prop · GZ031d29 · 2011-09-20 00:00:00 — En jämförelse mellan de olika utbildningsområdena visar att det framför allt är de som deltagit i utbildningar inom Samhällsbyggnad och byggteknik som lyckats bra på arbetsmarknaden men även de som genomgått utbildningar inom Hälso- och sjukvård samt socialt arbete och inom Ekonomi, administration och försäljning hade i stor utsträckning arbete efter avslutad utbildning. Utbildningsområdena Teknik och tillverkning samt Säkerhetstjänster utmärker sig dels genom att de examinerade tycks ha svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden, dels genom att de är mindre nöjda med sin utbildning än övriga examinerade. Vidare anser av de som har fått ett arbete eller startat eget företag att de har mer kvalificerade arbetsuppgifter än före utbildningen. Diagram 5.7 Andel examinerade 2009 som anger att deras arbete/eget företag helt eller till största delen är inom samma område som deras ky-utbildning, per utbildningsområde Hälso- och sjukvård m.m. Källa: Myndigheten för har Myndigheten för utövat regelbunden tillsyn när det gäller 80 utbildningar, vilket är flertalet av de utbildningar som statsbidrag beviljades . Det kan jämföras med 2009 då myndigheten genomförde 18 tillsynsbesök. Därutöver har myndigheten utövat inledande tillsyn när det gäller 260 utbildningar som ska starta eller har startats. Vid tillsynen granskas utbildningens yrkesinnehåll, arbetsmarknadsrelevans, arbetslivsanknytning, ledning och administration samt det pedagogiska genomförandet och anordnarnas systematiska kvalitetsarbete. Resultatet av den regelbundna tillsynen visade att endast en tredjedel av utbildningarna fullt ut uppfyllde de krav som ställdes när statsbidrag beviljades för dem. I de fall myndigheten uttalade kritik handlade det exempelvis om att utbildningarna bedömdes sakna ett bristande engagemang från relevanta arbetslivsrepresentanter, vilket i vissa fall bidragit till att genomförandet av LIA-prak- tiken (Lärande I Arbetslivet) inte varit tillfredsställande. Andra orsaker till kritik var att kursplaner och betygskriterier inte var tillräckligt genomarbetade eller att det saknades rutiner för det systematiska kvalitetsarbetet. Myndighetens uppföljning visar att anordnarna i hög grad vidtar åtgärder och rättar till felaktigheter som uppmärksammats vid tillsynen, men att det finns ärenden där det fortfarande kvarstår behov av åtgärder och återrapportering till myndigheten. Myndigheten genomför även ekonomisk uppföljning och har myndigheten återkrävt statsbidrag i flera ärenden där felaktiga utbetalningar har identifierats. I ett av ärendena har återkravet av det felaktigt utbetalde statsbidraget Sammantaget bedömer myndigheten att utbildningarna inom generellt håller god kvalitet. Myndigheten anser dock att vissa utbildningar har sämre arbetslivsanknytning eller problem med relevanta . Myndigheten ser också behov av att stödja anordnarna i deras systematiska kvalitetsarbete. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 200 ansökningar om bedömning av eftergymnasial yrkesutbildning. När det gäller dessa har myndigheten utfärdat 32 utlåtanden, varav 16 som behörig myndighet enligt EG-direktiv om erkännande av yrkeskvalifikationer. Därutöver har ca 130 förfrågningar om bedömning av utländsk eftergymnasial yrkesutbildning inkommit till myndigheten. Uppdragsutbildning är möjlig att genomföra enlig lagen (2009:128) om . Uppdragsutbildningen kan bl.a. fungera som personalutbildning eller ingå i rehabiliteringen av en enskild och ska baseras på en yrkeshögskoleutbildning. påbörjade 167 personer uppdragsutbildning, varav 77 män och 90 kvinnor. Det är en ökning jämfört med då 55 studerande påbörjade kvalificerad yrkesutbildning som uppdragsutbildning. Uppdragsplatser finns inom områdena Ekonomi, administration och försäljning, Pedagogik och undervisning, Hälso- och sjukvård, Socialt arbete, Teknik och tillverkning samt Samhällsbyggnad och byggteknik. Validering och erkännande av utländska kvalifikationer Myndigheten för har utvecklat webbportalen , som är en viktig del i arbetet med att samordna och stödja en nationell struktur för validering. Webbportalen innehåller bl.a. valideringsmodeller som är utvecklade av branscherna. Ett verktyg för valideringsvägledning är under utveckling och kommer att integreras i webbportalen som även riktar sig till individer med behov av bedömning av utländsk kompetens. Vid slutet av 2010 fanns det i webbportalen 20 valideringsmodeller som utvecklats av branscherna och ca 80 utförare av validering fanns representerade. Myndigheten har samverkat med andra myndigheter och organisationer för att utveckla och stödja valideringsarbetet, såväl nationellt som internationellt. Myndigheten har bl.a. för att bidra till kunskapsuppbyggnad inom valideringsområdet initierat ett branschnätverk bestående av ett trettiotal organisationer och ett forskarnätverk. Myndigheten har tagit emot Statens finansiering av de kompletterande utbildningarna uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med . Kompletterande utbildningar ska tillgodose utbildningsbehov inom skiftande områden, t.ex. konst, dans, teater och musik, hälsa, friskvård, hudvård, hantverk samt flyg. Utbildningarna har en enskild huvudman, dvs. de anordnas inte av stat, kommun eller landsting. Utbildningarna är oftast avgiftsbelagda för de studerande. Staten ger olika slag av stöd beroende på hur utbildningarnas nationella värde har bedömts. Myndigheten för ansvarar bl.a. för fördelning av statsbidraget och tillsynen över utbildningarna. Totalt deltog 5 397 personer i kompletterande utbildningar vilket är en ökning med knappt 200 studerande jämfört med föregående år. Andelen kvinnor av de studerande var och andelen män var . Flest studerande fanns inom Hantverk med knappt 1 084 studerande, , hårvård, hälsa, friskvård, miljö med 1 055 studerande och Konst med 995 studerande. Bland de utbildningar som ökat mest återfanns kategorin Flyg följd av Hudvård, Hårvård, Hälsa, Friskvård och Miljö. Bland de utbildningar som minskat märktes främst kategorierna Teknik och Design och mode. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 5.8 Antal studerande i kompletterande utbildningar efter utbildningsområde Källa: Myndigheten för deltog de studerande i sammantaget 243 olika utbildningar, vilket är en ökning med 11 utbildningar jämfört med . Flest utbildningar genomfördes inom kategorin Hantverk, följd av Konst. Högst medelålder hade de studerande inom Hantverk () medan de studerande inom , teater, musik var betydligt yngre (). fullföljde 3 220 studerande sin utbildning, vilket är i nivå med . En viss osäkerhet finns dock då siffrorna endast avser . Av de som fullföljde utbildningarna var kvinnor och män. Folkhögskolan genomför ett stort antal eftergymnasiala yrkesutbildningar. deltog 1 510 personer i utbildningar som är långa. Av dessa var kvinnor och män. För utbildningar kortare än var motsvarande siffra 1 153 deltagare, där kvinnorna utgjorde och männen . Störst omfattning, sett till antal deltagarveckor, hade precis som 2009 utbildningar med inriktning mot beteendevetenskap och humaniora. Några folkhögskolor har anordnat kvalificerade yrkesutbildningar och yrkeshögskoleutbildningar. Utbildning till tolk för döva, dövblinda och hörselskadade Utbildning till tolk för döva, dövblinda och hörselskadade bedrivs inom folkhögskolan med särskilt statligt stöd. Antalet årsstudieplatser ökade från 337 till 340. förde 51 tolkar för döva, dövblinda och hörselskadade sin utbildning jämfört med 44 . Trots omfattande rekryteringsinsatser minskade antalet sökande. Några kurser har blivit inställda på grund av för få sökande och anslaget har därför inte använts fullt ut. vid har fördelat ett särskilt statsbidrag för dessa tolkutbildningar. disponerades för verksamheten och förbrukades. Verksamheten syftar till att utbilda tolkar i invandrar- och minoritetsspråk, s.k. kontakttolkar. Utbildningarna bedrivs på folkhögskola och i studieförbund. Utbildningarna vid folkhögskolor bedrivs som ettåriga sammanhållna grundutbildningar på halvtid eller som tvååriga distansutbildningar på kvartsfart. Antalet sökande har vida överstigit antalet platser. har 97 personer avslutat grundutbildningen med godkänt resultat inom totalt 19 språk. har 422 personer fått utbildningsbevis från sammanhållen grundutbildning inom 32 språk. Utöver grundkursen har olika kompletteringsrespektive fördjupningskurser genomförts, bl.a. i tolkning för och med barn. Totalt deltog 280 personer i preparandkurser inför auktorisation eller i rättstolkningskurser inför provet för speciell kompetens som rättstolk. vid har fördelat statsbidrag för utbildningarna. anvisades för verksamheten och alla medel förbrukades. Statligt stöd till folkbildningen syftar bl.a. till att stärka och utveckla demokratin, göra det möjligt för kvinnor och män att påverka sin livssituation samt skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen. Andra syften är att bidra till att utjämna utbildningsklyftor, höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället samt bredda intresset för och öka delaktigheten i kulturlivet. För hela folkbildningsverksamheten anvisade , en ökning med jämfört med . framgår att deltagarna i såväl folkhögskolesom studieförbundsverksamhet i allt väsentligt är nöjda med sin kurs, cirkel eller arrangemang. Deltagandet har exempelvis lett till nya kunskaper och insikter, ett större samhällsengagemang och ett ökat kulturintresse. genomfördes också en undersökning riktad mot folkhögskolans deltagare. Resultaten har redovisats och visar att de flesta deltagarna är nöjda med folkhögskolan och sina studier där samt att de kan påverka studiernas innehåll och uppläggning. har fortsatt sitt arbete med att utveckla och förankra det systematiska kvalitetsarbetet hos folkhögskolor och studieförbund. har analyserat och redovisat genomförda insatser i rapporten redovisning av folkbildningens kvalitetsarbete 2010. har på regeringens uppdrag redovisat hur det partsgemensamma forumet för dialog och samråd mellan regeringen och det civila samhällets organisationer genomförts. I forumet ingick representanter från sju organisationer från olika områden inom det civila samhället samt Kommuner och Landsting. utarbetade även en rapport utifrån det civila samhällets organisationers perspektiv. arrangerade också en konferens under namnet Forum Civila samhället. Syftet med konferenserna var att diskutera generella frågor om och villkor för det civila samhället. fördelade av statsbidraget till folkhögskolorna. Mätt i deltagarveckor svarade långa kurser för av den statsbidragsberättigade verksamheten och korta kurser för . De korta kurserna samlade knappt 57 000 deltagare. Betydligt fler kvinnor än män deltog i de korta kurserna. På de långa kurserna uppgick deltagarantalet 2010 i genomsnitt till 28 200 per termin, ca 475 färre än föregående år. I genomsnitt deltog 12 190 personer per termin i allmän kurs . Det är en minskning med 360 deltagare jämfört med . Knappt 2 400 deltagare avslutade sina studier med intyg om grundläggande behörighet för högskolestudier . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Bland de särskilda kurserna var det estetiska området samt området information och media dominerande av antalet deltagarveckor 2010. Störst deltagarantal för ett enskilt ämne hade kurserna i musik med 2 070 deltagare . Av deltagarna i allmän kurs var under . Av deltagarna i särskild kurs var . Folkhögskolorna arrangerade sammantaget närmare 2 800 kulturprogram . Det totala antalet deltagare var 230 000, av vilka var män och kvinnor. Totalt fördelade till studieförbunden . Kulturens Bildningsverksamhet blev ett statsbidragsberättigat studieförbund och fick i statsbidrag. De tio statsbidragsberättigade studieförbunden arrangerade 2010 drygt 279 100 studiecirklar med sammanlagt 1,8 miljoner deltagare, varav kvinnor och män. Vissa personer deltar i mer än en studiecirkel , varför antalet enskilda personer var drygt 701 000. Studieförbundens cirkelverksamhet räknad i antal genomförda studiecirklar minskade och antalet deltagare 315 000 kulturprogram genomfördes än 16,5 miljoner deltagare. Antalet arrangemang i form av annan folkbildningsverksamhet, bl.a. avseende att utveckla ny verksamhet, nå nya målgrupper eller låta deltagare prova på en viss verksamhet minskade och Det estetiska ämnesområdet Konst, musik och media fortsatte att dominera av den totala studiecirkelverksamheten räknad i antal studietimmar. Humaniora, språk och historia stod för av studietimmarna och Samhälls- och beteendevetenskap för . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 5.4 Fördelning av statsbidrag till de tio studieförbunden 20082010 (tkr) Invandrare och personer med funktionsnedsättning är särskilt uppmärksammade i studieförbundens verksamhet. Andelen deltagare med utländsk bakgrund utgjorde av deltagarna, medan personer med funktionsnedsättning svarade för . Av det totala antalet studiecirkeldeltagare var medan var . Deltagare var överrepresenterade i förhållande till befolkningen som helhet medan det omvända gällde åringar. bedriver studie-, bildnings- och utbildningsverksamhet och utbildar ledare för idrottens behov. är huvudman för . To- talt arrangerade 95 234 studiecirklar (jämfört med 83 647 ). Antalet deltagare uppgick till knappt 763 000 personer, en ökning med ungefär 52 000 personer jämfört med föregående år. genomförde också knappt 15 300 kulturevenemang. Motsvarande siffra var drygt 14 300. beviljades i statsbidrag . Bidraget har finansierat kurser anordnade av länshem- slöjdsföreningar och deras lokalföreningar samt hemslöjdskonsulenter i samarbete. Kurserna har omfattat textila ämnen, träslöjd och hård slöjd samt handledarutbildning för bl.a. hemslöjdsrörelsens registrerade barnverksamhet. Av de som gick till verksamheten användes ca till administration. Samernas utbildningscentrum är en privat stiftelse, med (), Same Ätnam och kommun som huvudmän. Utbildningscentrumet bedriver vuxenutbildning i form av kurser i bl.a. språk, slöjd och företagande - rennäring samt viss uppdragsutbildning. genomfördes på långa linjer vilket är färre än 2009. Det beror bl.a. på att rennäringslinjen och matutbildningen inte startade. Totalt 59 elever deltog i de långa linjerna /11, vilket sammanlagt är en minskning jämfört med föregående läsår. Totalt genomfördes dock på olika korta kurser. Föregående läsår startade inga korta kurser. Specialpedagogiskt stöd i folkbildningen har Specialpedagogiska skolmyndigheten beviljat 81 folkhögskolor medel för särskilt utbildningsstöd i form av stödpersoner för deltagare med funktionsnedsättning. I genomsnitt kunde 4 528 deltagare studera med hjälp av stödpersoner. Den största gruppen var deltagare med utvecklingsstörning. Deltagare med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar är den grupp som ökat mest . beviljades 98 folkhögskolor bidrag för vissa åtgärder för stöd till studerande med funktionshinder. Nära hälften av de beviljade medel avsåg kostnader för teckenspråkstolkar. har fördelats till utbildningsanordnare inom folkbildningen. Det är en ökning med jämfört med . Landstingen erbjuder en introduktionsutbildning i teckenspråk för hörande föräldrar till döva barn. Därefter kan föräldrarna delta i teckenspråksutbildning för föräldrar till barn som för kommunikation är beroende av tecken- språk (TUFF). deltog 487 personer i TUFF, varav 290 var kvinnor och 197 män, viket är en ökning . Ersättning för deltagande i TUFF behandlas under utgiftsområde 15, avsnitt 3.5.2. Av anvisade medel under utgiftsområde 15 användes för denna verksamhet. Utbildningen genomfördes i huvudsak vid folkhögskolor på uppdrag av Specialpedagogiska skolmyndigheten. Regeringens satsning på yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux) har pågått . Satsningen riktas till kommuner eller kommuner i samverkan och består av ett riktat statsbidrag uppgående till per helårsplats inom yrkesvux. Det främsta syftet med satsningen är att motverka effekterna av lågkonjunkturen samt att nå personer utan gymnasial utbildning eller personer med en gymnasial yrkesutbildning som behöver kompletteras. Un- der 2010 omfattade satsningen 23 800 helårplatser. Vid fördelningen av platser togs hänsyn till kommunernas arbetslöshetssituation och regionerna med störst arbetslöshet tilldelades flest platser. Intresset för att delta i yrkesvuxsatsningen har fortsatt varit stort bland kommunerna. Totalt inkom ansökningar om 26 378 platser . Totalt har 31 600 personer studerat på någon kurs inom yrkesvux. Den vanligaste utbildningen var Omvårdnad med studerande, följt av Social omsorg med och Arbetsliv med . har följt upp de studerande efter avslutad utbildning. Kommunerna har av olika skäl haft svårt att lämna uppgifter och för av de studerande saknas uppgifter. Det går därför inte att dra några slutsatser av uppföljningen. I syfte att ge fler unga arbetslösa möjlighet att komplettera sin utbildning har regeringen beslutat att den högre bidragsnivån inom studiemedlet tillfälligt ska kunna beviljas arbetslösa 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ungdomar i åldrarna som är inskrivna i jobbgarantin för ungdomar eller jobb- och utvecklingsgarantin och som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning för studier på grundläggande- eller gymnasial nivå inom vuxenutbildning eller motsvarande utbildning i folkhögskola. Satsningen, som presenterades i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg. omr. 15 avsnitt 3.9.2) är en tillfällig åtgärd . Studierna måste påbörjas men det finns möjlighet att fortsätta studera med studiemedel med den högre bidragsnivån till utgången av 2013, dock längst till dess att slutbetyg ges på grundläggande- eller gymnasial nivå inom vuxenutbildning eller motsvarande utbildning i folkhögskola. För att kompensera kommunerna för de ökade kostnaderna har regeringen beslutat att utbetala ett statsbidrag på per årsstudieplats, vilket uppskattas täcka minst halva kostnaden för utbildningen. Sammanlagt beräknas satsningen ge motsvarande ca 2 000 årsstudieplatser , ca 1 000 årsstudieplatser och ca 500 årsstudieplatser . hade kommunerna möjlighet att rekvirera motsvarande ungefär 300 årsstudieplatser. Detta innebär att kommunerna endast hade möjlighet att rekvirera av de som är avsatta för satsningen. Regeringen bedömer i denna proposition under utg. omr. 15 att satsningen bör fortsätta även . Regeringen beslutade att en särskild utredare skulle undersöka hur nyanlända ska kunna lära sig svenska snabbare genom att begränsa tiden i svenskundervisning för invandrare (sfi). Förslagen skulle bl.a. syfta till att effektivisera utbildningen så att det skapas gynnsammare förutsättningar för invandrare att integreras i samhället och för att de snabbare ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Utredningen lämnade sitt betänkande Tid för snabb, flexibel inlärning (SOU 2011:19). Förslagen har varit föremål för remissbehandling och bereds inom . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 har fått i uppdrag att utreda förutsättningarna för att inkludera vuxenutbildningen i verkets kommande attitydundersökning. Uppdraget ska redovisas . har också fått i uppdrag att via registerstudier spåra elever som har gjort avbrott i sina studier inom vuxenutbildningen. Detta uppdrag ska redovisas . Regeringen har beslutat om en utredning som ska föreslå hur valfrihet och individuell anpassning kan ökas inom sfi, bl.a. genom ett system med sfi-peng. Utredarens förslag ska syfta till att valfrihet och individuell anpassning inom sfi förstärks genom att den som vill delta i sfi ges möjlighet att välja den anordnare som bäst svarar mot de egna behoven. Utredarens förslag ska också syfta till att utbildningen blir mer flexibel för att i högre grad kunna kombineras med bl.a. arbete, praktik och yrkesutbildning samt annan vuxenutbildning och högre utbildning. En försöksverksamhet med sfi-bonus inleddes i 13 kommuner . () har i uppdrag att utvärdera försöksverksamheten. En nationell sfi-bonus infördes . Avsikten med sfi-bonusen är att öka genomströmningen i sfi för att därigenom stärka deltagarnas ställning på arbetsmarknaden. Sfi-bonus kan lämnas till vissa nyanlända invandrare som har deltagit i sfi och uppnått lägst betyget Godkänt från det att utbildningen startade. Det går ännu inte att se några tydliga effekter av införandet av sfi-bonusen. Slutrapportering från IFAU avseende utvärderingen av försöksverksamheten ska redovisas . När det gäller den nationella sfi-bonusen har i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att i årsredovisningen redovisa utvecklingen av verksamheten med sfi-bonus utifrån befintliga data. Regeringen aviserade i budgetpropositionen (prop. 2008/09:1) en permanent utökning av medel till vilken motsvarar omkring 1 000 årsplatser. 2011 har tilldelats tillfälliga medel med anledning av den ekonomiska krisen, motsvarande ca 1000 årsplatser , ca 3 750 årsplatser och ca 4 500 årsplatser . I detta ingår platser till där en extra förstärkning genomfördes med 500 platser på ettåriga utbildningar inom med anledning av att regionen drabbats extra hårt av varsel och arbetslöshet. I den extra ansökningsomgången beslutades att 30 nya utbildningar inom främst områdena Teknik och tillverkning men även inom Data/IT samt Ekonomi, administration och försäljning skulle få ingå i . I budgetpropositionen (prop. 2009/10:1) aviserades ytterligare satsningar på yrkesutbildningar med 1 500 respektive 3 000 årsplatser inom . Ett stort antal yrkesutbildningar har startat . Översyn av kompletterande utbildningar redovisade Myndigheten för det uppdrag den haft avseende kompletterande utbildningar. I rapporten lämnas förslag om hur vissa kompletterande utbildningar kan inordnas i och hur andra utbildningar kan regleras i en ny förordning om konst- och kulturutbildningar. Förslag lämnas även om hur pilotutbildningar kan överföras till . har med utgångspunkt i myndighetens rapport utarbetat en promemoria med förslag och bedömningar. Promemorian är föremål för remissbehandling. En jämställdshetssatsning inom folkbildningen påbörjades och slutredovisades . Regeringen beslutade att anslå ytterligare till för jämställdhetsinsatser inom folkbildningen med särskild inriktning mot kvinnors entreprenörskap, varav för insatser riktade till kvinnor från de nationella minoriteterna. Totalt har avsatts . Projekten har på flera sätt bidragit till att nå folkbildningens syften genom att göra det möjligt för kvinnor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen. Härigenom utvecklas demokratin. har satsningen vidare lett till bl.a. nystartade företag, anställningar och fortsatta studier. uppskattar att ca 370 personer omfattades av satsningen. Förstärkta folkbildningsinsatser avseende EU har även fått i uppdrag att inom ramen för en treårig satsning genomföra förstärkta folkbildningsinsatser avseende EU. Satsningen påbörjades och kommer att avslutas vid utgången av 2011. Un- der ska inkomma med en rapport som sammanfattar resultaten från den treåriga satsningen. har ett antal teman varit vägledande för arbetets inriktning. har disponerat för uppdragets genomförande. Nationell referensram för kvalifikationer Regeringen avser att implementera rekommendation (2008/C 111/01) om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (EQF) och att skapa ett nationellt ramverk för kvalifikationer (NQF). Det svenska ramverket ska i ett första steg omfatta utbildningarna inom det offentliga utbildningssystemet och andra utbildningar som regleras i lag och förordning. Avsikten är dock att ett nationellt ramverk som även omfattar andra kvalifikationer successivt ska kunna utvecklas i takt med arbetslivets och branschernas intresse. Myndigheten för är nationell samordningspunkt för EQF och har tillsammans med inrättat en portal på sin webbplats med syfte att dels sprida information om EQF och utvecklingen av det nationella ramverket i (), dels informera om referensramen för högre utbildning NQF EHEA.