att balansera det bortfall av skatteintäkter som följer av sänkt effektiv skattesats på fond- andelar föreslås att fysiska och juridiska personer som är skattskyldiga i ska ta upp en schablonintäkt baserad på fondandelarnas marknadsvärde till beskattning. Schablon- intäkten ska tas upp oavsett fondens hemvist och beräknas som beskattningsunderlaget multiplicerat med en schablonränta. Kostnaden av att slopa skattskyldigheten för fonder kan uttryckas som att den effektiva skattesatsen sänks med . Med rådande regler bedöms den effektiva skattesatsen uppgå till för fysiska personer och för juridiska personer. Med de föreslagna reglerna bedöms den effektiva skattesatsen uppgå för juridiska personer. De effektiva skattesatserna har beräknats på liknande sätt som i , dvs. utifrån den schablonmässiga metod som beskrivs i King (1977)140 samt utifrån antaganden om till- gångarnas sammansättning och förväntade avkastning. Antagandena har dock reviderats något, bland annat mot bakgrund av nya prognoser. Sänkningen av den effektiva skattesatsen beräknas motsvara en varaktig minskning av skatteintäkterna med . Schablonräntan föreslås uppgå till vilket motsvarar ett årligt skatteuttag på av tillgångarnas marknadsvärde för fysiska personer och för juridiska personer. Underlaget för schablonbeskattning bedöms uppgå till ca . Fysiska personers innehav bedöms utgöra av underlaget. Baserna har uppskattats på liknande sätt som i men utifrån uppdaterad statistik över fysiska och juridiska personers direktägda andelar i investeringsfonder. Bedömningen avseende hur stort beskattningsunderlag som är hänförligt till 140 King, M A (1977), Public Policy and the Corporation. juridiska personers innehav har reviderats ner med hänsyn till att en betydande del inte kan komma i fråga för beskattning. Med dessa antaganden beräknas intäkterna från schablonbeskattningen uppgå till , vilket medför att förslaget är i det närmaste offentligfinansiellt neutralt i termer av den varaktiga effekten, . Förslagen i denna proposition medför att beskattning av utdelning, där preliminärskatte- avdrag görs, ersätts med beskattning av schablonintäkt och ökade kapitalvinster som tas upp först i deklarationen. Detta innebär en för- skjutning i skatteinbetalningarna. Förskjut- ningen påverkar inte den periodiserade redo- visningen i tabell 6.12 nedan men innebär ett ökat lånebehov och en räntekostnad för staten. Därutöver måste hänsyn tas till kostnader för att hantera den nya schablon- intäkten. har uppskattat den årliga kostnaden för att hantera schablonintäkten till ca . Dessutom uppskattar att engångskostnaden för att bygga upp ett nytt IT-system och för informations- insatser m.m. uppgår till . Utöver detta tillkommer även en kostnad för att höja gränsbeloppet för beräkning av statlig inkomstskatt från dagens till med ca . Åtgärden motiveras av att schablonintäkten annars skulle medföra att ett stort antal fondsparare, främst barn, blir skyldiga att betala in skatt avseende schablonintäkt enbart på grund av små fondinnehav. har dessutom påtalat att förslaget att schablonintäkt avseende innehav av andelar i en investeringsfond inte ska beaktas som inkomst av kapital vid beräkning av bidragsgrundande inkomst avseende vissa bidrag kan leda till ökade kostnader för dessa bidrag. Därutöver kan konstateras att det faktum att investeringsfonder kan antas sluta lämna utdelning i sig medför ökade kostnader för dessa bidrag eftersom de intäkter i form av utdelning som de bidragssökande ska ta upp försvinner. Den effekten avtar dock i takt med att utebliven utdelning ersätts med högre kapitalvinster. Uppskattad kostnad för ökade bidrag m.m. uppgår för till ca , för att därefter sjunka successivt till en varaktig kostnad om ca . Den ovan angivna kostnaden av att den effektiva skattesatsen sänks, , avser den varaktiga effekten, dvs. beräkningen avser inte något specifikt budgetår. På kort sikt ändras dock skatteintäkternas tidsprofil när utdelningar ersätts av ökad värdestegring, vilket inledningsvis leder till ett betydligt större bortfall av skatteintäkter på årsbasis. Skatteintäkterna minskar till en början i en utsträckning som inte motsvaras av summan av ökad värdestegring och intäkterna från schablonbeskattningen. Denna förskjutning av beskattningstillfället framåt i tiden är som mest markant , eftersom utdelningarna antas i stort sett helt upphöra vid ikraftträdandet medan endast en mindre del av värdestegringen hänförlig till ett visst år antas tas upp till beskattning . Skatteintäkterna från den konventionella beskattningen kommer därför att vara mindre under de inledande åren. På lite är dock skatteintäkterna, uttryckt i fasta priser och volymer, i det närmaste oförändrade. Tidsförskjutningen leder inte till minskade skatteintäkter i egentlig mening, men till att nuvärdet av skatteintäkterna minskar eftersom de betalas in senare, i samband med avyttringar. Schablonintäkten är kalibrerad för att upprätthålla nuvärdet av skatteintäkterna. Den får till följd att förslaget är i stort sett offentlig- finansiellt neutralt på lång sikt. Dock kvarstår det faktum att skatteintäkterna på årsbasis inledningsvis minskar. Att i stället kalibrera schablonintäkten för att uppväga bortfallet av skatteintäkter efter ikraftträdandet har inte bedömts vara en lämplig lösning, eftersom detta skulle innebära en kraftig höjning av den effektiva skattesatsen. I den fortsatta beredningen av ärendet har uppmärksammats att utdelning som lämnas av investeringsfonder i regel periodiseras till olika år för fonden respektive andelsägarna, där fonden redovisar utdelningen året innan det år då andelsägaren erhåller och beskattas för utdelningen. När fondbeskattningen nu läggs om innebär det att fonderna, i enlighet med nuvarande fondbestämmelser, betalar ut en sista utdelning som avser resultat till andelsägarna . Skattebortfallet på grund av att fonderna upphör med att lämna utdelning periodiseras därför till 2013 i stället för som tidigare 2012, vilket resulterar i en temporär Det kan dock inte uteslutas att fonderna ändrar sitt utdelnings- beteende, men det torde i så fall endast leda till en viss tidigareläggning av statens skatteintäkter. Omläggningen av beskattningen av investeringsfonder och deras andelsägare till- sammans med det faktum att utdelning periodiseras till olika år för fonden respektive delägarna resulterar i att utdelning övergångsvis kommer att betalas ut som schablonbeskattningen av andelsägarna föreslås införas (dvs. De investeringsfonder som betalar ut utdelning till andelsägarna 2012 får tillgodoräkna sig avdrag för utdelningsbeloppet i deklarationen (som avser ) och kommer på så sätt att minska sitt skattemässiga resultat vid taxering. Nuvarande skatteregler för investeringsfonder har alltså inneburit att fonderna har haft möjlighet att göra avdrag för utdelning som beslutats avseende ett visst beskattningsår trots att utdelningen betalats ut och beskattats hos andelsägarna först nästkommande år. Detta har inneburit en senareläggning av skatteuttaget sedan reglerna infördes vilket bland annat medfört att ingen skatt har betalats det år reglerna införts av investeringsfonder som beslutat om utdelning av årets resultat eller av andelsägarna avseende utdelning. Fondandelsägarna kommer dels att kunna beskattas för utdelning som avspeglar den avkastning som ackumulerats av fonderna men delats ut först , dels att påföras en schablonintäkt som avser avkastning som förväntas ackumuleras av fonderna . De olika skatteuttagen, som avser inkomster från olika år, är alltså en följd av att beskattningen av investeringsfonder och dess andelsägare läggs om. Tabell 6.12 Offentligfinansiella effekter av ändrad fondbeskattning till följd av UCITS-direktivet -3,15 -2,73 -2,26 -3,70 -3,28 -2,80 -0,54 Källor: , och egna beräkningar. Förslaget är tänkt att träda i kraft . Därmed sammanfaller det i tiden med det förslag avseende en ny form av schablon- beskattat sparande, investeringssparkonto, som redovisats i avsnitt 6.13. har påtalat att en överflyttning kommer att ske från direktsparande i fonder till sparande inom ramen för investeringssparkontot vilket leder till minskade schablonintäkter. Det stämmer att en relativt stor andel av hushållens sparande i investeringsfonder förutses äga rum inom ramen för investeringssparkontot. Fondandelar som sparas på investeringssparkonto ska inte belastas med den schablonintäkt som föreslås i denna proposition. Skatteintäkterna från denna schablonintäkt kan således antas minska i takt med att fondandelar i högre utsträckning sparas på investeringssparkonto. Schablonintäkten och övrig beskattning av dessa fondandelar ersätts dock med den schablonbeskattning som föreslås för sparande inom sådana konton. De offentlig- finansiella effekterna av att tillgångar flyttar från konventionell beskattning till beskattning inom investeringssparkonto redovisas i avsnitt 6.13 där förslag om investeringssparkonto presenteras. Investeringssparkontot förväntas ge upphov till en liknande tidsförskjutning av skatteintäkter men i omvänd riktning till den som följer av slopad skattskyldighet för fonder, då lanseringen av en ny och attraktiv sparform förväntas resultera i att många sparare säljer eller för över befintliga innehav med åtföljande beskattning av eventuella latenta vinster. Även dessa effekter av förslagen om investeringssparkonto kommer att redovisas i avsnitt 6.13. 6.14.11.2Effekter för , domstolar, företag och enskilda Förslagen i denna proposition innebär bland annat att investeringsfonder inte längre ska vara skattskyldiga för inkomst av tillgångar som ingår i fonden. Detta medför sannolikt att utdelning från fonderna till deras andelsägare kommer att minska och som en följd av minskad utdelning kommer antalet kontrolluppgifter att minska. Förslagen innebär vidare att fondbolag och förvaringsinstitut inte ska vara skyldiga att lämna särskild självdeklaration avseende de fonder de förvaltar. föreslås en ny schablonintäkt införas och med denna en ny kontrolluppgifts- skyldighet för bland annat fondbolag och för- valtningsbolag. Därutöver föreslås att schablonintäkten avseende innehav av andelar i en investerings- fond i vissa fall ska undantas från deklarations- skyldighet. Med detta förslag behöver i stort sett ingen, som inte är skyldig att deklarera på grund av andra intäkter, deklarera för schablonintäkt. För att slippa betala kostnadsränta måste den som enligt förslagen kommer att bli skattskyldig för schablonintäkt betala in skattebeloppet taxeringsåret. Det föreslås i denna proposition att det ska ankomma på att på lämpligt sätt informera de skattskyldiga om möjligheten att betala in skattebeloppet i sådan tid att de slipper betala kostnadsränta. Det kan konstateras att den slopade deklarationsskyldigheten liksom minskningen av antalet kontrolluppgifter avseende utdelning från fonderna bör innebära minskat arbete och därmed minskade kostnader för verket. Sam- tidigt kan konstateras att förslagen också medför kostnader som betingas av de nya kontrolluppgifterna avseende schablonintäkt. Eftersom i stort sett ingen, som inte är deklarationsskyldig för andra intäkter, behöver deklarera för schablonintäkt bör det inte uppstå några kostnader hos för deklarationshantering. Den ökade arbetsbördan och hithörande kostnader för bedöms överstiga besparingarna. har uppskattat att det behövs som en engångskostnad för att bygga upp ett nytt IT-system och för informationsinsatser, handläggning och övrig hantering av den föreslagna schablonintäkten. bedömer vidare att den årliga kostnaden för att hantera schablonintäkten kommer att uppgå till . Angående information till allmänheten om risken för kostnadsränta uppger att inga extra kostnader bedöms tillkomma om verket självt får bestämma formen för informationen. ekonomi behandlas i volym 2, utgiftsområde 3, avsnitt 3.4. Förslagen innebär bland annat att investerings- fonder inte längre ska vara skattskyldiga för inkomster av tillgångar som ingår i fonden och att utländska investeringsfonder undantas från skyldigheten att betala kupongskatt. För domstolarna medför detta att mål rörande sådan skattskyldighet och till denna anknytande frågor i princip kommer att upphöra. Vidare är be- stämmelserna om schablonintäkt med anledning av innehav av fondandelar utformade på ett sådant sätt att de kan antas leda till få över- klaganden. Sammantaget bedöms förslagen inte medföra några merkostnader för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Förvaltningsrätten i anger i sitt remissvar att det inte finns anledning att ifrågasätta bedömningen att förslagen inte kommer att medföra några merkostnader. Effekter för företag och enskilda Enligt uppgift från Finansinspektionens företagsregister finns det 79 fondbolag, dvs. svenska aktiebolag, som har inspektionens tillstånd att driva fondverksamhet i . Vidare finns det registrerat 521 värdepappers- fonder samt 395 specialfonder. När det gäller utländska företags verksamhet i finns, enligt samma företagsregister, 45 utländska förvaltningsbolag samt 4 855 utländska fond- företag (inklusive delfonder). Samtliga dessa förvaltningsbolag och fondföretag hör hemma inom Europeiska ekonomiska samarbets- området, EES. Härutöver finns 36 utländska fondföretag som antingen inte hör hemma inom EES eller, om de hör hemma inom EES, inte omfattas av det nya UCITS-direktivet (UCITS IV). När det gäller de olika förslagens påverkan på den administrativa bördan för investerings- fonderna finns det anledning att anta att vissa lättnader kan förväntas som bördorna ökar i andra hänseenden. Utfallet för enskilda fonder och fondbolag är det naturligtvis mycket svårt att uttala sig om. Vissa generella observationer för investeringsfondskollektivet är dock möjliga att göra. Till de omständigheter som kan innebära lättnader hör i första hand den slopade deklara- tionsskyldigheten för fondbolag och förvarings- institut avseende de fonder de förvaltar. Den avskaffade beskattningen torde också i praktiken innebära att fonderna inte i samma omfattning som kommer att ge utdelning. Detta kommer att innebära en lindring i arbetet i sig. Härtill kommer att arbete med kontrolluppgifter avseende utdelning kommer att minska i omfattning. Förslaget att fondbolagen och vissa övriga förvaltare m.fl. av fonder ska räkna ut och lämna kontrolluppgifter om vilka intäkter andelsägare och förutvarande andelsägare ska ta upp innebär rimligen en ökad arbetsbörda. Om netto- resultatet totalt sett innebär en ökning eller en minskning är inte alldeles enkelt att avgöra men eventuella förändringar åt ena eller andra hållet bedöms vara försumbara. När det gäller fondandelsägare som är fysiska personer bedöms att fondernas kontrollupp- giftsskyldighet knappast kommer att innebära någon ökad börda för dessa andelsägare. När det däremot gäller sådana fonder som inte lämnar kontrolluppgifter måste den enskilde andels- ägaren själv hålla reda på värdet på fondandelar vid kalenderårets ingång. Detta i förening med själva deklarationsarbetet innebär sammantaget en viss ökad administrativ börda. Omfattningen av denna ökning är knappast större än vad som rimligen kan krävas av den enskilde fondspararen. Också fondandelsägare som är juridiska personer måste hålla reda på värdet på fond- andelar vid årets ingång men den ökade administrativa börda som detta innebär bedöms inte vara större än vad som rimligen kan krävas. Fysiska personer och dödsbon som ska ta upp en schablonintäkt avseende fondinnehav till beskattning undantas i normalfallet från deklarationsskyldighet om andra deklarations- pliktiga intäkter saknas. Det innebär att de skatt- skyldiga, främst barn, som endast har intäkter i form av schablonintäkt och andra deklarations- fria intäkter slipper lämna allmän själv- deklaration. Genom den föreslagna höjningen av gränsbeloppet för beräkning av statlig inkomst- skatt slipper många av dessa fondsparare betala skatt eftersom schablonintäkten kommer att understiga gränsbeloppet. För dem med större fondinnehav där schablonintäkten överstiger gränsbeloppet innebär dock förändringarna att dessa blir skattskyldiga trots att ingen deklarationsskyldighet föreligger. Eftersom inget skatteavdrag görs måste den skattskyldige själv betala in skatten. För att slippa betala kostnadsränta måste skattebeloppet betalas in på skattekontot taxeringsåret. Förslagen innebär, slutligen, att det ur ett svenskt investerarperspektiv inte är någon skattemässig skillnad mellan att investera i en svensk eller i en utländsk fond. Härigenom kommer förutsättningarna för goda konkurrens- förhållanden på den svenska fondmarknaden att förbättras. 6.15Förenklingar och förbättringar i 3:12-reglerna och i reglerna för enskilda näringsidkare 6.15.1 Ärendet och dess beredning För att möjliggöra en samlad behandling av skatteförslag med budgeteffekter i budgetpropo- sitionen remitterade Finansdeparte- mentet en promemoria med olika förslag, Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen (dnr Fi2011/1936). Promemorian innehöll bland annat förslag om förändringar i 3:12- reglerna och höjd räntefördelningsränta. Promemorians lagförslag finns i bilaga 4, avsnitt 2. Förslagen har remissbehandlats. En för- teckning över remissinstanserna finns i bilaga 4, avsnitt 3. En remissammanställning finns till- gänglig i lagstiftningsärendet (dnr Fi2011/1936). I detta avsnitt behandlas dessa delar av promemorians förslag. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4, avsnitt 4. Lagrådet lämnade förslagen utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4, avsnitt 5. I förhållande till lagråds- remissens lagförslag har det i propositionen gjorts en justering av nivån i takregeln (6.15.2.2) samt några mindre ändringar i 57 kap. 11 a och 12 §§ inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. Förslaget om höjd räntefördelningsränta (avsnitt 6.15.3) är enligt regeringens bedömning av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 6.15.2 Förändringar i 3:12-reglerna I 57 kap. IL finns särskilda regler som gäller vid beskattningen av aktiva delägare i fåmansföretag, de s.k. 3:12-reglerna. Reglerna syftar till att in- komster i ett fåmansföretag, som beror på att ägaren har arbetat i företaget, ska beskattas pro- gressivt som arbetsinkomster och inte propor- tionellt som kapitalinkomster. För att en ägare ska beröras av de särskilda reglerna ska hon eller han ha varit verksam (aktiv) i fåmansföretaget i betydande omfattning under beskattningsåret eller något av de fem föregående beskattnings- åren. Andelarna anses då kvalificerade enligt 57 kap. 4 § första stycket IL. Reglerna innebär bland annat att beskattningen av utdelningar som tillfaller aktiva ägare upp till ett schablon- mässigt beräknat gränsbelopp beskattas propor- tionellt i inkomstslaget kapital . Av 57 kap. 20 § IL framgår att detta uppnås ge- nom att utdelning upp till gränsbeloppet tas upp med två tredjedelar i inkomstslaget kapital (2/3 av = ). Utdelning över gränsbeloppet tas upp i inkomstslaget tjänst. Av 57 kap. 10 § IL framgår att gränsbeloppet består av årets gränsbelopp samt sparat utdel- ningsutrymme uppräknat med statslåneräntan ökad . I 57 kap. 11 § för- sta stycket IL sägs att årets gränsbelopp antingen är ett belopp som motsvarar två och ett halvt in- komstbasbelopp fördelat med lika belopp på an- delarna i företaget (den s.k. förenklingsregeln) eller summan av underlaget för årets gränsbelopp multiplicerat med statslåneräntan ökad och ett lönebaserat utrymme (den s.k. huvudregeln). Underlaget för årets gränsbelopp är enligt 57 kap. 12 § IL det om- kostnadsbelopp som skulle ha använts om ande- len avyttrats vid årets ingång. Det finns särskilda regler för beräkning av omkostnadsbelopp för andelar som förvärvats och 1992. Om utdelningen understiger gränsbeloppet ut- gör skillnaden sparat utdelningsutrymme som enligt 57 kap. 13 § IL förs vidare . Det lönebaserade utrymmet är enligt 57 kap. 16 § IL av löneunderlaget och ytterli- gare av det löneunderlag som över- stiger 60 inkomstbasbelopp. Det lönebaserade utrymmet fördelas med lika belopp på andelarna i företaget. Löneunderlaget beräknas enligt 57 kap. 17 § IL på grundval av sådan kontant ersättning som ska tas upp i inkomstslaget tjänst och som före beskattningsåret har lämnats till ar- betstagarna i företaget och dess dotterföretag. Om ersättningen avser arbetstagare i ett dotter- företag som inte är helägt, ska så stor del av er- sättningen räknas med som motsvarar moderfö- retagets andel i dotterföretaget. dotterföretag har ägts under del av det år som löneunderlaget avser, ska bara ersättning som betalats ut räknas med. För att få beräkna ett lönebaserat utrymme måste andelsägaren eller någon närstående ta ut lön av viss storlek, vilket framgår av 57 kap. 19 § IL. Detta s.k. löneuttagskrav innebär att ägaren eller någon närstående före beskatt- ningsåret måste ha gjort ett eget löneuttag som inte understiger sex inkomstbasbelopp plus av den sammanlagda kontanta ersätt- ningen till anställda i företaget och i dess dot- terföretag, dock högst tio inkomstbasbelopp. I 57 kap. 11 § tredje stycket första meningen IL anges att årets gränsbelopp beräknas vid årets ingång och tillgodoräknas den som äger andelen . För kapitalvinster gäller enligt 57 kap. 21 § IL på liknande sätt som för utdelningar att kapital- vinst på en kvalificerad andel till den del den överstiger gränsbeloppet ska tas upp i inkomst- slaget tjänst och att kapitalvinst som motsvarar gränsbeloppet tas upp till två tredjedelar i in- komstslaget kapital, vilket medför en 20-pro- centig beskattning. I 57 kap. 22 § IL finns dock en takregel för hur mycket som ska beskattas i inkomstslaget tjänst. Denna s.k. 100-basbelopps- regel innebär att en kapitalvinst inte ska tas upp i inkomstslaget tjänst till den del det skulle med- föra att den skattskyldige och närstående under avyttringsåret och de fem föregående beskatt- ningsåren från ett företag sammanlagt i inkomst- slaget tagit upp högre belopp än som motsvarar 100 inkomstbasbelopp (vid kapitalvinst ). Kapitalvinst härutöver be- skattas utan kvotering till i inkomst- slaget kapital. Behovet av översyn m.m. I promemorian lämnas fem förslag om ändringar i 3:12-reglerna. Några remissinstanser har lämnat synpunkter på reglerna som inte direkt berör de förslag som presenteras i promemorian. och Akademikers Central- organisation anser att en grundlig översyn och utvärdering av reglerna är motiverad. Far föror- dar en lagteknisk översyn. anser att reglerna är så komplicerade att det bör övervägas att avskaffa dem. Även anser att reglerna bör avskaffas. Näringslivets Skattedelegation, i vars yttrande Föreningen , Fastighetsägarna och instämmer, anser att det är en brist att löneunderlag i indirekt ägda bolag inte kan/får beaktas om det inte är fråga om ett moder-/dotterbolagsförhållande. Skattedelegationen anser att det finns starka skäl för att sänka kravet på innehavets storlek betydligt. Liknande synpunkter har framförts i en skrivelse som inkommit till Finans- departementet (Fi2011/1340). Skattedelegatio- nen anser också att nuvarande karenstid i 57 kap. 4 § IL kan kortas utan att möjlighe- terna att få arbetsinkomster beskattade som ka- pitalinkomster blir alltför stora. Vidare har det i en skrivelse (Fi2009/3170) kommit in ett förslag om ändring i den s.k. utomståenderegeln i 57 kap. 5 § IL. Regeringen bedömer att det inte är aktuellt med någon översyn eller några ändringar utöver de som föreslås. 6.15.2.1 Höjt schablonbelopp i förenklingsregeln Regeringens förslag: Nivån på schablonbeloppet i den s.k. förenklingsregeln höjs från två och ett halvt till två och tre fjärdedels inkomstbasbe- lopp. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens.