prop · GZ031d34 · 2011-09-20 00:00:00 — Regeringen beslutade om direktiv till en särskild utredare som skulle analysera förutsättningarna för att införa ett lagstadgat tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten och därigenom skapa förutsättningar för konkurrens på fjärrvärmemarknaderna (dir. 2009:5). Syftet med att närmare utreda frågor om en lagstadgad sådan rätt var att ytterligare stärka fjärrvärmekundernas ställning samt att åstadkomma en effektivare värmemarknad med lägre fjärrvärmepriser och en förbättrad miljö. Utredaren redovisade sitt arbete i betänkandet Fjärrvärme i konkurrens (SOU 2011:44). Utredaren föreslår att det införs en ny fjärrvärmelag som ska ge möjlighet till ett lagstadgat tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten i samtliga fjärrvärmenät. Utredaren föreslår att om en ytterligare aktör önskar leverera värme till ett fjärrvärmenät ska en tillsynsmyndighet ålägga de inom fjärrvärmenätet verksamma aktörerna att genomföra en juridisk åtskillnad mellan produktion, distribution och handel av fjärrvärme. Vidare föreslås att en prisreglering införs för distributionsverksamheten, även vid de fjärrvärmemarknader där det endast finns en Den fjärrvärmelag som trädde i kraft har bidragit till att öka genomlysningen av fjärrvärmeföretagen och att kundernas ställning stärkts. Medlingsverksamheten vid har sammantaget lett till att överenskommelser har kunnat uppnås mellan parterna i en majoritet av ärendena som har behandlats. Medlingsverksamheten har också visat sig leda till att fjärrvärmeföretagen i flera avseenden vidareutvecklat sitt agerande och sin kommunikation gentemot fjärrvärmekunderna. Vad gäller tillsynsverksamheten enligt fjärrvärmelagen har denna nu byggts upp och samtliga närmare föreskrifter beslutats vilket skapar en grund för ytterligare ökad transparens och förbättrade möjligheter till jämförelser av fjärrvärmeverksamheter. redovisade utredningen om tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten sitt arbete där man bl.a. föreslår att det införs en ny fjärrvärmelag som ska ge möjlighet till ett lagstadgat tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten i samtliga fjärrvärmenät. Därigenom skulle förutsättningar för konkurrens skapas på fjärrvärmemarknaderna. Regeringen avser att ta ställning till utredningens förslag när den pågående remissbehandlingen av utredningens förslag har avslutats. 2.4.5Energieffektivisering samt minskad el- och oljeanvändning Målet är effektivare energianvändning till 2020. Målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet om . Energiintensiteten beräknas som kvoten mellan tillförd energi och BNP i fasta priser (kWh/kr). På kortare sikt gäller, i enlighet med och rådets direktiv /32/EG om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster och om upphävande av rådets direktiv /76/EEG (energitjänstedirektivet), det vägledande målet 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 att energibesparingen med avseende på slutanvänd energi till 2016 är av det årliga energianvändningsgenomsnittet 2001 2005. Ett mellanliggande mål är att energibesparingen 2010 är av det årliga energianvändningsgenomsnittet 2001 2005. Detta motsvarar en energibesparing om 2010 och om 2016. Därtill finns ett mål om att den totala energianvändningen per uppvärmd areaenhet i bostäder och lokaler bör minska till 2020 och till 2050 i förhållande till användningen 1995. Dessa mål ingår som delmål i miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Vid sidan av de kvantifierade målen för energieffektivisering finns ett antal mål för verksamhet kring energieffektivisering och smart energianvändning, däribland att arbeta med strategiskt undanröjande av informations- och kunskapsbrister kring energi och klimat. Myndigheten arbetar även strategiskt för att främja teknikutveckling och marknadsintroduktion av energieffektiv teknik och produkter. Regeringen överlämnade andra nationella handlingsplan för energieffektivisering till Europeiska kommissionen. Enligt beräkningar i handlingsplanen har regeringens åtgärder för energieffektivisering lett till en energibesparing på , eller , till 2010. Till 2016 beräknas besparingen uppgå till så mycket som , vilket motsvarar . Målen för energibesparing till 2010 och 2016 uppnås enligt dessa beräkningar med god marginal. Energiintensiteten i den svenska ekonomin uppgick till 0,188 kWh/kr (penningvärde). Detta är en ökning jämfört med föregående år och en ökning jämfört med . Den sammanlagda energianvändningen i bostäder och lokaler uppgick till 216 kWh/m2 uppvärmd area, vilket är en minskning med jämfört med . Användningen av energi för uppvärmning har minskat , men användningen av hushållsel, driftel och verksamhetsel ökar. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Följande resultatredovisning fokuserar på valda delar av de specifika insatser som genomförs för att främja energieffektivisering i olika sektorer i samhället. Lokala och regionala insatser Samtliga kommuner har sökt och fått statligt stöd för energi- och klimatrådgivning riktad till hushåll och företag. Undersökningar som gjorts på uppdrag av visar bl.a. att av hushållen anser att det är viktigt eller mycket viktigt att det finns energi- och klimatrådgivning, samt att de som vänt sig till rådgivarna har haft nytta av rådgivningen. Energieffektivisering i kommuner och landsting Som en del i genomförandet av energitjänstedirektivet kan svenska kommuner och landsting söka statligt stöd hos för att arbeta strategiskt med energieffektivisering i den egna verksamheten. Det är främst inom byggnads- och transportområdet som arbetet bedrivs. Vid utgången av 2010 hade 268 kommuner och 20 landsting sökt och beviljats stöd. Länsstyrelsernas energisamordnare har fått en samordnande roll i sina län. har den andra etappen av program Uthållig kommun avslutats. Totalt 66 kommuner och ett län har deltagit i arbetet som pågått . har förberett en tredje etapp av programmet, som startar . Regionala klimat- och energistrategier har fortsatt stötta länsstyrelserna i deras arbete med regionala klimat- och energistrategier. Länsstyrelserna har även fått ekonomiskt stöd om sammanlagt för arbetet. Av länsstyrelsernas årsredovisningar samt av beträffande det regionala strategiarbetet framgår att samtliga länsstyrelser har tagit fram regionala klimat- och energistrategier men arbetet har varit av varierande omfattning och kvalitet mellan länen. Strategiernas förankring lokalt och regionalt varierar. I vissa län har tydliga handlingsplaner och åtgärdsprogram utarbetats, i andra inte. I en del län har klimat- och energistrategierna kopplats till det regionala tillväxtarbetet, men i andra län har det setts som en isolerad företeelse. utsågs , och län till pilotlän för grön omställning för att stödja andra länsstyrelser och utveckla det regionala klimat- och energistrategiarbetet. Dessa län har fått ett extra stöd med vardera , och vardera . Lokal och regional samverkan kring energieffektivisering hanterar bidrag för regionala informations- och utbildningsprojekt som syftar till att främja energieffektivisering och energiomställning. Regionala energikontor och länsstyrelser är aktiva sökanden. Både sett till antalet projekt och beviljade medel är fördelningen relativt jämn mellan de två grupperna och de inkluderar varandra som samarbetspartners i projekten. Därutöver är olika organisationer och kommuner delaktiga i projektgenomförandena. har 30 ansökningar beviljats medel om totalt . Teknikupphandling, marknadsintroduktion och energieffektiva produkter Nätverk och program är ett viktigt verktyg för att samverka med aktörer på marknaden som kan påverka och förändra energianvändningen i samhället. Med syfte att verka för att energieffektiva system och produkter kommer ut snabbare på marknaden samordnar och stödjer ett flertal program och nätverk inom olika sektorer. Inom fastighetsområdet finns ett flertal nätverk. BELOK Beställargruppen lokaler drivs i samverkan med största fastighetsägare. BeBo Beställargruppen Bostäder drivs i samverkan med ägare/ förvaltare av flerbostadshus. Utöver dessa finns HyBo Energieffektivisering i bostäder ur ett hyrestagarperspektiv, samt HyLok Nätverket för myndigheters energieffektivisering av lokaler. har BELOK startat tio nya projekt och fokuserat på det koncept som kallas Totalprojekt, som är inriktat mot att samtliga energieffektiviserande åtgärder i en byggnad identifieras och rangordnas efter lönsamhet och genomförs som ett paket utifrån fastighetsägarens krav på lönsamhet (internränta). Totalverktyget som metod innebär att man samlar åtgärder i ett paket och bedömer paketets genomsnittliga lönsamhet. Detta är ett rationellt förfarande i många fall för att minimera antalet tillfällen då ingrepp görs i en byggnad och för att ta hänsyn till att investeringar samverkar i system i byggnaden som har en ömsesidig påverkan på varandra. kan konstateras att metoden inte medger att man optimerar lönsamhet för varje enskild åtgärd som ingår i åtgärdspaketet. Detta medför att investeringar som inte är fastighetsekonomiskt lönsamma kan ingå i paketet. Paketet som helhet måste dock ha en genomsnittlig lönsamhet som uppfyller företagets avkastningskrav. Inom BeBo delfinansieras åtta projekt kring Rekorderliga Renoveringar, i samverkan med ägare och förvaltare av flerbostadshus. Målet är att de valda åtgärdspaketen ska resultera i ett reducerat behov av köpt energi med . Inom HyLok har deltagande myndigheter initierat ett arbete kring insamling av energistatistik, samarbete med hyresvärden, gröna krav i hyresavtal och vid upphandling samt effektivisering av den egna verksamheten. har två nya industrinätverk startats med hjälp av delfinansiering från . Dels EESI Energieffektivisering i sågverksindustrin, dels ENET-Steel. Det senare är ett nätverk gemensamt för järn-, stål- och gruvindustrin. Arbetet inom nätverken har bland annat resulterat i ett flertal regionala energi- och teknikträffar, vilka samlat ett stort antal företrädare från olika industribranscher. Programmet för energieffektivisering (PFE) Drygt 100 företag har avslutat PFE:s första programperiod (20052009). Den sammanlagda eleffektiviseringen ligger på (). Den största delen utgörs av de åtgärder som företagen åtagit sig i programmet tillsammans med frivilliga åtgärder som det systematiska arbetet resulterat i. Företagen genererar - till följd av vidtagna åtgärder - av den förbrukade elenergin själva. Den årliga skattelättnad som företag som uppfyllt åtagandena inom programmet har erhållit har uppgått till . Medlemsstaterna är skyldiga att anpassa de nationella stödordningar som gäller energiskatter som täcks av energiskattedirektivet till de gällande miljöriktlinjerna på statsstödsområdet 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Inom programmet för energieffektivisering (PFE), kan stöd i form av skattebefrielse beviljas deltagande företag. Efter en kontinuerlig dialog mellan regeringen och Europeiska kommissionen om förutsättningarna för en fortsättning av PFE finns nu indikationer på att skattebefrielse kommer att kunna medges under hela innevarande programperiod (20092014). Ett formellt beslut i ärendet har emellertid ännu inte fattats av EU - kommissionen. En teknikupphandling är en anbudsprocess som ska stimulera och skynda på utveckling av ny teknik. Meningen är att få fram nya produkter, system eller processer som tillgodoser köparnas krav bättre än de produkter som redan finns på marknaden. har teknikupphandlingsinsatser inom fastighetsområdet fortsatt. Därtill har teknikupphandling inletts inom transportområdet, bl.a. med fokus på elfordon. Aktivering av små och medelstora företag intensifierades arbetet med att aktivera små och medelstora företag inom energieffektivisering. kan små och medelstora företag inom industri, service, fastighet och lantbruk söka statligt stöd hos för energikartläggning, s.k. energikartläggningscheckar. hade 187 företag ansökt om stöd. har beviljat ca till 11 olika informations- och utbildningsprojekt som syftar till att främja energieffektivisering i små och medelstora företag. Projekten riktar sig till olika branscher och har en god geografisk spridning. Som ytterligare stöd för mindre företag att komma vidare i energieffektiviseringsarbetet tog fram en i små och medelstora företag. Den sprids via kommunernas energi- och klimatrådgivare, regionala energikontor, i utskick till dem som sökt statligt stöd för energikartläggning och genom de nätverk som delfinansieras av myndigheten. Provningsverksamhet och marknadskontroll av energieffektiva produkter Testlab har genomfört en rad olika produkttester, för att stimulera tillverkarna i deras produktutveckling 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 och för att kunna erbjuda konsumenterna konkret och opartisk information om olika produkters energieffektivitet. Exempel på tester som avslutats och publicerats på myndighetens webbplats är: cirkulationspumpar för flerbostadshus, kaffeautomater för kontor och hotell, frånluftsfläktar och så kallade FTX- aggregat som kan återvinna värme ur ventilationsluften samt ett helårstest av solcellssystem. Andra tester har gällt tvspelkonsoler, tv-apparater, kolfilterfläktar och julbelysning. genomfördes den första tillsynen av att näthandelsföretag lämnar lagstadgad information om energieffektivitet vid försäljning på internet av produkter, vitvaror och lampor, som omfattas av kraven på energimärkning. Genomgången visar att samtliga tjugo kontrollerade näthandelsföretag har brister i sin information genom att delar av informationen saknas eller inte presenteras på föreskrivet sätt. har påtalat bristerna för företagen. Marknadskontrollerna omfattar även provningar för att kontrollera att tillverkarnas information om energiklass och energianvändning på energimärkningen är korrekt. har tillsynsprovningar utförts på tio olika modeller av frysskåp, 24 kombinerade kylar och frysar, tio tvättmaskiner och sex torktumlare. Tillsynsprovningarna resulterade i att en tillverkare drog bort ett felmärkt frysskåp från den nordiska marknaden. Ytterligare en tillverkare drog tillbaka en tvättmaskin från marknaden och en annan tillverkare förtydligade informationen i bruksanvisningen. Informationsmaterial, utbildning och kunskapsspridning Information, utbildning och kunskapsspridning utgör en röd tråd och integrerad del i de flesta insatserna för ökad energieffektivisering. Därtill genomförs ett antal särskilda satsningar för att öka medvetenheten hos olika målgrupper om energieffektivisering och minskad klimatpåverkan. webbplats1 omfattar en mängd sidor som riktar sig till hushåll, företag, kommuner, statliga myndigheter och andra aktörer med både enkla energispartips och långtgående åtgärder för energieffektivisering, samt verktyg för att beräkna energianvändning m.m. har drygt 104 000 besök gjorts på den del av webbplatsen som är riktad till företag. För den del som är riktad mot hushåll har drygt 475 000 besök gjorts . Detta ger ett snitt på 285 respektive 1 304 besök per dag, vilket är en ökning jämfört med föregående år. lanserade och en webbaserad informations- och rådgivningsportal () som riktar sig till dem som äger småhus, flerbostadshus och specialfastigheter och lokaler och som vill ha råd kring energieffektivisering. Syftet med portalen är inte minst att främja att rekommendationer till energieffektiviserande åtgärder i energideklarationerna genomförs. har ett särskilt uppdrag att främja medvetenhet och kunskap om energi och klimat hos barn och ungdomar. Arbete har inletts med information som riktar sig till lärare för såväl mellan- och högstadiet som gymnasiet. Fokus är på att utveckla lärarnas kompetens på området samt att komplettera befintliga läromedel kring energifrågorna. har även inlett ett samarbete med kring utveckling av framtida större satsningar på fortbildning av lärare för de lägre åldrarna kring bland annat energi och klimat. I den nya läroplanen med kursplaner för som införs har energi- och klimatfrågorna fått tydligt utrymme något som myndigheten arbetat för att åstadkomma. har ekonomiskt bidrag om totalt givits till fyra skolutvecklingsprojekt och totalt till två forskningsprojekt. Bland pågående projekt kan nämnas att en energiutställning vid i har besökts av över 700 skolklasser I ett annat projekt har över 550 lärare vid 218 skolor fått fortbildning inom energiområdet. Under årets sista hälft har också ett större fortbildnings- och undervisningsmaterial med energitema för högstadiet färdigställts. Myndigheten har satsat resurser på området energieffektivisering inom transportsektorn genom att sprida nytt informationsmaterial, bygga nätverk, finansiera projekt kring beteende, logistik och it-lösningar för transportsektorn. Myndigheten har även beviljat för genomförande av ett FoU-program för energieffektivisering inom transportområdet, och för genomförande av ett program för teknikupphandling och marknadsintroduktion av energieffektivisering inom transportområdet. Båda programmen omfattar perioden 20102013 och har totalt 6 projekt beviljats. vidtogs de sista åtgärderna för att genomföra energitjänstedirektivet i . lämnade regeringen andra nationella handlingsplan för energieffektivisering till Europeiska kommissionen. presenterade kommissionen ett förslag till kompletterande energieffektiviseringsplan för EU för perioden 2020. Planen följdes av kommissionens förslag till nytt energieffektiviseringsdirektiv. Detta direktiv är tänkt att ersätta energitjänstedirektivet, men även och rådets direktiv /8/EG av om främjande av kraftvärme på grundval av efterfrågan på nyttiggjord värme på den inre marknaden för energi och om ändring av direktiv /42/EEG (kraftvärmedirektivet). Förhandlingar mellan rådet, och kommissionen har inletts. trädde och rådets direktiv /125/EG av om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energirelaterade produkter (ekodesigndirektivet) i kraft. Direktivet är en utvidgning av ett tidigare direktiv på området och omfattar även produkter som inte själva 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 använder energi, men som påverkar energianvändningen, till exempel kranar och fönster. fattade beslut om ändringar i lagen (2008:112) om ekodesign (prop. 2010/11:61, bet. 2010/11:NU17, rskr. 2010/11:198) för att genomföra det reviderade direktivet. har ekodesignkrav antagits inom EU för diskmaskiner och tvättmaskiner. har, som representant, fått gehör för exempelvis kravet att tillverkarna måste informera om en tvättmaskin innehåller silverjoner som kan spridas vidare till naturen via avloppsvattnet. Myndigheten har på motsvarande sätt fått gehör för synpunkter då det gäller tekniska krav på produktgrupper som teveapparater, fläktar, varmvattenberedare och pannor. Under det svenska ordförandeskapet i EU nåddes en överenskommelse mellan rådet och om en omarbetning av direktivet om energimärkning av vissa produkter, vilket resulterade i och rådets direktiv /30/EU av om märkning och standardiserad produktinformation som anger energirelaterade produkters användning av energi och andra resurser. Efter beslut utfärdade regeringen en ny lag (2011:721) om märkning av energirelaterade produkter (prop. 2010/11:106, bet. 2010/11:NU22, rskr. 2010/11:271). Direktivet om byggnaders energiprestanda Under det svenska ordförandeskapet i EU nåddes en överenskommelse mellan rådet, och kommissionen om en omarbetning av direktivet om byggnaders energiprestanda, vilket resulterade i och rådets direktiv /31/EU av om byggnaders energiprestanda. och har på uppdrag av regeringen utrett vilka åtgärder som behöver vidtas i svensk lagstiftning och på andra sätt till följd av det ändrade direktivet. Myndigheternas förslag bereds inom och en promemoria med bedömningar och förslag om genomförandet av det omarbetade direktivet kommer att remissbehandlas . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Stöd för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus beviljades i bidragsärenden enligt stödförordningen för konvertering från direktverkande elvärme i bostadshus. Detta är en ökning jämfört med och 2009. Sammantaget har 18 339 av 21 305 inkomna ansökningar beviljats bidrag om totalt sedan stödet infördes . av alla de beviljade ansökningarna och av det beviljade stödet avser bostadshus i , , och . Den samlade minskade elanvändningen i beviljade ärenden beräknas uppgå till ca 513 GWh. Möjligheten att ansöka om detta stöd upphörde . Stöd för installation av solvärme beviljades i bidragsärenden enligt stödförordningarna för att främja installation av solvärme i bostadshus samt lokaler. Detta är ungefär lika mycket som . Sammantaget har 4 447 ansökningar om stöd inkommit varav 3 960 ansökningar beviljats sedan stödet infördes och t.o.m. . Ett effektivt utnyttjande av resurser, inklusive energi, utgör grunden för ekonomisk tillväxt och en hållbar utveckling. Att effektivisera användningen av energi är ett medel för att minska utsläppen av växthusgaser. Det bidrar även till ökad konkurrenskraft för svenskt näringsliv och en tryggare energiförsörjning. har energiintensiteten i den svenska ekonomin, dvs. den samlade energitillförseln per BNP-enhet, minskat med . Det har skett en reell avlänkning mellan tillväxt och energitillförsel i den svenska ekonomin . har energiintensiteten minskat med . 2009 och 2010 skedde dock ett trendbrott och energiintensiteten ökade jämfört med föregående år. En viktig orsak är att energianvändningen i hushåll och service, till skillnad från energianvändningen i industrin, inte påverkats nämnvärt av den ekonomiska krisen. 2010 var kallare än 2009 vilket lett till ökat energibehov för uppvärmning. En annan orsak är att den energiintensiva industrin ökat sin produktion, vilket fått såväl energitillförsel som slutlig energianvändning att öka efter de låga nivåerna under den ekonomiska krisen. Därtill ökade produktionen i kärnkraftverken , låga nivåer. Detsamma gäller förlusterna i produktion och distribution av el och värme. Enligt Energimyndighetens senaste långsiktsprognos för den svenska energibalansen bedöms den svenska energiintensiteten minska ytterligare till 2020. Vid en kontrollstation 2015 ska en samlad analys och bedömning göras av vägen för att nå de energi- och klimatpolitiska målen . Regeringen har i och med klimat- och energipolitiska propositioner bedömt att statens insatser för att stimulera effektivare energianvändning, vid sidan av energi- och koldioxidskatter och reglering av olika produkters och byggnaders energiprestanda, framför allt bör inriktas på undanröjande av informations- och kunskapsbrister hos olika aktörer. Detta inkluderar åtgärder för att främja tidig marknadsintroduktion av och skapa legitimitet för ny energieffektiv teknik. är den myndighet som ansvarar för samordning av statliga insatser och åtgärder för energieffektivisering. har dock huvudansvar för systemet med energideklaration av byggnader. använder sig av olika metoder för att nå ut till målgrupperna och så många beslutsfattare som möjligt inom hushåll, näringsliv och offentlig sektor. Insatser för att informera och öka kunskapen om energieffektivisering sker via nätverk och program, såväl branschvis som med regionalt fokus. bedömer att kunskapen om energifrågor i allmänhet och energieffektivisering i synnerhet ökat stadigt . Regeringen delar denna bedömning, men bedömer också att insatser för att undanröja informations- och kunskapsbrister, samt för att tidigt introducera och skapa legitimitet för ny teknik inom olika marknadssegment kommer att vara fortsatt relevanta för att nå ut bredare inom de sektorer där huvuddelen av arbetet sker , samt för att nå ut till fler sektorer. Regeringen bedömer att inledande arbete för etablering av kontakter och nätverk inom både den offentliga och privata sektorn, lokalt, regionalt och nationellt, bör ge goda förutsättningar för ett fortsatt aktivt arbete för att påskynda energieffektivisering på marknadens villkor. Regeringen bedömer vidare att förutsättningarna stärks ytterligare genom de synergier som uppnås genom aktiv samverkan mellan olika insatser, t.ex. produktprovning och energi- och klimatrådgivning.