prop · GZ031d29 · 2011-09-20 00:00:00 — När forskningsområden jämförs ligger över världsgenomsnittet inom naturvetenskap och teknik och nära världsgenomsnittet inom medicin (figur 8.4). Den stora volymen inom medicin relativt teknik och naturvetenskap ger större tyngd på medelvärdet. Humaniora och samhällsvetenskap har en annan publiceringstradition med färre publiceringar i tidskrifter som uppfångas i index och uppvisar därför en större variation mellan åren. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 7.4 Medelciteringar för olika vetenskapsområden 19842008 där 1,0 motsvarar världsgenomsnittet Fördelningen av statliga medel till forskning De statliga anslag som investeras i FoU beräknas uppgå till 2011, vilket är en minskning med i fasta priser jämfört med föregående år. FoU-medlen i statens budget beräknas därmed motsvara av BNP 2011. Av de totala FoU-medlen 2011 fördelas Universitet och högskolor tilldelas av dessa medel som direkta forskningsanslag se vidare Kapitel 6 Universitet och högskolor. De fyra myndigheterna med särskilda uppgifter att finansiera forskning och utveckling, dvs. , , Formas och FAS, beräknas fördela 7,9 miljarder . Forskningsfinansiärernas andel uppgår därmed till av de totala statliga medlen för FoU. De olika försvarsmyndigheternas finansiering av FoU beräknas uppgå till 2011, vilket är i nivå med anslagen . Övriga myndigheters finansiering beräknas uppgå till . Detta motsvarar av statens budgets medel för FoU. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 7.1 Medel från statsbudgeten 2011 efter mottagare Källa: (). De statliga medel som fördelas till övriga myndigheter för investeringar i FoU, dvs. , beräknas fördelas enligt tabell 7.2. Beräknade medel för FoU till övriga myndigheter, utgiftsområde och anslag 2011. Tabell 7.2 Beräknade medel för FoU till övriga myndigheter, utgiftsområde och anslag 2011 Skatt, tull och institutet (UI) Kultur, medier, 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Källa: (). De forskningsstiftelser som bildades med medel från de statliga löntagarfonderna planerar att investera i FoU . I tabell 7.3 visas forskningsstiftelsernas bidrag till FoU . Tabell 7.3 Forskningsstiftelsernas investeringar i FoU 2011 (Prognos) Källa: (). 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 () stödjer naturvetenskaplig, teknisk och medicinsk forskning av strategisk betydelse för den svenska konkurrenskraften. och kompetensutveckling () ger bidrag till universitet och högskolor för forskning av betydelse för näringslivets utveckling och för utökade kontakter med näringslivet, främst i universitetens och högskolornas omgivande regioner. () stödjer miljöforskning. och allergiforskning, () främjar forskning och forskarutbildning inom områdena vård samt allergier och annan överkänslighet. av högre utbildning och forskning (STINT) ger stipendier för svenska forskares vistelser vid utländska universitet och för utländska forskares studier i . vid () finansierar verksamhet vid inom industriell miljöekonomi. finansierar främst forskning och akademisk infrastruktur vid . , vars kapital delvis har finansierats med medel från löntagarfonderna, fördelade till forskning . Andra stiftelser och organisationer Utöver de offentliga forskningsstiftelserna finns andra stiftelser som ger stora bidrag till svensk forskning. beviljade till olika forskningsprojekt och till vetenskaplig utrustning . Cancerfonden delade ut till forskning 2010. främsta uppgift är att ge stöd till grundläggande forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom samtliga vetenskapsområden. Merparten av rådets forskningsstöd fördelas i konkurrens till forskare och forskargrupper som bedriver egeninitierad forskning. Stöden fördelas i nationell konkurrens efter granskning av sakkunniga. Administrationen av denna process för beredning och granskning av ansökningar utgör en stor del av rådets arbete. fattade ett antal strategiska beslut om stöd till stora infrastrukturanläggningar. Av de totalt som lämnade i bidrag var forskningsstöd och var stöd till forskningens verktyg och infrastrukturer. I bedömning av ansökningar om forskningsmedel görs en sammanvägning av kvaliteten i projektets frågeställning och metodik samt forskarens kompetens inom det aktuella ämnesområdet. största stödform är projektstöd som fördelas efter öppen utlysning. eftersträvar att ge de främsta forskarna goda ekonomiska förutsättningar att långsiktigt bedriva forskning. Det genomsnittliga projektbidragsbeloppet har höjts något , medan antalet beviljade ansökningar varit ganska oförändrat. Det samlade projektstödet var 2010. Genom stöd till forskare i början av karriären och genom stimulans av rörlighet i forskarsamhället bidrar till förnyelse och utveckling. Stöd till anställningar och stipendier uppgick till 2010. fördelar även stöd för större forskningsmiljöer, framförallt genom Linnéstödet, för forskningssamverkan och för forskarskolor. Totalt uppgick stödet till 2010. stöd för internationell samverkan, t.ex. resebidrag, utlandsstipendier och gästforskarbidrag, uppgick till 2010. ökade projektstödet och stödet till forskningens verktyg och infrastrukturer, medan stödet till miljöer, samverkan och forskarskolor minskade . Andelen beviljade ansökningar om projektbidrag skiljer sig åt mellan de olika områdena, där beviljandegraden inom medicin och hälsa samt inom naturvetenskap och teknikvetenskap var , medan den var inom humaniora och samhällsvetenskap samt inom utbildningsvetenskap. Med beviljandegrad avses det totala antalet beviljade ansökningar i relation till det totala antalet ansökningar. Det nyinrättade området konstnärlig forskning och utveckling hade en beviljandegrad om , vilket till viss del kan förklaras av det relativt låga antalet ansökningar inom området. beslutade att en strategisk plan ska föreläggas styrelsen i de fall öronmärkt finansiering till ett forskningsfält föreligger. Denna ska ange hur finansieringen kan åstadkomma mervärde för fältet ifråga och även kommentera förutsättningarna och volymen för satsningen. När det gäller projektbidrag, som är rådets dominerande stödform, hade kvinnor lägre beviljandegrad än män inom samtliga ämnesområden. Med beviljandegrad avses det totala antalet beviljade ansökningar i relation till det totala antalet ansökningar. Det är svårt att hitta någon godtagbar förklaring till denna skillnad. Kvinnor når sin karriärtopp senare i livet än män inom exempelvis medicin, vilket gör att män i genomsnitt är konkurrenskraftiga under fler år än kvinnor. Denna skillnad är dock inte tillräckligt stor för att räcka som förklaring. har initierat vissa åtgärder för att motverka bristerna i jämställdhet. deltog bl.a. i en samverkansgrupp inom jämställdhetsområdet tillsammans med företrädare för , och . Vidare planerar rådet föreläsningar om genusaspekter i utbildningen för de som granskar och bedömer ansökningarna och ett projekt med jämställdhetsobservatörer av beredningsarbetet. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Uppföljning, strategi och analys Bibliometri är ett verktyg för att mäta vetenskaplig produktivitet baserat på publikationsparametrar. Det är en internationell trend att bibliometri utvecklas till ett allt viktigare instrument för prioritering och resursfördelning. arbetar med utveckling och analys av de metoder och databaser som finns för bibliometri och koordinerar ett nordiskt samarbete inom området. Studier av jävsnoteringar vid beredningen av projektansökningar till ämnesrådet för medicin och hälsa pågår. slutfördes flera utvärderingar bl.a. en av samhällsvetenskaplig forskning inom hållbar utveckling. Panelen såg en positiv utveckling men lyfte också fram problem, bl. a. att den samhällsvetenskapliga forskningen behöver kunna sätta en egen forskningsagenda inom området, och inte bara beforska problemställningar som definierats inom naturvetenskapen. En utvärdering inom biologisk mångfald visade att det finns starka forskargrupper inom området, men också att det inom området finns brister i bredd, internationalisering och tvärvetenskap. Linnéstöden som beviljades 2008 utvärderades av en internationell panel, med fokus på organisation, samarbeten och ledarskap. Baserat på panelens resultat beslöt att fyra miljöer skulle få ökat stöd, tre miljöer skulle få minskat stöd och tretton miljöer skulle få fortsatt stöd på samma nivå. Svensk forskning i matematik utvärderades, och dåliga förutsättningar för yngre forskare påpekades i utvärderingen. Resultat av studien visar att investerar för lite medel till matematisk forskning. Vidare har en modell för kommande uppföljningar och utvärdering av satsningarna på de strategiska forskningsområdena tagits fram tillsammans med de övriga forskningsfinansiärerna. rymdverksamhet bedrivs till största delen inom ramen för det europeiska rymdorganet (). 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 deltagande i ger svenska forskare och företag möjligheter att delta i internationellt avancerade forskningsprojekt och ger svenska företag tillgång till en europeisk marknad. Genom ratificeringen av Lissabonfördraget har även EU delad kompetens att utforma en rymdpolitik och egna rymdprogram. EU:s rymdverksamhet är inriktad på satellitnavigering, miljöövervakning och säkerhet. Unionens upphandlingar på rymdområdet har skett inom ramen för ramprogrammet för forskning, FP7. har Rymdstyrelsen tagit fram och fastställt en ny strategisk plan som ska bidra till att rymdprojektens bidrag till svensk tillväxt blir tydligare. I strategin har myndigheten prioriterat två områden för att skapa störst möjlighet för såväl forskare och andra användare som för svensk industri: verksamheten i rymden och tillträde till rymden. Verksamheten i rymden innebär satsning på metodutveckling för forskning i och om rymden samt forskning om jorden, och tillträde till rymden innebär satsning på sådan teknikutveckling som bidrar dels till ett europeiskt tillträde till rymden, dels till att utvecklas som forskningsfacilitet för rymdverksamhet. På detta sätt skapas en tydlig koppling mellan samhällets behov och den teknikutveckling som sker. Rymdstyrelsen har ökat stödet till tidig teknologiutveckling som förberedelse för framtida svenska instrumentbidrag till ESA- projekt. Satsningen ska göra det möjligt för svenska forskargrupper och svensk högteknologisk industri att bli konkurrenskraftiga inför uppdrag inom de rymdprojekt som håller på att identifieras inom ESA:s vetenskapsprogram. Sammantaget innebar det forskningsprogram som Rymdstyrelsen antog en ökad satsning om inom det nationella forskningsprogrammet. Vidare har Rymdstyrelsen utvärderat forskning som använder data från jordobservationssatelliter, s.k. fjärranalys, och tillsammans med åtta andra myndigheter redovisat ett regeringsuppdrag om förslag till stärkt samverkan inom fjärranalysområdet. Fjärranalys kan bidra till lösningen av gränsöverskridande problem inom miljö-, klimat- och säkerhetsarbetet. sändes de svenska Prismasatelliterna och upp från en rysk Satelliterna ska demonstrera och verifiera innovativa system för styrning, navigering och sensorteknik samt två nya framdrivningssystem med bland annat ett giftfritt bränsle. Forskningen vid , syftar till att öka förståelsen av fundamentala fysikaliska processer i rymden och atmosfären. har forskarna vid medverkat i 85 expertgranskade artiklar. IRF tillgängliggör även registreringar från samtliga observatorieinstrument i realtid via sina webbsidor. Instrumenten är placerade i , och . Observatorieverksamhetens webbsidor stod för ca 9 000 nedladdade webbsidor per dag . Inom ramen för strategin 2020 har beslutat om flaggskeppsinitiativet Innovationsunionen. Syftet med strategin är att lyfta fram betydelsen av FoU och innovation för EU:s konkurrenskraft, tillväxt och förmåga att möta stora samhällsutmaningar. Innovationsunionen utgör därför ett strategiskt och integrerat angreppssätt för innovation där kunskapstriangeln, dvs. kopplingarna mellan forskning, innovation och utbildning, är central och behöver stärkas. Det svenska deltagandet i EU:s sjunde ramprogram för forskning (20072013) har sjunkit något , men är ändå fortsatt mycket högt. har svenska aktörer fått av de totalt beviljade medlen i ramprogrammet vilket motsvarar eller . Universitet och högskolor har mottagit av medlen. Störst framgång har haft inom de tematiska programmen Säkerhet och Hälsa där svenska aktörer har fått respektive av de totalt beviljade medlen. Även inom programmet för det () har svenska forskare lyckats väl och har fått av de totalt beviljade medlen. Dock söker få kvinnor som är seniora, inte minst de som är verksamma i dessa prestigefyllda anslag. ERC har efter intern granskning funnit att även den s.k. beviljandegraden, dvs. medel relaterat till andelen totalt sökta medel, är avsevärt lägre för kvinnor än för män. Om man jämför hur mycket medel olika länder har beviljats hamnar på en åttonde plats. Denna placering är densamma som hade i de tidigare ramprogrammen FP5 och FP6. , och är de länder som beviljats mest medel i FP7. Om de beviljade medlen relateras till de olika ländernas befolkningsmängd får per invånare, vilket innebär en tredjeplacering efter , som får per invånare och , som får per invånare. Mätt i antal projekt samarbetar svenska aktörer i FP7-projekt mest med andra svenska aktörer. I andra hand sker flest svenska samarbeten med tyska organisationer. Många samarbeten sker även med aktörer i , och . Vad gäller samarbeten med länder utanför kan noteras att i ungefär vart tredje projekt som har kinesiskt deltagande finns även en svensk deltagare. presenterade EU- kommissionen en grönbok om nästa EU- program för forskning och innovation. I grönboken föreslår kommissionen att ramprogrammet för FoU, ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (CIP) och det för innovation och teknik (EIT) ska hanteras inom ett gemensamt strategiskt ramverk. En öppen konsultation som regeringen svarat på avslutades . Regeringen framhåller i sitt svar att regeringen stödjer tanken på ett gemensamt strategiskt ramverk eftersom forsknings- och innovationsverksamheter har starka kopplingar till varandra. påpekas att även kopplingarna till utbildning inom den s.k. kunskapstriangeln bör beaktas mer inom det kommande ramverket. Därtill bör ramverket inriktas på att stödja FoU och innovation om de stora samhällsutmaningarna, t.ex. inom miljö, energi och medicin, vilket kan stimulera utveckling av nya produkter och tjänster som stärker den europeiska konkurrenskraften. Vid Europeiska rådets möte beslutade stats- och regeringscheferna att det Europeiska forskningsområdet (ERA) ska vara färdigställt . Syftet är att skapa fri rörlighet inom EU för kunskap, forskningsresultat och forskare. Ett meddelande från EU- kommissionen om ett ramverk för ERA förväntas 2012. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 för gemensam programplanering (GPC) har vidareutvecklat arbetet kring gemensamma forskningsprogram, s.k. joint programs. GPC gjorde en avrapportering av de två första årens aktiviteter, vilka bedömdes vara framgångsrika. kommer troligen att fatta beslut om igångsättande av ytterligare sex gemensamma forskningsprogram, inklusive ett om antibiotikaresistens där varit initiativtagare och koordinator. I forsknings- och innovationspropositionen beskrevs en satsning på forskningens infrastruktur där det bedömdes att skulle tillföras 150 miljoner . Utöver denna satsning har inom ramen för de strategiska satsningarna anvisats medel för infrastruktur och i denna proposition föreslås att ytterligare tillförs för ändamålet. Vidare bedömdes att skulle tillföras för ESS . planerar deltagande i flera projekt föreslagna av for Research Infrastructure. European Spallation Source (ESS) arbetar europeiska neutronforskare med planering av den europeiska spallationskällan i med ett centrum för databearbetning i . Planeringen sker i bolaget som ägs av danska och svenska staten. Totalt deltar 17 länder i planeringen med avsikt att delta i konstruktionen och driften av ESS. Intresserade länder deltar i planeringen av ESS via en styrkommitté där alternativen avseende instrumentering inför konstruktionen av spallationskällan behandlas. Uppdateringen av konstruktionsplanerna beräknas vara klara . Uppdateringen följs av en konstruktion av anläggningen, som inkluderar sju instrument. Konstruktionen beräknas pågå till 2020. Därefter färdigställs ytterligare 15 instrument vilket beräknas vara klart . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Den officiella byggstarten av i gjordes . Den första fasen finansieras till största delen av , , och . SciLifeLab är en nationell resurs för storskalig molekylär biovetenskaplig forskning, med fokus på genomik, avbildning, proteomik och bioinformatik. I samband med fördelning av medel för de strategiska satsningarna beviljades totalt för en satsning på molekylär biovetenskap 20102012. Tekniska högskolan, och respektive har startat uppbyggnaden av teknikplattformarna SciLifeLab, respektive SciLifeLab, . Plattformarna samordnas och byggs upp för att komplettera varandra. Etableringen och utvecklingen går enligt planen. Regeringen har signerat traktaten för frielektronlaseranläggningen XFEL i och tungjonsacceleratorn FAIR i . Konstruktionen av båda anläggningarna har inletts. Samarbete om forskningsanläggningar inom EU for Research Infrastructure (ESFRI) har utarbetat en ny version av sin plan för forskningsinfrastruktur. Tio projekt från den ursprungliga planen har påbörjats. I den nya versionen av planen har sex nya projekt tillkommit. Planen innehåller därmed 38 projekt av europeiskt intresse. Inom EU:s sjunde ramprogram finns särskilda medel avsatta för finansiering av infrastruktur för forskning. Dessa medel avser främst planeringen av infrastrukturanläggningar och används huvudsakligen för finansiering av de projekt som prioriterats av ESFRI. Den huvudsakliga finansieringen kommer från medlemsländernas nationella budgetar. for International Science and Technology Cooperation (SFIC) har fortsatt och utvecklat sitt arbete. Kommitténs uppgift är att ta fram strategiska underlag rörande EU:s forskningssamarbete med länder och regioner utanför unionen. Särskilt aktuella har aktiviteter för att utveckla unionens forskningssamarbete med och varit. Det internationella samarbetet kring isbrytaren har intensifierats successivt och har framförallt kretsat kring expeditionsverksamhet tillsammans med amerikanska () i och De Nationale Geologiske Undersögelser for och (GEUS) för verksamhet i . Tillgången till isbrytaren möjliggör även utveckling av andra internationella forskningssamarbeten för svenska forskare i både och . har utökat sin personalstyrka dels med anledning av övertagandet av naturvetenskapliga forskningsstation från , dels för att kunna utföra de nya uppdrag som anvisades i den senaste forskningspropositionen. För att på ett adekvat sätt vidareutveckla och optimera myndighetens verksamhet relaterat till de nya uppdragen och den utökade personalstyrkan har en ny organisationsstruktur och nya arbetssätt tagits fram. (KB) är ett forskningsbibliotek med huvudsaklig inriktning på samhällsvetenskaplig och humanistisk forskning. inordnandes verksamheten vid Svenska filminstitutets filmarkiv i i . Därmed är KB ledande i internationell jämförelse vad gäller samlingar av ljud- och bilddokument samt rörliga bilder. KB har arbetat aktivt med förberedelser inför den kommande e- pliktslagstiftningen och med digitalisering. Projektet har permanentats och drivs nu vidare i ett brett samarbete med myndigheter och organisationer inom forskning och högre utbildning. Vidare har KB avvecklat ABM-centrum som tidigare fanns vid myndigheten och deltar nu i andra samarbetsorgan i regi. Regeringen inrättade ett särskilt organ, expertgruppen för oredlighet i forskning, vid . Expertgruppen har till uppgift att på begäran av statliga universitet och högskolor lämna yttranden som ett stöd i lärosätenas utredningar av ärenden som rör misstankar om oredlighet i forskning, konstnärligt utvecklingsarbete eller annat utvecklingsarbete. har oredlighetsgruppen avgjort två ärenden. Ett ärende är fortfarande under utredning. Lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor omfattar forskning som avser människor och biologiskt material från människor samt forskning som innebär behandling av känsliga personuppgifter. Etikprövningen sker i sex regionala nämnder. Överklaganden och överlämnanden av vissa ärenden görs till . Ett mått på effektiviteten inom organisationen för etikprövning av forskning är de regionala etikprövningsnämndernas genomsnittliga handläggningstider. I samtliga kategorier var den genomsnittliga handläggningstiden för alla regionala nämnder , vilket väl faller inom de handläggningstider som anges i förordningen (2003:615) om etikprövning av forskning som avser människor. Totalt avgjordes 4 722 ärenden i de regionala nämnderna. Den genomsnittliga handläggningstiden för ärenden som behandlades av var, oavsett kategori, , jämfört . avgjordes 29 ärenden. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Internationellt samarbete mellan forskare är avgörande för forskningens utveckling och för en effektiv resursanvändning. Den största delen av det internationella samarbetet inom forskning sker genom att svenska forskare, med finansiering från eller andra myndigheter, samarbetar med forskare i andra länder. Bilaterala avtal om samverkan inom forskning och utveckling finns mellan såväl lärosäten som forskningsfinansiärer i och länder utanför EU. Särskilt aktuella har samverkansaktiviteter med , , , , och varit. Samtliga svenska forskningsråd deltar i det av SIDA finansierade forskningsprogrammet när det gäller samverkan med utvecklingsländer. En utvärdering av programmet väntas bli klar . huvuduppgift är att verka för den fria grundforskningen och den forskarinitierade förnyelsen av forskningen. Rådet har en tillförlitlig granskningsprocess och en väl fungerande forskningsadministration. utvärderade ansökningar om de strategiska satsningar som beskrevs i forsknings- och innovationspropositionen. Rådet ska tillsammans med de övriga finansiärerna sammanställa den årliga rapporteringen om dessa strategiska områden från universiteten och högskolorna. Dessa sammanställningar blir underlag för en utvärdering . har fått i uppdrag att samordna arbetet med sex forskningsfinansiärers gemensamma underlag till regeringen inför nästa forsknings- och innovationsproposition 2012. Syftet är att ge regeringen en samlad bild av forskningens och forskningspolitikens förutsättningar och utmaningar. Vidare har fått i uppdrag att undersöka möjligheterna att involvera ett utvärderingssystem i resursfördelningsmodellen för lärosätena. Detta kan komma att bli ett 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 mycket viktigt instrument för kvalitets- och kompetensutvärdering. har års utlysningar sjösatt en ny bidragsform. Regeringen anser att det är viktigt att har en kontinuerlig dialog med universitet och högskolor beträffande finansieringen av anställningar och de enskilda lärosätenas karriärsystem. Inom EU ökar både den forskarinitierade och den mer behovsstyrda forskningsfinansieringen i snabb takt, och nya former av utlysningar, samarbeten och program introduceras, t.ex. gemensamma program. Regeringen menar att det är viktigt att har en beredskap att utveckla samarbetsprocesser för att underlätta svenskt deltagande i sådana satsningar. Regeringen anser också att bör ha en god förmåga att prioritera, agera strategiskt och initiera kraftsamling inom forskningsområden som bedöms som strategiskt viktiga och att utvärdera effekterna av riktade satsningar inom speciella forskningsområden. Regeringen ser positivt på att har förstärkt sin analysverksamhet. Utvecklingen av rådets kompetens inom bibliometri är viktig, bl.a. som underlag till statens fördelning av forskningsresurser utifrån indikatorer. Jämställdheten mellan könen när det gäller medelstilldelning inom olika utlysningsformer och områden är fortfarande otillfredsställande. regleringsbrev till har regeringen stärkt formuleringarna beträffande jämställdhetsåtgärder och det är med tillfredställelse regeringen noterar att vidtar åtgärder inom detta område.