prop · GZ031d21 · 2011-09-20 00:00:00 — -att följa genomslaget för funktionshinderspolitiken, -att öka kunskapen om levnadsvillkoren för personer med funktionsnedsättning, -att följa upp insatserna i strategin, -att resultera i en samlad utvärdering samt -att vara underlag för kommande strategiperioder. Uppföljningssystemet ska ge regeringen underlag för att kunna ta ställning till nya eller förändrade insatser. Regeringen ska i samband med budgetpropositionen redovisa resultaten av utvecklingen mot identifierade inriktningsmål och delmål. Myndigheterna ska komma in med en särskild rapport till reger- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 I rapporten ska myndigheterna redovisa genomförda insatser och resultat och effekter, samt göra en lägesbedömning. Rapporterna ska även redovisas till Handisam som ska lämna en samlad rapport till regeringen. En slutlig uppföljning av strategin för funktionshinderspolitiken ska regeringen redovisa . Inför denna uppföljning kommer de strategiska myndigheterna att få i uppdrag att ta fram en slutlig resultatredovisning. Regeringen kommer att närmare precisera uppföljningssystemet i uppdrag och instruktionsförändringar. Ytterligare utveckling av systemet kan vid behov komma att ske . Utvecklingen ska ske inom ramen för ordinarie verksamhet. Genomförande och samverkan med olika aktörer För att nå framgång i det funktionshinderspolitiska arbetet krävs samverkan med många aktörer. Funktionshindersperspektivet ska vara en integrerad del av planering, genomförande och utvärdering av olika insatser. De statliga myndigheterna har ett generellt ansvar för genomförandet av de funktionshinderspolitiska målen. I strategin för funktionshinderspolitiken beslutade regeringen om de delmål de strategiska myndigheterna ska få i uppdrag att genomföra. Den svenska funktionshindersrörelsen har en roll som röstbärare och opinionsbildare. Därför är det viktigt att efterhöra organisationernas syn i den politiska processen. Detta slås även fast i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (art. 4). Samrådet sker bland annat i en övergripande dialog i Handikappdelegationen. Regeringen har som ambition att i dialog med Handikappdelegationen vidga möjligheten till utökat samråd med funktionshindersorganisationerna och andra berörda . Inför den slutliga uppföljningen av strategin ska en bred dialog föras om erfarenheterna och effekterna av strategin. Arbetet med att skapa förutsättningar för delaktighet och jämlikhet genomförs i hög grad i kommuner och landsting. Kommuner och Landsting (SKL) har uttalat en vilja att åta sig målsättningar som bland annat handlar om förbättrad tillgänglighet och att arbeta för att fler personer med funktionsnedsättning ska komma I det fortsatta arbetet avser regeringen att ha nära samverkan och dialog med SKL. Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) har en central roll i genomförandet av funktionshinderspolitiken. Det gäller inte minst i fråga om arbetet med förbättrad tillgänglighet i samhället. Här har myndigheten en aktiv genomföranderoll. Handisam ska bedriva kunskapsförmedling och ta fram riktlinjer som berör myndigheternas ansvar för tillgängligheten inom sina lokaler, verksamhet och information enligt förordningen 2001:526. Dessa riktlinjer kan vara viktiga även för andra aktörer som en utgångspunkt för hur god tillgänglighet kan åstadkommas. Handisam ska ha en samlad kunskap om metoder och lösningar för tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Det är angeläget att detta arbete fortsätter att utvecklas. Den andra viktiga rollen för Handisam är att bistå regeringen med underlag för styrningen av det funktionshinderspolitiska arbetet. Detta arbete kommer framöver att koncentreras till att följa, analysera och presentera resultatet av genomförandet av funktionshinderspolitiken och levnadsförhållandena för personer med funktionsnedsättning. Handisams arbete förutsätter djup kunskap inom funktionshindersfältet och om metoder för att undanröja hinder. Regeringen har i strategin bedömt det som viktigt att Handisam tar del av den forskning som tas fram nationellt och internationellt. Regeringen kommer därför ge Handisam i uppdrag att ansvara för ett kunskapsråd. Rådet ska bistå Handisam med kunskap, kvalitetssäkring och allmänt bidra till myndighetens långsiktiga och strategiska utveckling. rapportering kring FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning har bidragit till att generellt stärka människorättsperspektivet i funktionshinderspolitiken. Genom ratificering av konventionen har funktionshinderspolitiken fått en tydligare grund. Detta har också fastlagts i strategin för regeringens kommande Exempel på områden där regeringen arbetar för att stärka skyddet för och främjandet av mänskliga rättigheter är bland annat följande: -åtgärder för att öka medvetenheten om konventionen, -arbetsmarknads- och sysselsättningsåtgärder, -internationellt utvecklingssamarbete, -utredning om nationell övervakning och genomförande och -ny skollag. EU beslutade vid ministerrådet om en ny funktionshinderstrategi 2011 till 2021. De grundläggande utgångspunkterna för strategin och de övergripande målen stämmer väl med de nationella målen för funktionshinderspolitiken, varför välkomnar strategin. Strategin omfattar åtta verksamhetsområden: tillgänglighet, delaktighet, jämlikhet, arbete, utbildning och yrkesutbildning, socialt skydd, hälsa samt externa (internationella) insatser. Implementeringen av strategin åsidosätter inte subsidiaritetsprincipen. Det är de nationella målen som ska vara vägledande för medlemsstaternas arbete med funktionshinderspolitiken. Förbättrade möjligheter på arbetsmarknaden Den grundläggande utgångspunkten för regeringen är att alla människors kompetens och vilja att arbeta ska tillvaratas. För att förbättra förutsättningarna för personer med funktionsnedsättning att få och behålla ett arbete behöver bland annat de arbetsmarknadspolitiska insatserna för personer med nedsatt arbetsförmåga ses över (se även politikens inriktning för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp och utgiftsområde och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv). Regeringen har, under denna och förra mandatperioden, gjort 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 flera insatser för att förbättra situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning. Handisam har ett regeringsuppdrag att sammanställa kunskap om effektiva metoder att arbeta med attitydförändringar inom arbetsplatser. Målet är att sammanställa kunskap och ta fram en guide som kan spridas till arbetsgivare, fackliga representanter, chefer med personalansvar med flera. Uppdraget ska redovisas . Handisam har, i samråd med , gjort en kartläggning och analys över vilka åtgärder de statliga myndigheterna har vidtagit för att anställa personer med funktionsnedsättning. I en enkät som skickades ut till samtliga myndigheter svarade . Av de myndigheter som nyanställde var det som anställde en eller flera personer med funktionsnedsättning och behov av anpassning från arbetsgivarens sida. Syftet med kartläggningen är att tillvarata de erfarenheter som finns och att sprida goda exempel. Utifrån denna redovisning kan det finnas behov att analysera om ytterligare insatser krävs för att myndigheterna ska arbeta för att fler personer med funktionsnedsättning ska få anställning eller möjlighet till praktik. Regeringen ska t.ex. pröva möjligheten att utforma ett praktikantprogram för personer med funktionsnedsättning i statliga myndigheter. It och offentlig upphandling Ny teknik behöver utformas så att den är användbar och tillgänglig också för personer med funktionsnedsättning. Detta är något som kan beaktas i offentlig upphandling. Regeringen kommer att ge Kammarkollegiet i samverkan med och Handisam, ett uppdrag att inom ramen för upphandlingsstödet ta fram en vägledning för att uppropa och avropa användbart och tillgängligt oavsett funktionsförmåga. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 6.9.13:1 Myndigheten för handikappolitisk samordning Tabell 6.2 Anslagsutveckling 3:1 Myndigheten för handikappolitisk samordning 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 20 574 tkr prisnivå. 3Motsvarar 20 574 tkr prisnivå. 4Motsvarar 20 574 tkr prisnivå. Anslaget används för Myndigheten för handikappolitisk samordnings (Handisam) förvaltningskostnader. Handisam är en myndighet under regeringen som ska främja ett strategiskt och effektivt genomförande av funktionshinderspolitiken. Regeringen anser att myndigheten fullgjort sina åtaganden för . Inriktningen för Handisams verksamhet i stort bör kvarstå. Tabell 6.3 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 3:1 Myndigheten för handikappolitisk samordning Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 3:1 Myndigheten för handikappolitisk samordning . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till , respektive . 6.9.23:2 Bidrag till handikapporganisationer Tabell 6.4 Anslagsutveckling 3:2 Bidrag till handikapporganisationer 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Anslaget används för bidrag till handikapporganisationer och syftar till att stödja organisationerna i deras arbete för att personer med funktionsnedsättning ska uppnå full delaktighet och jämlikhet i samhället. ansvarar för administration och fördelning av bidraget. Fördelningen av stödet regleras i förordningen (2000:7) om statsbidrag till handikapporganisationer. FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning slår fast att personer med funktionsnedsättning och deras organisationer aktivt ska involveras i beslutsprocesser angående statens åtgärder i syfte att genomföra de rättigheter som slås fast i konventionen. Regeringen anser att stödet till handikapporganisationerna är viktigt för att uppfylla detta åtagande. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 6.5 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 3:2 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att ska anvisas under anslaget 3:2 Bidrag till handikapporganisationer . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till respektive år. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 7Politik för sociala tjänster omsorg om äldre, individ- och familjeomsorg, personer med Området omfattar följande delar: omsorg om äldre människor, verksamhet inom individ och familjeomsorg samt stödinsatser till personer med funktionsnedsättning. Individ- och familjeomsorg avser arbete med den sociala barn- och ungdomsvården, missbruks- och beroendevården, hemlöshet, stöd och hjälp till brottsoffer samt ekonomiskt bistånd. Området innefattar även (SiS) som bedriver statlig ungdoms- och missbruksvård (anslag 4:6 ). är expert- och tillsynsmyndighet inom de aktuella områdena. Kommunerna ansvarar enligt socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) för insatser enligt dessa lagar. Verksamheten finansieras främst genom kommunalskatt, statsbidrag och avgifter. Statsbidrag fördelas via anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning, utgiftsområde 25. För LSS finns ett särskilt utjämningssystem mellan kommunerna (Anslag 1:2 Statligt utjämningsbidrag för LSS-kostnader, utgiftsområde 25). Statens insatser inom området består främst av lagstiftning, tillsyn, uppföljning och utvärdering, stimulans- och prestationsbaserade bidrag samt det utvecklingsarbete som bedrivs av dels myndigheterna på uppdrag av regeringen, dels Kommuner och Landsting i överenskommelser med regeringen. Staten ansvarar även för ett antal statliga stöd på funktionshindersområdet, bl.a. assistansersättning och bilstöd. Kostnader för verksamhet inom och enligt LSS Kommunernas kostnader för vård och omsorg om äldre, individ- och familjeomsorg samt stöd- och serviceinsatser till personer med funktionsnedsättning uppgick till 2010 (169,2009). Äldreomsorgen ansvarar för den största andelen men har också högst antal personer som får vård och omsorg via kommunerna. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 7.1 Kommunens kostnader fördelat på andelar för vård och omsorg om äldre, individ- och familjeomsorg samt stöd- och serviceinsatser till personer med funktionsnedsättning 2010 Insatser till personer med funktionsnedsättning Uppgifterna bygger på (SCB:s) uppgifter från kommunernas räkenskapssammandrag 2010. Kostnadsbegreppet är: Kostnad = bruttokostnad interna intäkter försäljning av verksamhet till andra kommuner och landsting externa intäkter från lokalhyror (Äo och Fh). Kostnaderna för vård och omsorg om äldre uppgick till , för individ- och familjeomsorg till samt för insatser till personer med funktionsnedsättning till . Jämfört med 2006 har kostnaderna ökat med vilket motsvarar en kostnadsökning på . Insatser till personer med funktionsnedsättning och åtgärder inom individ- och familjeomsorg svarar för de högsta kostnadsökningarna (). Äldreomsorgens andel av kostnader har minskat jämfört med medan andelarna av kostnaderna för individ- och familjeomsorg och insatser till personer med funktionsnedsättning har ökat . Äldre människor, personer med funktionsnedsättning samt barn och unga som får insatser enligt socialtjänstlagen och service- och stödinsatser enligt LSS från kommunerna ökar, se tabell 7.1. Tabell 7.1 Antal personer med insatser från inom olika områden samt antal vårddygn i frivillig institutionsvård för missbruksvård 2006, 2009 och 2010 Antal personer med funktionsnedsättning med hemtjänst eller bostad med särskilt service enligt socialtjänstlagen1 antal placerade i heldygnsvärd3 med behovsprövad öppenvårdsinsats den 1 november3 Personer inom missbruks- och beroendevården4 antal inskrivningar i bistånd som avser boende antal med individuellt behovsprövade öppna insatser antal inskrivning i frivillig institutionsvård/familjehem antal vårddygn i frivillig institutionsvård under resp. år Mängdstatistik , 2009 och 2010. I definitionen för hemtjänst ryms även personer som endast får matdistribution, trygghetslarm eller snöröjning. Personnummerbaserad statistik , 2009 och 2010. Uppgifter om heldygnsinsatser samlas in på individnivå och uppgifter om öppenvårdsinsatser samlas in på mängdnivå. I statistiken går det inte att utläsa hur många personer som på grund av missbruk hade minst en av de nämnda insatserna. En och samma person kan få flera biståndsinsatser och kan en och samma person dessutom få flera insatser. Utöver uppgifterna i tabell 7.1 fick cirka 16 000 personer statlig assistansersättning till personlig assistans genom (cirka 15 900 personer 2009 och 14 300 personer 2006), se avsnitt 7.4.4. Cirka 437 050 personer uppbar ekonomiskt bistånd (cirka 422 300 personer 2009), se avsnitt 7.4.3. Statligt finansierad verksamhet för personer med funktionsnedsättning Staten ansvarar för bilstöd till personer med funktionsnedsättning (grundbidrag, inkomstprövat anskaffnings- och anpassningsbidrag) och av assistansersättningen. Staten beviljar även statsbidrag till kommuner som inrättar verksamhet med personligt ombud till personer med psykisk funktionsnedsättning. Därutöver utgår statsbidrag till utrustning för elektronisk kommunikation och vissa andra angelägna satsningar inom handikappområdet. Utgifterna uppgick till cirka 19,4 miljarder , att jämföras med cirka 18,1 miljarder . 7.1.1Nationell äldresamordnare, pågående utredningar och utredningar som bereds Omsorg om äldre människor har inrättat en högnivågrupp med uppgift att lämna förslag på hur staten kan främja att kommuner och landsting bättre än samordnar vården och omsorgen om de mest sjuka äldre. I gruppen ingår representanter för regeringen, och Kommuner och Landsting. Till högnivågruppen hör en projektgrupp som leds av en nationell äldresamordnare. Målet är att få omsorgen och vården i form av hemsjukvård, äldreomsorg, vårdcentraler och sjukhusvård att samverka bättre i dessa frågor. Resultatet från en inventering ska utmynna i förslag till åtgärder inom ramen för en överenskommelse mellan regeringen och Kommuner och Landsting . Ersättningarna till kommunerna och landstingen ska vara prestationsbaserade. Indikatorer ska tas fram för att kunna mäta förändringar och göra jämförelser inom vården och omsorgen om äldre människor. En nationell samordnare för hemsjukvården har stöttat landsting och kom- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 muner i processen att föra över ansvaret för hemsjukvården från till kommunerna. Syftet med uppdraget är att på frivillig väg få ett enhetligt kommunalt huvudmannaskap för den kommunala hälso- och sjukvården och hemsjukvården i landet. Den nationella samordnaren har även utrett frågan om kommunerna ska ges befogenhet att kunna tillhandahålla läkare (dir. 2010:71). Utredningen om vanvård i den sociala barnavården (dir. 2006:75, 2007:167 och 2010:4) granskar allvarliga övergrepp och vanvård av flickor och pojkar som varit placerade i familjehem eller på institutioner inom den sociala barnavården. Utredningen bjuder in alla som anser sig ha blivit vanvårdade till intervjuer och uppföljande samtal med psykoterapeut. Utredaren ska sammanställa och dokumentera det som kommer fram så att liknande förhållanden kan undvikas . Drygt 1 000 personer har anmält sig till utredningen för intervju. Uppdraget ska slutredovisas . (dir. 2010:15) har lämnat förslag till hur en upprättelseprocess för enskilda, som utsatts för övergrepp och vanvård i den sociala barn- och ungdomsvården , kan utformas. Frågorna rör bl.a. ceremoniell inramning, ersättningar och åtgärder för att det som hänt inte ska upprepas. Betänkandet Barnen som samhället svek åtgärder med anledning av övergrepp och allvarliga försummelser i samhällsvården (SOU 2011:9) har remissbehandlats och bereds i . har lämnat förslag till bestämmelser till stöd och skydd för barn och unga i (SOU 2009:68). Förslagen innebär bl.a. att skyddet stärks i en ny lag, att barns och ungas möjligheter till delaktighet och inflytande förbättras samt att kraven på kvalitet, kompetens och säkerhet i arbete med barn som far illa ökar. Betänkandet Lag om stöd och skydd för barn och unga (LBU) bereds i . har sett över missbruks- och beroendevården i ett brett perspektiv och lämnat förslag till förändringar som bedöms nödvändiga för att anpassa lagstiftningen till utvecklingen inom området (SOU 2011:35). 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 är en kunskapsbaserad missbruks- och beroendevård utifrån den enskildes behov. Utredningen föreslår bl.a. att ska vara huvudman för vården och att missbruks- och beroendevården regleras i en särskild lag som vänder sig till både landsting och kommuner. Bättre insatser vid missbruk och beroende remissbehandlas. Stöd till personer med funktionsnedsättning Oegentligheter och överutnyttjande av assistansersättningen samt övervältring av kostnader mellan huvudmän utreds (dir. 2011:26). Utredaren ska redovisa förslag som säkerställer assistansreformens långsiktiga hållbarhet som den enskildes rättigheter enligt lagen värnas. Uppdraget ska slutredovisas . Utredningen om fritt val av hjälpmedel (dir. 2011:7) ska lämna förslag på hur ett system för fritt val av hjälpmedel kan utformas så att fler äldre och personer med funktionsnedsättning ska få möjlighet att själva välja hjälpmedel. Uppdraget ska slutredovisas . Utredningen om tolktjänst för döva och hörselskadade (dir. 2010:87) ska kartlägga och analysera hur nuvarande reglering, finansiering, organisering och tillsyn av tolktjänst till barndomsdöva, vuxendöva, hörselskadade och dövblinda fungerar inom olika samhällsområden. Målsättningen ska vara en brukarorienterad modell för tolktjänst med ändamålsenlig och kostnadseffektiv organisation. Uppdraget ska redovisas . beräknas utgifterna för området Politik för sociala tjänster öka med bl.a. främst till följd av ökade utgifter för assistansersättningen. Utgifterna inom området beräknas 2011 till . Det understiger anvisade medel med . Utgifterna blev lägre än anvisade medel. Tabell 7.2 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde Politik för sociala tjänster 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet 4:3 Bilstöd till personer med funktionsnedsättning 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken 4:7 Bidrag tillutveckling av socialt arbete m.m. Summa Politik för sociala tjänster 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Följande övergripande nationella mål gäller för omsorg om äldre människor: -kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, -kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, -bemötas med respekt, samt -ha tillgång till god vård och omsorg. Följande övergripande nationella mål gäller för individ- och familjeomsorg (tidigare benämnt socialtjänstpolitik): -att stärka förmågan och möjligheten till social delaktighet för människor i ekonomiskt och socialt utsatta situationer, -att stärka skyddet för utsatta barn. Följande övergripande nationella mål gäller för stödinsatser till personer med funktionsnedsättning: -en samhällsgemenskap med mångfald som grund, -att samhället utformas så att människor med funktionsnedsättning i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet, -jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättning. För att nå målen ska det funktionshinderspolitiska arbetet särskilt inriktas på -att ge barn, ungdomar och vuxna med funktionsnedsättning förutsättningar för självständighet och självbestämmande, och -att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhället för människor med funktionsnedsättning. Nationella mål enligt socialtjänstlagen och LSS Merparten av den verksamhet som bedrivs inom detta område utgår från socialtjänstlagen och LSS. Enligt socialtjänstlagen ska bl.a. insatser 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 inom vara av god kvalitet. För utförande av uppgifter ska det finnas personal med lämplig utbildning och erfarenhet. Verksamheten ska bygga på respekt för människornas självbestämmanderätt och integritet. Insatser för den enskilde ska utformas och genomföras tillsammans med honom eller henne. När en åtgärd rör ett barn ska barnet få relevant information och hans eller hennes inställning ska så långt det är möjligt klarläggas. Hänsyn ska tas till barnets vilja med beaktande av dess ålder och mognad. Den äldre personen ska, så långt det är möjligt, kunna välja när och hur stöd och hjälp i boendet och annan lättåtkomlig service ska ges. Verksamhet enligt LSS ska främja jämlikhet i levnadsvillkor och full delaktighet i samhällslivet. Målet ska vara att människor som omfattas av lagen får möjlighet att leva som andra. Verksamheten ska grundas på respekt för den enskildes självbestämmanderätt och integritet. 7.4.1Främja kunskapsutveckling och kvalitet inom området sociala tjänster Regeringen stödjer på olika sätt huvudmännens arbete att utveckla sociala tjänster till människor som behöver dessa. Det sker genom ett långsiktigt arbete för ökad kunskaps- och kvalitetsutveckling. Regeringen har sedan den tillträdde 2006 bl.a. beslutat om utveckling av öppna jämförelser för att skapa transparens, stimulera till förbättringsarbete och underlätta fria val.