prop · GY03115 · 2011-03-22 00:00:00 — Detta har sin motsvarighet i 8 kap. 14 a § LEK, där det anges att ett beslut om funktio- nell separation inte får fattas utan att det först har godkänts av kom- missionen. Artikel 13a.4 ställer krav på att regleringsmyndigheten när kommissio- nen godkänt ett förslag till funktionell separation genomför en samord- nad analys av de marknader som har anknytning till accessnätet. Med accessnätet får här förstås det nät vari bedrivs verksamhet som har anknytning till grossistleveranser av relevanta tillträdesprodukter enligt artikel 13a.1 och som omfattas av åläggandet om funktionell separation. Syftet med denna bestämmelse är, som den får förstås, att myndigheten i det nya läge som avskiljandet ger upphov till ska analysera vilka regleringsskyldigheter utöver själva den funktionella separationen som fortsättningsvis bör åligga operatören i fråga eller som bör ändras eller tas bort. Analysen kan slutföras i samband med beslutet om funktio- nell separation eller så fort som möjligt därefter, med beaktande av vad som är lämpligt utifrån omständigheterna. Någon särskild bestämmelse om detta fordras inte. PTS ska nämligen enligt 8 kap. 6 § LEK fort- löpande analysera de relevanta marknader som fastställts, identifiera företag med betydande inflytande och meddela, eller i förekommande fall upphäva, beslut om skyldigheter. Av förarbetena till bestämmelsen (prop. 2002/03:110 s. 403) framgår att en sådan analys bör ske när det är påkallat till följd av icke obetydliga förändringar i marknadsutveck- lingen. En förnyad analys bör sålunda alltid göras vid en så stor föränd- ring som beslut om funktionell separation innebär. Vad det underlag till beslutsförslag om funktionell separation som ska lämnas in till kommissionen för granskning i enlighet med tillträdes- direktivets artikel 13a.2 och 13a.3 närmare ska innehålla bör anges i förordning. Av artikel 13b i tillträdesdirektivet framgår att en operatör som avser att avskilja en betydande del av eller samtliga tillgångar i det lokala access- nätet till en separat juridisk person under ett annat ägarskap, eller inrätta en separat affärsenhet för att erbjuda alla tjänsteleverantörer fullt lik- värdiga tillträdesprodukter, i förväg och ska underrätta den nationella regleringsmyndigheten om sin avsikt. Ett av syftena bakom bestämmelsen är att regleringsmyndigheten därigenom får kännedom om större avskiljanden av lokala accessnät och kan inleda en dialog med operatören om förändringen och dess konsekvenser. Det bör införas en ny bestämmelse i LEK som motsvarar den upp- lysningsskyldighet som uppställs i direktivet. Bestämmelsen bör syste- matiskt inordnas i lagen på så sätt att den placeras i anslutning till be- stämmelserna om prövning av ärenden m.m. i 8 kap. Ett avskiljande även utan förpliktelse kan ha stor påverkan på mark- nadens funktion och det är viktigt att regleringsmyndigheten kan bedöma effekten av transaktionen på befintliga regleringsskyldigheter. Även SMP-operatören i fråga bör ha ett intresse av att inleda kontakter med PTS för att därigenom få kännedom om myndighetens bedömningar av hur befintliga skyldigheter kan komma att påverkas av en separation. Det är därför troligt att operatören och myndigheten kommer att föra en dialog om förutsättningarna även för ett avskiljande på helt frivillig basis. För att utreda vilka skyldigheter som ska gälla efter separationen ska den nationella regleringsmyndigheten enligt artikel 13b.2 genomföra en samordnad analys av accessnätets olika marknader för att bedöma den avsedda transaktionens effekt på befintliga regleringsskyldigheter, var- efter myndigheten ska införa, bibehålla, ändra eller återkalla skyldigheter i enlighet med bestämmelserna i artikel 16 i ramdirektivet. Som konstaterats under rubriken närmast ovan ska PTS enligt 8 kap. Prop. 2010/11:115 6 § LEK med beaktande av kommissionens riktlinjer för marknadsanalys och bedömning av ett företags betydande inflytande på marknaden analy- sera de relevanta marknader som fastställts enligt 5 §. Vid PTS:s fast- ställande av marknader ska kommissionens rekommendation om rele- vanta produkt- och tjänstemarknader samt riktlinjer för marknadsanalys och bedömning av ett företags betydande inflytande på marknaden beak- tas. Marknadsanalyserna ska utföras utifrån konkurrensrättsliga principer och med hjälp av konkurrensrättslig metodik (prop. 2002/03:110 s. 275). Det innebär bl.a. att det i analyserna ska beaktas hur närliggande mark- nader påverkar varandra. Kravet på en samordnad analys enligt artikel 13b i tillträdesdirektivet följer således av gällande bestämmelser i och någon ändring med anledning kravet erfordras inte. Enligt 4 kap. 12 c § LEK finns, genom hänvisning till 4 kap. 12 a § med vidare hänvisning till 4 kap. 9 §, möjlighet för tillsynsmyndigheten att fatta beslut om att godta frivilliga åtaganden om funktionell separation när det gäller verksamhet som rör det metallbaserade accessnätet. Beslu- tet är då att likställa med en skyldighet. Det kan noteras att när det i denna proposition nu föreslås ändringar i såväl 4 kap. 9 § som 12 a § LEK, så att även andra typer av nät än det metallbaserade accessnätet kan omfattas, kan fler verksamheter än de som har anknytning till skyldig- heter om tillträde rörande metallaccessnätet bli föremål för frivilligt åtagande om funktionell separation. Tillträde till specificerade nätdelar och tillhörande Regeringens förslag: Ett beslut om att en s.k. SMP-operatör förplik- tas att ge annan tillträde till specificerade nätdelar och tillhörande installationer kan inbegripa sådant tillträde som krävs för att möjlig- göra val och förval av nätoperatör samt erbjudanden om återförsälj- ning av abonnemang. En sådan förpliktelse om tillträde till och an- vändning av nät och tillhörande installationer i syfte att tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster kan bl.a. avse att operatören ska erbjuda tillträde till sådana tjänster som möjliggör eller stödjer eller kan stödja tillhandahållande av tjänster via elektroniska kommunika- tionsnät eller elektroniska kommunikationstjänster. att en s.k. SMP-operatör på marknaden för fast telefoni ska ge sina abonnenter tillgång till tjänster som erbjuds av andra tillhandahållare av allmänt tillgängliga telefonitjänster genom att möjliggöra prefixval och förval upphävs. Promemorians förslag: Överensstämmer i sak med regeringens. Remissinstanserna: Post och () välkomnar förslaget att införa ett tillägg i 4 kap. 8 § 1 LEK om att ett beslut om tillträdes- skyldighet även kan avse skyldigheter när det gäller förval och grossist- telefoniabonnemang samt tillhörande tjänster. Myndigheten ställer sig emellertid frågande till varför direktivets skrivning om nätdelar som inte är aktiva saknas i promemorians förslag till tillägg i 4 kap. 8 § 1 LEK. Motsvarande tillägg passiva nätdelar har gjorts i förslaget på defi- nition av elektroniskt kommunikationsnät. Även (Tele2) och anser att passiva nätdelar bör anges sär- skilt i paragrafen. Tele2 föreslår vidare ett förtydligande så att det anges i lagtexten att skyldigheten i fråga ska möjliggöra förval och abonne- mangstjänster var och en för sig eller i kombination. Skälen för regeringens förslag: Enligt den ändrade artikel 12 i till- trädesdirektivet kan skyldigheter när det gäller tillhörande tjänster och förval samt grossisttelefoniaccess införas. Motsvarande tvingande be- stämmelser om förval i artikel 19 i och rådets di- rektiv av om samhällsomfattande tjänster och använda- res rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommuni- kationstjänster (direktivet om samhällsomfattande tjänster) har upphävts. Artikel 12 i tillträdesdirektivet i sin tidigare lydelse har genomförts i 4 kap. 812 §§ LEK. I artikel 19 i direktivet om samhällsomfattande tjänster fanns tidigare tvingande bestämmelser om förval som i samband med tilläggen om förval i artikel 12 i tillträdesdirektivet upphävts. Med anledning av detta bör också 5 kap. 12 § LEK upphävas. Enligt skäl 20 till ändringsdirektivet kan ett fortsatt åläggande av val eller förval av nätoperatör direkt genom gemenskapslagstiftningen hämma den tekniska utvecklingen, och korrigeringsåtgärder bör snarare åläggas av de natio- nella regleringsmyndigheterna som ett resultat av marknadsanalys i enlighet med förfarandena i ramdirektivet och de skyldigheter som avses i artikel 12 i tillträdesdirektivet. Grossisttelefoniabonnemang (GTA) har tidigare inte uttryckligen berörts inom EU:s rättsliga ram för elektroniska kommunikationsnät och -tjänster. För att sådana åtgärder i fortsättningen ska kunna vidtas inom ramen för ett beslut om skyldighet om tillträde bör det särskilt anges i 4 kap. 8 § LEK att beslut enligt paragrafen kan avse skyldigheter när det gäller förval eller GTA. Sådana skyldigheter ska därmed kunna åläggas var för sig eller i förening. Artikel 12.1 j i tillträdesdirektivet lägger tillhörande tjänster till den exemplifierande lista på vad operatörer kan åläggas tillträde till som återfinns i artikeln. Tillhörande tjänster omfattas av definitionen av till- hörande installationer (i direktivet används begreppet faciliteter i den svenska versionen) i Artikel 2 e i ramdirektivet. Själva begreppet till- hörande tjänster definieras i den nya artikel 2 ea i ramdirektivet. Enligt definitionen inbegriper tillhörande tjänster bl.a. nummeromvandling och system med motsvarande funktion, system för villkorad tillgång och elektroniska programguider (EPG), samt andra tjänster, såsom identitets-, lokaliserings- och närvarotjänster. Uppräkningen i bestämmelsen är inte uttömmande utan utgör bara exempel på vad som omfattas. Exemplen förklaras inte heller närmare. Exakt vilka tillhörande tjänster som kan behöva omfattas av en skyldighet om tillträde får dock avgöras av PTS med utgångspunkt i omständigheterna i enskilda situationer då myndig- heten anser att ett nekat tillträde, eller villkor med liknande verkan, skulle vara till men för konkurrensen på slutkundsmarknaden eller på något annat sätt motverka slutanvändarnas intressen. Bestämmelsen föreslås genomföras genom en ny åttonde punkt i 4 kap. 8 § LEK. Remissinstanser som yttrat sig i denna del ifrågasätter varför prome- Prop. 2010/11:115 inte tagit med nätdelar som inte är aktiva i förslaget till tillägg i 4 kap. 8 § första punkten LEK. Eftersom paragrafen i fråga gäller till- träde till nät och tillhörande installationer har frågan emellertid redan omhändertagits i det att definitionerna av elektroniskt kommunikations- nät och tillhörande installation genom denna proposition föreslås ändras. Genom ändringarna klargörs att skyldigheter enligt 4 kap. 8 § LEK kan omfatta också passiva nätdelar. 7.6Nätets funktion och tekniska säkerhet Regeringens förslag: Beslut om förpliktelse om tillträde till och användning av nät och tillhörande installationer får förenas med vill- kor som behövs för att säkerställa normal nätdrift. Villkor om att följa särskilda standarder eller specifikationer får dock endast gälla sådana standarder som Europeiska kommissionen har angett som obligato- riska i en förteckning som offentliggjorts i Europeiska unionens offici- ella tidning. Bestämmelsen om att nätets funktion och tekniska säker- het särskilt ska beaktas vid tillämpningen av bestämmelsen om åläg- gande av skyldighet att lämna tillträde till nät och tillhörande installa- tioner i syfte att tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster upphävs. Promemorians förslag: Överensstämmer i allt väsentligt med rege- ringens. Remissinstanserna: tillstyrker förslaget, men uppmärksammar att det i promemorian föreslås att begreppet driftsäker- het används på andra håll i lagen. Myndigheten menar att begreppen i lagen bör överensstämma och förslår därför att begreppet driftsäkerhet används även här i stället för normal nätdrift. Skälen för regeringens förslag: I artikel 5.2 i tillträdesdirektivet angavs tidigare att när en nationell regleringsmyndighet inför skyldig- heter för en operatör att tillhandahålla tillträde i enlighet med artikel 12 får den, i enlighet med gemenskapslagstiftningen, fastställa tekniska eller driftsmässiga villkor som ska uppfyllas av dem som tillhandahåller eller utnyttjar sådant tillträde, om detta är nödvändigt för att säkerställa att nätet fungerar normalt. Det angavs vidare att villkor som avser tillämp- ning av särskilda tekniska standarder eller specifikationer ska överens- stämma med artikel 17 i ramdirektivet. Artikeln är genomförd genom 4 kap. 10 § LEK där det anges vad som särskilt ska beaktas vid tillämpningen av 4 kap. 8 § LEK när en operatör med betydande inflytande (SMP) på en viss marknad åläggs skyldigheter för att uppfylla rimliga krav på tillträde till och användning av nät och tillhörande installationer. Av punkten 7 framgår att nätets funktion och tekniska säkerhet särskilt ska beaktas vid tillämpningen av 4 kap. 8 § LEK. Artikel 5 i tillträdesdirektivet har ändrats. Genom ändringen har det som tidigare angavs i punkten 2 tagits bort. har i artikel 12.3 angetts, förutom hänvisningen till artikel 17 i ramdirektivet vad gäller tekniska standarder eller specifikationer, att de nationella regleringsmyn- Prop. 2010/11:115 digheterna vid behov får införa tekniska eller operativa villkor för dem som tillhandahåller och/eller utnyttjar föreskrivet tillträde för att säker- ställa normal nätdrift. Sålunda föreskriver direktiven inte längre att vill- koren ska vara nödvändiga för att säkerställa att nätet fungerar normalt, utan att villkor vid behov får införas för att säkerställa normal nätdrift. Artikel 12 i ramdirektivet har huvudsakligen genomförts genom 4 kap. 8 § LEK. För att fullt ut genomföra också artikel 12.3 bör regeln i 4 kap. 10 § 7 LEK upphävas och en bestämmelse som motsvarar den nya artikel 12.3 i tillträdesdirektivet införas i 4 kap. 8 § LEK. Uttrycken nätets funk- tion och tekniska säkerhet bör inte längre användas, utan terminologin bör, så långt det är möjligt, överensstämma med den som föreslås i 5 kap. 6 a § LEK. Vad som är driftsäkerhet enligt den nämnda regeln sammanfaller rimligen i många fall med vad som får betraktas som normal nätdrift. I enlighet med förslaget i promemorian anser vi dock att tillträdesdirektivets begrepp bör användas, eftersom kriteriet driftsäkerhet i det här fallet skulle kunna inskränka PTS möjligheter att ålägga SMP- operatören de skyldigheter direktivet förutsätter. 8 Tjänster till slutanvändare m.m. 8.1 Tillgång till samhällsomfattande tjänster Regeringens förslag: Tillgång till ett allmänt kommunikationsnät i en fast anslutningspunkt ska vara en samhällsomfattande tjänst. Även till- handahållande av andra ställen för allmän tillgång till taltelefoni än telefonautomater ska ingå i de samhällsomfattande tjänsterna. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser stöder förslaget eller lämnar det utan invändning. anser att den samhällsomfattande tjänsten inte ska vara knuten till en fast nätanslutningspunkt utan till ett fast tele- fonnät, och att det finns fortsatt behov av att säkerställa tillgången till ISOC-SE anser att tillgång till Internet ska kunna er- bjudas som en samhällsomfattande tjänst via ett allmänt kommunika- Skälen för regeringens förslag: Med samhällsomfattande tjänster avses det minimiutbud av tjänster av viss angiven kvalitet, vilka ska vara tillgängliga för alla användare till ett överkomligt pris med hänsyn till de speciella nationella förhållandena. De samhällsomfattande tjänsterna an- ges i direktivet om samhällsomfattande tjänster. Bestämmelser om vilka de samhällsomfattande tjänsterna är finns i 5 kap. 1 § första stycket LEK. Till dessa tjänster hör enligt första och andra punkterna att uppfylla rimliga krav på anslutning till det allmänna telefonnätet till en fast nätanslutningspunkt och på tillgång till allmänt tillgängliga telefonitjänster till en fast nätanslutningspunkt. stämmelserna genomförs artikel 4.1 i direktivet om samhällsomfattande Artikel 4.1 har ändrats på så sätt att regleringen av allmänt tillgäng- Prop. 2010/11:115 liga telefonitjänster har flyttats till artikel 4.3. Detta föranleder inte någon I övrigt anges i artikel 4.1 i dess lydelse enligt den svenska språkversionen av ändringsdirektivet att anslutningen till en fast anslut- ningspunkt även fortsättningsvis ska ske till det allmänna telefonnätet. Detta följer dock inte intentionen i skäl 4 till ändringsdirektivet att det inte bör finnas några restriktioner när det gäller de tekniska medel med vilka anslutningen tillhandahålls. Vidare har definitionen av allmänt tele- fonnät i artikel 2 b i direktivet upphävts som ett led i att göra direktivet teknikneutralt. I de engelska och franska språkversionerna av ändringsdirektivet an- vänds i artikel 4.1 public communications network respektive réseau de communications public, vilket stämmer bättre överens med ambitionen att göra bestämmelsen teknikneutral. Dessa begrepp definieras i artikel 2 d i ramdirektivet. I den svenska språkversionen av ramdirektivet defi- nieras i artikel 2 d begreppet allmänt kommunikationsnät. Mot denna bakgrund bör artikel 4.1 i direktivet om samhällsomfattande tjänster läsas som att det är ett allmänt kommunikationsnät som avses och inte det all- männa telefonnätet. Bestämmelsen i 5 kap. 1 § första stycket 1 LEK bör anpassas till detta mer teknikneutrala angreppssätt. I 5 kap. 1 § första stycket 5 LEK anges att det är en samhällsomfattan- de tjänst att tillhandahålla telefonautomater i viss omfattning. Den ba- komliggande bestämmelsen i artikel 6 i direktivet om samhällsom- fattande tjänster har gjorts teknikneutral. Det anges där att skyldigheten kan avse även andra ställen för tillgång till taltelefonitjänster. Mot- svarande tillägg bör göras även i lagen. 8.2Särskilda rättigheter för abonnenter Regeringens förslag: Bestämmelsen om vad ett avtal ska innehålla kompletteras enligt den obligatoriska information som räknas upp i di- rektivet om samhällsomfattande tjänster. Vidare klargörs att informa- tionen ska vara tydlig, heltäckande och lättillgänglig. Bestämmelsen vidgas till att omfatta även tjänster som ger anslutning till ett allmänt kommunikationsnät. Den ska gälla automatiskt för konsumenter och på begäran för andra slutanvändare. Bestämmelserna om underrättelser vid avtalsändringar ska gälla även den som tillhandahåller ett elektroniskt kommunikationsnät. Det informeras om att regeringen eller den myndighet som rege- ringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om vilka uppgifter som ska lämnas i avtalet och om utformningen av underrättelser vid avtalsändringar. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens I promemorian föreslogs dock att bestämmelsen om avtalsinne- håll skulle gälla till förmån för alla slutanvändare. Remissinstanserna: PTS, (.SE) och Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) tillstyrker Flera remissinstanser, bland dem , , och , anser att innebörden av vissa punkter är oklar och behöver förtydligas. PTS föreslår att förtydliganden bör kunna göras i myndighetsföreskrifter. an- ser att kunders rätt till avtal bör regleras. Juliagruppen anser att förslaget till avtalsinnehåll delvis står i strid med intresset av yttrandefrihet och tillgång till information. anser att bestämmelsen en- dast ska gälla för konsumenter medan företag ska ha rätt att få ett avtal med sådant innehåll på begäran. tillstyrker att infor- mationen ska vara tydlig, heltäckande och lättillgänglig, men ifrågasätter om detta krav kan uppfyllas mot bakgrund av de utökade kraven på vad avtalen ska innehålla. Skälen för regeringens förslag: I 5 kap. 15 § LEK anges att en slut- användare som ingår avtal med någon om en elektronisk kommunika- tionstjänst har rätt till ett avtal med ett visst närmare angivet innehåll. Därigenom skapas transparens i förhållandet mellan slutanvändare och tjänsteleverantör. Den rätt som slutanvändaren har är att avtal som träffas ska ha ett visst innehåll. Däremot gäller ingen kontraheringsplikt. En sådan plikt följer inte heller av den bakomliggande regleringen i artikel 20 i ramdirektivet. Genom ändringar i artikel 20 i direktivet om samhällsomfattande tjäns- ter har konsumenter, och andra slutanvändare som begär det, fått rätt till ytterligare information i avtalen om priser, tariffer och villkor. I avtalen måste det också anges hur nödsamtal görs och hur dessa nödsamtal loka- liseras. Vidare ska eventuella begränsningar i tillträdet till en viss typ av innehåll eller utrustning anges i avtalet. Det kan t.ex. vara om Internet- telefoni är blockerad på mobila terminaler som i övrigt har Internet- anslutning. Vi instämmer inte i vad Juliagruppen har anfört om att en så- dan informationsskyldighet skulle ha någon inverkan på yttrandefriheten. Information måste vidare finnas i avtalen om gällande rättsliga villkor, tjänstens kvalitetsparametrar, avtalslängd, tillämpade priser och taxor, vilken typ av kundtjänst och service efter försäljning som är tillgänglig, betalningssätt samt eventuella avgifter för att flytta ett nummer till en annan operatör eller för att avsluta ett avtal. I bestämmelsen tydliggörs också att informationen ska vara tydlig, heltäckande och lättillgänglig. Uppräkningen av vad ett avtal ska innehålla är omfattande. Vi instäm- mer i den bedömning som flera remissinstanser har gjort att vissa punkter är oklara och behöver förtydligas för att bli tillräckligt precisa. Lagen bör därför utformas så att det övergripande anges vad avtalet ska innehålla. Som PTS har föreslagit bör de preciseringar som behövs sedan kunna meddelas i verkställighetsföreskrifter. En upplysningsbestämmelse om förekomsten av sådana föreskrifter bör föras in i lagen. Bestämmelsen i 5 kap. 15 § LEK gäller till förmån för alla slutanvändare. har påpekat är den bakom- liggande bestämmelsen i artikel 20.1 i direktivet numera begränsad till konsumenter. Andra slutanvändare som begär det ska dock på begäran kunna få ett avtal med det angivna innehållet. Direktivsbestämmelsen har vidare utvidgats till att omfatta såväl tjäns- ter som ger anslutning till ett allmänt kommunikationsnät som allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster. Mot denna bakgrund måste bestämmelsen i 5 kap. 15 § LEK ändras så Prop. 2010/11:115 att den överensstämmer med direktivets krav. I 5 kap. 16 § LEK anges att om den som tillhandahåller abonnenter elektroniska kommunikationstjänster vill ändra ett avtal, ska denne un- derrätta abonnenten om ändringen minst en månad innan den träder i kraft. En abonnent som inte godtar de nya villkoren får säga upp avtalet utan att drabbas av någon kostnad, avgift eller annan förpliktelse. I un- derrättelsen ska abonnenten upplysas om sin rätt att säga upp avtalet. Enligt artikel 20.2 i direktivet om samhällsomfattande tjänster ska dessa regler även gälla den som tillhandahåller ett elektroniskt kom- munikationsnät. Bestämmelsen i 5 kap. 16 § måste därför ändras på mot- svarande sätt. Enligt direktivet ska de nationella regleringsmyndigheterna även kunna specificera formatet för de underrättelser som lämnas. Bestämmelser om detta kan meddelas i verkställighetsföreskrifter. Det bör därför föras in en upplysningsbestämmelse i 5 kap. 16 § om att regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om un- derrättelsens utformning. Regeringens förslag: Den som tillhandahåller elektroniska kommuni- kationstjänster ska erbjuda konsumenter att ingå avtal med en längsta giltighetstid . Ett avtal mellan en konsument och den som tillhandahåller elektro- niska kommunikationstjänster får inte ha en längre inledande bind- ningstid än 24 månader. Detta ska också gälla för andra slutanvändare som begär det. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens Promemorians förslag omfattade samtliga slutanvändare. Remissinstanserna: PTS, Kommuner och Landsting (SKL), och (.SE) är positiva förbund avstyrker en reglering av längden på den inledande avtalsperio- , , och Tera-