prop · GY03130 · 2011-06-01 00:00:00 — avgifter som utbetalas till extern förvaltare endast under förutsättning att prestationsbaserade arvoden utbetalades ). Rörlig ersättning om utbetalades till anställda exklusive vd och ledningsgrupp (4,föregående år). Med hjälp av en extern konsultfirma har FörstaFjärde AP-fonderna utrett möjligheterna till kostnadsbesparingar genom samordning av administrativa funktioner. I utredningen ingick bl.a. alternativet att bilda ett gemensamt servicebolag. Fjärde beslutade, i likhet med de övriga fonderna, att inte bilda ett gemensamt servicebolag med motiveringen att besparingspotentialen bedöms vara begränsad och förenad med risker. I stället har fonderna beslutat om att bilda ett forum för samverkan, där även Sjätte och Sjunde AP-fonderna ingår, med gemensamma arbetsgrupper för samtliga affärsstödjande funktioner. Uppgift saknas i årsredovisning om resultaten av denna samverkan. Tabell 4.11 Fjärde AP-fondens redovisade avkastning (procent ) Aktiv avkastning före kostnader -1,4 Total avkastning efter kostnader Avkastning för delportföljer avser avkastning före kostnader, medan total avkastning är beräknad efter kostnader. Likvid portfölj innehåller även aktiv valutaförvaltning och aktiv taktisk allokering. Liksom föregående år förklaras Fjärde AP-fondens resultat av en hög andel aktier och i synnerhet andelen svenska aktier, som uppvisat högst avkastning (tabell 4.11). Svenska aktier lämnade det enskilt största bidraget till fondens totala avkastning 2010, följt av utländska aktier som hade en avkastning på . Näst högst avkastning uppvisade fastigheter (22,). Fondens övriga alternativa investeringar uppvisade också ett resultat (13,) som översteg fondens totala avkastning. Förvaltningen av fondens likvida tillgångar överträffade jämförelseindex . Högst aktiv avkastning uppvisade svenska aktier (1,), framför allt förvaltningen av små och medelstora bolag som överträffade index . har infört en s.k. alfa- och betaseparering av förvaltningen av utländska aktier. Förvaltningen av fondkapitalet sker passivt, dvs. följer marknadsindex (beta) till en låg kostnad. Den passiva förvaltningen sker huvudsakligen internt. Externa förvaltare har därutöver i uppdrag att generera avkastning över index (alfa). Förvaltningen av utländska aktier överträffade sammantaget index . Avkastningen i fondens räntebärande tillgångar överträffade index , drivet främst av kraftiga ränterörelser som fonden lyckades parera och en relativt högre andel kreditobligationer än statsobligationer. Av fondens kapital förvaltas aktivt, en viss Skr. 2010/11:130 ökning (3,) från föregående år medan av det totala fondkapitalet förvaltas internt. Extern förvaltning avser främst aktiv förvaltning av utländska tillgångar och riskkapitalfonder. Vid utgången av 2010 hade 51 anställda, en minskning med två personer från föregående år. Tabell 4.12 Fjärde AP-fondens portfölj (mdkr resp. procent) Beloppen avser innehav medan procentuell fördelning avser exponering, inklusive derivat. Alternativa investeringar omfattar onoterade aktier och fastigheter. Övrigt avser aktiv taktisk allokering, valuta samt kassa. Fjärde fastställer en långsiktig normalportfölj, som beskriver den fördelning mellan tillgångar som på lång sikt () ger bäst förväntad avkastning i förhållande till risk. Baserat på fondens bedömning av kapitalmarknadernas utveckling på medellång sikt (3 ) fastställer styrelsen en strategisk portfölj. Skillnaden mellan portföljerna på lång respektive medellång sikt är fondens strategiska positioner, vilka lämnade ett positivt bidrag på till fondens totala avkastning före kostnader. Bidraget kom från valutapositioner (0,) och allokering mellan tillgångar (-0,). har andelen alternativa investeringar (fastigheter, riskkapitalfonder och opportunistiska investeringar) ökat medan andelen utländska aktier har minskat. Fastigheter svarar för två tredjedelar av investeringarna i alternativa tillgångar och det största innehavet (7,) finns i det av FörstaFjärde AP-fonderna gemensamägda bolaget . förvärvade fastighetsbolaget från för . förvaltar och utvecklar bostadsfastigheter i , och . Fonden har ambitionen att hitta delägare till denna investering. Därtill äger fonden av fastighetsbolaget . investerade även i riskkapitalfonder och opportunistiska investeringar (investeringsmöjligheter som uppstått i kölvattnet av finanskrisen). Däremot ingicks inga nya investeringsåtaganden i riskkapitalfonder. Vid årets utgång hade fonden investerat i onoterade tillgångar (exklusive fastigheter) och hade återstående investeringsåtaganden om (föregående år hade fonden investerat och hade åtaganden om ). Marknadsvärdet av fondens onoterade tillgångar (exklusive fastigheter) uppgick vid årets utgång till (2,föregående år). Fondens uppdrag är att, inom ramen för vad som är till nytta för inkomstpensionssystemet, investera fondmedlen på riskkapitalmarknad- en. skiljer sig också från övriga buffertfonder i det att fonden är sluten, dvs. inga medel förs till eller från pensionssystemet. Kapitalet i har i sin helhet genererats från de som tillsköts i samband med att dåvarande sjätte fondstyrelsen bildades . Sjätte resultat uppgick till (föregående år), vilket motsvarar en avkastning på (11,föregående år). Fondkapitalet ökade med årets resultat till (föregående år). Sedan fonden bildades har fondkapitalet vuxit med , vilket motsvarar en genomsnittlig avkastning på . Med justering för inflationen motsvarar det en genomsnittlig real avkastning på . Styrelsen har fastställt dels ett långsiktigt, dels ett kortsiktigt mål för fondens verksamhet. Det långsiktiga målet uppgick till för perioden 20032010, vilket fonden uppnådde genom en avkastning för perioden på i genomsnitt (tabell 4.13). Det kortsiktiga målet är ettårigt och uppgick för , vilket också uppnåddes genom fondens avkastning på 2010. Målen för fondens verksamhet baseras på reporänta plus en riskpremie Utöver dessa två mål har fonden mål för fondens investeringsverksamhet. Målet för investeringsverksamheten utgår från avkastningsmålen för alla enskilda investeringar i portföljen och summeras till ett mål för samtliga investeringar. Avkastningsmålen baseras på fondens riskpremiemodell, i vilken hänsyn tas till portföljbolagens bransch och utvecklingsfas. Det långsiktiga målet för fondens investeringsverksamhet var för perioden 20032010 (tabell 4.14). Avkastningen i fondens investeringsverksamhet uppgick till , vilket innebär att målet nåddes. Tabell 4.13 Sjätte redovisade avkastning (procent ) Total avkastning efter kostnader Mot bakgrund av att är en sluten fond har en uppdelning gjorts mellan fondens kärnverksamhet (investerings- verksamheten) och fondens likviditetshantering (internbanken). Vid utgången av 2010 hade (föregående år) investerats i fondens kärnverksamhet. fondens investeringsåtaganden till (3 868 miljoner Skr. 2010/föregående år). Summan av interna kostnader och externa provisionskostnader uppgick till (föregående år), vilket motsvarar av ett genomsnittligt fondkapital (0,föregående år). Huvuddelen av kostnaderna avser investeringsverksamheten, inom vilken en betydande del hänförs till investeringar i onoterade tillgångar som kan bedömas vara särskilt kostnadskrävande. Till detta kommer utgifter på sammanlagt (föregående år) som, i enlighet med AP-fondernas gemensamma redovisningsprinciper, inte redovisas som kostnad. Av dessa utgör prestationsbaserade avgifter för extern förvaltning, vilka endast utbetalats under förutsättning att den externa förvaltningen uppnår en avkastning som överstiger en viss överenskommen nivå (1,även föregående år). Rörlig ersättning om utbetalades till anställda exklusive vd och ledningsgrupp (3,föregående år). investerar i små och medelstora företag huvudsakligen på den svenska marknaden, uppdelat på tre segment: mogna bolag, expansionsbolag och noterade småbolag. Investeringarna sker både direkt, genom hel- eller delägande, och indirekt, genom investeringar i riskkapitalfonder och investmentbolag. bedrevs verksamheten i sju olika affärsområden. (delas investeringsverksamheten tills vidare in i två affärsområden företagsinvesteringar och fondinvesteringar.) Drygt hälften av investeringarna utgörs av direkta investeringar i företag (företagsinvesteringar) och knappt hälften av indirekta investeringar (fondinvesteringar). Direktinvesteringar sker antingen i form av egna investeringar eller genom saminvesteringar med affärspartners, huvudsakligen i svenska små och medelstora företag. Investeringarna sker både i noterade och onoterade tillgångar. Fondinvesteringar avser förvärv av andelar i fonder som investerar i noterade eller onoterade företag i eller samt aktier i investmentbolag som investerar i svenska och nordiska små och medelstora företag inom segmenten mogna bolag, expansionsbolag och noterade småbolag. Tabell 4.14 Sjätte redovisade avkastning (procent ) -7,5 Total avkastning efter kostnader Avkastning per segment redovisas före kostnader. Avkastningen för noterade småbolag avser perioden 20062010. Det största bidraget till fondens resultat 2010 kom från investeringar i Skr. 2010/11:130 mogna bolag som haft en genomsnittlig avkastning på (tabell 4.14). Näst högst avkastning har noterade småbolag haft, i genomsnitt . Däremot har investeringar i bolag som befinner sig i en expansionsfas uppvisat ett fortsatt negativt resultat och är de investeringar som inte har nått upp till fondens mål . Av det skälet har genomfört en översyn av investeringarna i expansionsbolag och har beslutat att utvärdera verksamheten , varefter fonden ska fatta beslut om fortsatta investeringar. Tabell 4.15 Sjätte avkastning och exponering (procent resp. mnkr) -5,2 -9,3 -18,0 -24,8 -33,6 -6,0 -0,7 Total avkastning redovisas efter kostnader. Som framgår av tabell 4.15 svarar affärsområdena AP Direkt- investeringar och AP Fondinvesteringar, genom en andel på vardera, för merparten av det totala fondkapitalet. Affärsområdena uppvisade också den högsta avkastning med vardera. I AP Direktinvesteringar ingår investeringar i mogna bolag, vilka som framgick ovan har uppvisat den högsta avkastningen (tabell 4.14). De enskilt största investeringarna är och . Investeringarna syftar till att generera ett stabilt kassaflöde till fonden och att dämpa den sammantagna risken i portföljen. såldes bl.a. Polarica och , det senare med ett negativt bidrag till årets resultat på -. Inom AP Fondinvesteringar investerar i fonder och investmentbolag med inriktning mot dels onoterade företag i expansionsfas eller mogen fas, dels noterade små och medelstora företag. Affärsområdet är uppdelat i de tre segmenten Venture capital (expansionsbolag), Buyout (mogna företag) och noterade småbolag. Resultatet har påverkats positivt av värdestegring i de noterade innehaven och i mogna företag. Inom expansionsbolag har nedvärderingar skett i några av fondens tidiga investeringar med sammantaget negativt resultat för segmentet. Inom mogna bolag ökade både fondens nyinvesteringar och försäljningar, vilket tillsammans med värdetillväxt i befintliga bolag bidrog till ett positivt resultat för segmentet. Inom noterade småbolag avyttrade fonden under 2010 delar av innehaven i portföljen och segmentet uppvisade ett positivt resultat. Inom AP Partnerinvesteringar avyttrade fonden flera innehav. Todos och KVD lämnade ett positivt bidrag på , medan Admeta och Repairshop bidrog negativt med -. Flertalet av bolagen i portföljen befinner sig i utvecklingsfas och fonden bedömer att det finns goda tillväxtmöjligheter bland dessa, även om väsentliga nedvärderingar har gjorts i några bolag. I AP Konvertibeln har fonden arbetat med befintliga innehav. Investeringarna i industribolag, såsom Gjuteri och Gnosjögruppen, har präglats av återhämtning och kvardröjande effekter av finanskrisen. Inte heller inom AP Nätverksinvesteringar har några nyinvesteringar genomförts , utan fonden har arbetat med att utveckla den befintliga portföljen. Inom detta affärsområde investerar fonden riskkapital och bidrar med kompetensstöd till företag i tidigas fas av sin utveckling. Investeringarna, som sker branschoberoende, genomförs tillsammans med lokala privata partners och bedöms utifrån affärsidéns potential och en bedömning av entreprenören. har en aktiv ägarroll. Inom AP Regionala investeringar investerar fonden i regionala investmentbolag, som investerar i företag i tidig fas och tillväxtfas, samt i företag som påverkas av regionala utvecklingsstrategier. Inflödet av investeringar sker via fondens arbete med regionalt nätverk. Affärsområdet är fondens minsta och har haft en negativ avkastning . Genom AP Life Science sker långsiktiga investeringar i företag som verkar inom läkemedel, bioteknik och medicinteknik. Investeringarna sker direkt i företag eller genom riskkapitalfonder. Mot bakgrund av att det har tagit än förväntat att utveckla företagen inom detta segment och att fonderna är nära en avtalsmässig stängning har fonderna inom ombildats till investmentbolag, . Internbanken hanterar den likviditetsreserv som fonden håller för att genomföra ny- och tilläggsinvesteringar samt för att täcka andra kapitalbehov i befintliga företag. Behovet uppstår till följd av att är en sluten fond. Internbanken kan investera i aktier och räntebärande tillgångar. Internbanken har också i uppgift att hantera de finansiella risker som uppstår i verksamheten samt att vid behov låna upp kapital. Som en konsekvens av att fondens investeringar , , översteg fondkapitalet uppstod ett lånebehov. Internbanken hade vid årets utgång utnyttjat en kredit på , en minskning från föregående år då kreditutnyttjandet uppgick till . Kreditramen som finns i uppgår till . Internbanken förvaltade vid utgången av 2010 -(-föregående år). Enligt 3 kap. 8 § lagen (2000:193) om har fonden rätt att ta upp kredit hos en kreditinrättning eller hos FörstaFjärde AP-fonderna för att tillgodose ett tillfälligt penningbehov. Enligt lag är ålagd att utvärdera styrelsens förvaltning av fondmedlen, med utgångspunkt i de mål som fonden har fastställt för sin placeringsverksamhet. Årets utvärdering sträcker sig över den tid Sjätte investeringsverksamhet, i dess nuvarande form, varit i bruk (20032010). har utvärderingen avsett perioden från fondens bildande . På grundval av utvärderingen för verksamheten 20032010 bedömer styrelsen att Sjätte uppdrag har fullgjorts och att lagstiftarens intentioner med fonden har uppfyllts. I rapporten beskrivs Sjätte uppdrag och fondens särdrag som följer av detta. I jämförelse med övriga buffertfonder lyfts begränsningen till den svenska marknaden och investeringar i små och medelstora företag fram, faktorer som innebär att det för saknas exakta jämförbara index. I jämförelse med riskkapitalfonder pekar man särskilt på att är sluten och därför har en större kapitalbas att förränta än privata riskkapitalfonder som avropar kapital för sina investeringar. delar upp utvärderingen i fyra delar: -Avkastning : Fondens mål för investeringsverksamheten på har uppnåtts genom en genomsnittlig avkastning på . lyfter särskilt fram avkastningen i de innehav som har realiserats. Inom segmentet mogna bolag respektive noterade småbolag överträffade den realiserade avkastningen med god marginal målet. Däremot har avkastningen i expansionsbolag varit negativ, både totalt och för realiserade tillgångar, och därmed inte uppnått fondens mål. genomförde fonden en särskild analys av investeringarna i expansionsbolag och konstaterar styrelsen att resultatet i portföljen huvudsakligen speglar resultatet i den portfölj som byggdes upp och att förutsättningarna i de investeringar som genomförts därefter skiljer sig åt genom en mer välutvecklad och erfaren marknad och annorlunda sammansättning i fondens portfölj. -Tillfredsställande riskspridning: Inom ramen för fondens uppdrag och placeringsmöjligheter bedömer styrelsen, med hänvisning till investeringsmodeller, branscher och varierande storlek i de företag som fonden investerar, att tillfredsställande riskspridning föreligger. -Placeringar i riskkapital i små och medelstora tillväxtföretag: Genom att på vid utgången av 2010 hade placerats i investeringsverksamheten, och av kapitalet i expansions-, små och medelstora bolag uppfylls fondens placeringsinriktning. -Bidrag till svenskt näringsliv: Fonden gör en kvalitativ bedömning av detta mål utifrån synsättet att ett krävande och tålmodigt ansvar för det riskkapital som investeras är det bästa sättet att bidra till utvecklingen av svenskt näringsliv. fonden, som kompetent investerare och kravställare, bidragit till kvalitetshöjning inom privata riskkapitalfonder. Inom företagsinvesteringar har fonden, genom innovativa investeringsmodeller, tillfört kunnande, erfarenhet, nätverk och kapital i svenska företag. Sjunde AP-fonden förvaltar två fonder i premiepensionssystemet, de s.k. byggstensfonderna AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. Fonderna bildades inom ramen för de förändringar i premiepensions- systemet som fattade beslut om (bet. 2009/10:SfU9, rskr. 2009/10:113, prop. 2009/10:44). AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond har ersatt de två tidigare fonderna Premiesparfonden och Premievalsfonden. Premiesparfonden var det tidigare förvalsalternativet för de premiepensionssparare som inte hade gjort ett aktivt val. Genom reformeringen har ett förvalsalternativ med generationsprofil införts AP7 Såfa som i praktiken är en s.k. generationsfond med en sammansättning som avspeglar premiepensionsspararens ålder. Upp till består Såfa av enbart aktiefonden, för att sedan, upp till , minska till en tredjedel aktiefond och två tredjedelar räntefond. Sjunde AP-fonden erbjuder totalt sex placeringsalternativ. Förutom AP7 Såfa och de två fonderna är det en kombination av aktie- respektive räntefonden i de tre portföljerna offensiv (aktiefond), balanserad (aktiefond) och försiktig (aktiefond). I Sjunde AP-fondens årsredovisning presenteras årsberättelse för de två fonderna AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond för perioden fr.o.m. till årets utgång samt årsredovisning för förvaltaren Sjunde AP-fonden. Årsberättelse för de avvecklade fonderna Premiesparfonden respektive Premievalsfonden ingår inte , vilket har godkänts av Sjunde AP-fondens revisorer som har granskat dessa fonder och överföringen till de nya fonderna. Vid utgången av 2010 hade förvalsalternativet Såfa (Statens årskulls- förvaltningsalternativ) 2,7 miljoner premiepensionssparare. Målet, fastställt av fondens styrelse, är att Såfa ska uppnå en avkastning som överträffar genomsnittet av de privata fonderna i premiepensions- systemet, med motiveringen att de sparare som inte vill eller kan välja fond ska få minst lika bra pension som andra. För vilken tidsperiod målet ska utvärderas framgår inte i årsredovisningen, men resultatet redovisas för och då premiepensionssystemet trädde ikraft. För det tidigare förvalsalternativet Premiesparfonden var målet även, till följd av tidigare lagkrav, en lägre risk (mätt som avkastningens standardavvikelse) än den genomsnittliga risknivån i övriga fonder i premiepensionssystemet. Jämförelser med andra fonder i premiepensionssystemet baseras på avkastningen mätt enligt NAV-kursmodellen (dvs. på grundval av fondkurser som beräknats svensk tid som handel sker, net asset value). Denna metod innebär att avkastning mäts efter avdrag av den förvaltningsavgift som betalas till förvaltningsbolaget, i detta fall Sjunde AP-fonden. Vid utvärdering av den operativa förvaltningen i förhållande till jämförelseindex beräknas däremot en avkastning enligt stängningskursmodellen (fondernas innehav av värdepapper värderas för stängning av respektive marknad, före avdrag av förvaltningsavgift). Genom stängningskursmodellen erhålls konsistenta jämförelser med jämförelseindex. Avkastningen i AP7 Såfa är en sammanvägning av resultatet för de ingående byggstensfonderna AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond enligt den faktiska fördelningen mellan fonderna i Såfa totalt. Från , då Såfa ersatte Premiesparfonden, fram till utgången av året uppgick avkastning till mätt enligt NAV-kursmodellen. Inräknat resultatet för det tidigare förvalsalternativet Premiesparfonden uppgick avkastningen för (tabell 4.16). För perioden sedan start till utgången av 2010 var den genomsnittliga avkastningen (beräknat och ) , och den genomsnittliga avkastningen i de privata fonderna . Tabell 4.16 Förvalsalternativets avkastning efter kostnader (NAV-kurser, procent ) -36,2 -34,5 -1,7 -1,1 -2,5 Förvalsalternativet avser AP7 Såfa fr.o.m. , Premie- sparfonden. PPM-index är den genomsnittliga avkastningen i de privata premiepensions- fonderna. Avkastningen för perioden 20002010 redovisas i årsredovisningen som total avkastning, genomsnittlig avkastning har förenklat beräknats baserat på en period av och (skattning av den tid sedan förvaltningen inom premiepensionssystemet startade ). Den högre differensen 2010 än tidigare mellan förvalsalternativet och genomsnittet av de privata pensionsfonderna förklaras av strategin i den nya aktiefonden (se nedan). Med strategin att öka exponeringen mot aktier förväntas aktiefonden, och därmed Såfa, ha en högre avkastning än genomsnittet av premiepensionsfonder när aktiemarknaderna stiger. Resultatet för aktiefonden redovisas fr.o.m. då kapitalet från de avvecklade fonderna Premiesparfonden och Premievalsfonden överfördes till de nya fonderna. Vid utgången av uppgick det förvaltade kapitalet i aktiefonden till . 2010/11:130 Avkastningen för perioden uppgick till mätt enligt NAV- För AP7 Aktiefond, som har utformats i syfte att utgöra en byggsten i premiepensionssparandet, har Sjunde fastställt målet att vid den valda risknivån ska fonden uppnå en långsiktigt hög avkastning som överträffar avkastningen för fondens jämförelseindex. På den grunden har styrelsen beslutat om fondens strategiska inriktning. Strategin är att (i) investera fondkapitalet i aktier med en global spridning (basportföljen), (ii) öka aktieexponeringen genom en hävstång och (iii) genom aktiv förvaltning ytterliga öka möjligheterna till hög avkastning. Basportföljen består av globala aktier och riskkapitalinvesteringar. Hävstången i portföljen tillåts av styrelsen att variera mellan noll och , vilket innebär att aktieexponeringen kan variera mellan av den underliggande marknadsrisken, men med ett riktmärke på . Jämförelseindex beräknas baserat på ett globalt aktieindex multiplicerat med 1,5 (normalnivå för aktieexponeringen) minus kostnaden för hävstången. ökade aktieexponeringen successivt i fonden, med motsvarande justering i index. För perioden uppgick avkastningen, mätt enligt stängningskurs- modellen, till (tabell 4.17). Avkastningen i fondens jämförelseindex uppgick till . Eftersom det saknas jämförelse över en längre tidsperiod kan någon slutsats av måluppfyllelse inte dras. Differensen mot jämförelseindex förklaras av att basportföljen överträffat det globala aktieindexet med 0,15 procent- enheter och att den dynamiska hävstången bidragit positivt genom att fonden haft en högre aktieexponering än normalnivån. Resultatet från fondens renodlade aktiva förvaltning har bidragit negativt. Tabell 4.17 Sjunde AP-fondens avkastning före kostnader (stängningskurser, procent ) -0,4 -0,3 På grund av avrundning summerar inte differensen. Resultatet för räntefonden redovisas fr.o.m. då kapitalet från de avvecklade fonderna Premiesparfonden och Premievalsfonden överfördes till de nya fonderna. Vid utgången av uppgick det förvaltade kapitalet i räntefonden till . Avkastningen för perioden uppgick till -0,mätt enligt NAV- kursmodellen. För AP7 Räntefond, som har utformats i syfte att utgöra en byggsten i Skr. 2010/11:130 premiepensionssparandet, har Sjunde fastställt målet att fondens avkastning minst ska motsvara avkastningen för fondens jämförelseindex. På den grunden har styrelsen beslutat om fondens strategiska inriktning. Strategin är att placera fondens tillgångar i främst svenska ränterelaterade finansiella instrument med låg kreditrisk och att den genomsnittliga räntebindningstiden i normalläget ska vara högst .