prop · GZ031d37 · 2011-09-20 00:00:00 — Elsäkerhetsverksamheten bedrivs för att förebygga skada på person och egendom, orsakad av elektricitet samt störningar inom området elektromagnetisk kompatibilitet (EMC) och att bygga upp och upprätthålla en god säkerhetsnivå för elektriska anläggningar och elektriskt materiel. Inom elsäkerhetsområdet har utfärdat flera nya föreskrifter som samtliga är ändringsföreskrifter rörande starkströmsanläggningar och behörigheter för elinstallatörer. Föreskrifterna har inneburit stora kostnadsminskningar för företagen. Vad beträffar standardiseringsverksamheten har fortsatt att deltaga i och drivit frågor inom den nationella och internationella standardiseringen. Ansvaret för elanläggningstillsynen omfattar cirka 5,2 miljoner elanläggningar, varav cirka 900 000 (0,9 miljoner) arbetsställen och cirka 4,3 miljoner bostäder. har verkets tillsyn av elektriska anläggningar ökat kraftigt och insatserna effektiviserats vilket resulterat i att fler anläggningar kunnat förbättrats från elsäkerhetssynpunkt. har tillsynsansvar över cirka 100 000 produkttyper på den svenska marknaden. Tillsynen på elmaterielområdet genom marknadskontroll har resulterat i att produkter med allvarliga elsäkerhets- eller EMC-brister har fått försäljningsförbud. Därmed har ett stort antal farliga produkter hindrats från att komma ut på marknaden. Marknadskontrollen av elektrisk materiel intensifierades bl.a. genom ett ökat samarbete med och med marknadskontrollerande myndigheter inom landet och inom . Resultatet från verkets marknadskontroll visar att det finns ett betydande antal produkter med elsäkerhets- eller EMC-brister på marknaden. har till uppgift att handlägga frågor om godkännande och auktorisation av revisorer samt registrering av revisionsbolag, att utöva tillsyn över revisorers och revisionsbolags verksamhet, att pröva frågor om disciplinära åtgärder samt att ansvara för att god revisorssed och god revisionssed utvecklas på ett ändamålsenligt sätt. Nämnden ska också följa den internationella utvecklingen inom revisionsområdet och i vissa fall samarbeta med utländska motsvarande organ, särskilt inom EES-området. verksamhet syftar till att upprätthålla förtroendet för revisorers verksamhet och för auktorisationssystemet för att på så sätt bidra till att olika intressenter har tillgång till trovärdig ekonomisk information om företags redovisning och förvaltning. Målen för verksamhet avseende anordnande av prov för revisorsexamen och högre revisorsexamen samt handläggningstiderna för disciplinärenden och beslut om godkännande, auktorisation, registrering och förhandsbesked har uppfyllts 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Nämnden avgjorde 125 disciplinärenden , vilket är en viss nedgång jämfört med . Tillsynsverksamheten innefattar periodiskt återkommande kvalitetskontroll, systematisk och uppsökande tillsyn (SUT), disciplinärenden samt förhandsbesked. Den periodiskt återkommande kvalitetskontrollen och SUT-verksamheten är de viktigaste instrumenten för att planmässigt utöva tillsyn med inriktning mot revisionskvalitet. Särskilt SUT-verksamheten ger möjligheter att finna och ingripa disciplinärt mot revisorer som arbetar på ett felaktigt sätt. Uppdagas i ett SUT-ärende allvarliga brister i en revisors verksamhet överförs ärendet till ett disciplinärende. Regeringens övergripande mål om att föra till full sysselsättning förutsätter att det skapas fler jobb i fler och växande företag. Ur ett näringspolitiskt och samhällsekonomiskt perspektiv är det därför av central vikt att företagen ges goda ramvillkor eftersom ett gynnsamt företagsklimat utgör grunden för konkurrenskraft och tillväxt i landet. Olika internationella undersökningar pekar på att svenska företag har konkurrenskraftiga förutsättningar och ramvillkor i förhållande till omvärlden. (GCR) jämförs och analyseras ett stort antal indikatorer för konkurrenskraft i drygt 130 länder och presenteras i The Global Competitiveness Index (GCI). I rapporten för 20102011 har gått från en fjärde till en andra plats i fråga om det mest konkurrenskraftiga landet bland 139 länder. Endast visar bättre resultat. I Doing Business in 2011 Making a difference for entrepreneurs ligger på en fjortonde plats av 183 jämförda länder. I rankingen har därmed förbättrat resultatet från föregående års jämförelse med fyra platser. Bland indikatorerna som används som underlag för rankingen kan nämnas start och nedläggning av näringsverksamhet, betalning av skatter och kapitalförsörjningsmöjligheter. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 I () The World Competitiveness Scorebord 2010 rankas som den sjätte mest konkurrenskraftiga ekonomin av 58 jämförda länder. är det enda europeiska land som rankas högre än . Flera viktiga frågor avseende ramvillkor för företag har också behandlats inom ramen för Small Business Act. För att bibehålla och utveckla den svenska konkurrenskraften är det viktigt att kontinuerligt förbättra de villkor och förutsättningar under vilka företagen verkar. Ett viktigt led i detta är uppdraget till (dir. 2011:1) att se över företagsbeskattningen. Uppdraget syftar till att ur ett mer långsiktigt perspektiv lyfta vissa skattefrågor kopplade till tillväxt, företagande och konkurrenskraft. Vid sidan av kommitténs arbete har regeringen ansett att det finns skäl att ytterligare se över möjligheterna till nya reformer för att förbättra villkoren för företagande. Regeringen har i denna budgetproposition därför identifierat ett antal [möjliga] skatteåtgärder med bäring på konkurrenskraft bl.a. en förenkling av expertskatten, utökad avdragsrätt för utgifter för forskning och utveckling samt ytterligare förbättringar avseende de s.k. 3:12-reglerna. På EU-nivå har kommissionen tagit fram en grönbok för mervärdesskattens framtid som en inledning på ett stort och genomgripande arbete om att se över grunderna för mervärdesskattesystemets uppbyggnad. Syftet med översynen är bl.a. att öka harmoniseringen av skatteuttaget och minska den administrativa bördan samt förbättra och förenkla uppbörden av mervärdesskatt. Arbetet kommer att påverka de svenska mervärdesskattereglerna och således få betydelse för . Regeringen arbetar målmedvetet med att förbättra företagsklimatet i . Därför är det prioriterat att fortsätta arbetet med åtgärder för att utveckla regelverk och system i syfte att förbättra företagens ramvillkor och deras förutsättningarna att verka. Regelverk och system bör i mesta möjliga mån utformas för att underlätta att starta, driva och utveckla företag. Genom sådana åtgärder skapas goda förutsättningar för att skapa sysselsättning, välfärd och tillväxt i . Målet för konkurrenspolitiken är att skapa förutsättningar för en effektiv konkurrens som leder till tillväxt. Målet uppnås genom att konkurrensfrämjande åtgärder beslutas och genomförs inom hela samhällsekonomin samt genom en effektiv tillsyn. Genom en effektiv konkurrens på hemmamarknaden förbättrar och effektiviserar svenska företag sin verksamhet och får därigenom bättre förutsättningar att konkurrera effektivt såväl inom som utanför gränser. har konstaterat att de svenska prisnivåerna är högre än genomsnittet inom och EU. Utvecklingen pekar dock enligt bedömning på att konkurrensen i har blivit bättre och att prisskillnaderna har minskat. En större och mer integrerad inre marknad inom EU och en ökad import från länder utanför EU har bidragit till att den svenska prisnivån pressats nedåt. Ett stort antal reformer har genomförts i och andra länder i under de senaste 10 till 20 åren som inneburit att olika marknader har öppnats för konkurrens. Regler som hindrar företagsetablering eller ger ensamrätt för en aktör att bedriva en viss verksamhet har successivt slopats eller ändrats, vilket har ökat möjligheterna för entreprenörer att etablera sig och bedriva verksamhet. Inom kommuner och landsting har konkurrenslösningar i många fall fått ett märkbart genomslag. Genomförande av konkurrensförbättrande åtgärder gav regeringen i uppdrag att göra en bred översyn av konkurrensförhållandena i och lämna förslag till åtgärder som stärker konkurrensen. I slutrapporten redovisade verket ett stort antal förslag på konkurrensförbättrande åtgärder. Förslagen spänner över alla sektorer och hela ekonomin. Det handlar bl.a. om att öppna upp nya marknader för konkurrens, se över olika marknaders funktionssätt, stimulera mångfald genom sänkta inträdesbarriärer för nya företag, skapa likvärdiga villkor mellan offentligt och privat företagande samt att stärka konsumenternas ställning genom bättre information och underlättad rörlighet. Förslagen rör ändring av lagstiftning, tillsyn och särskilda marknadsförbättrande åtgärder. Drygt 20 av de 59 förslag som presenterat i sin slutrapport har genomförts. De genomförda förslagen rör bl.a. förenkling och effektivisering av tillståndsprocesserna inom energisektorn, tillträde till generella betalsystem, ökning av insynen vid fördelning av flygplatsernas ankomst och avgångstider och effektivisering av den statliga inköpssamordningen. Ett drygt tjugotal av resterande förslag bereds . Dessa förslag rör bl.a. policy för den kommunala markanvisningen samt utvärdering av om effektiv konkurrens beaktas i den kommunala planprocessen , fullföljande av integrationen av de nordiska och nordeuropeiska elmarknaderna och effektivisering av domstolsstrukturen i marknadsrelaterade mål. Regeringen avser att behandla frågor och förslag som syftar till att effektivisera konkurrenstillsynen rörande möjligheter att säkra elektronisk bevisning, prövningar av företagskoncentrationer och det svenska eftergiftsprogrammet. Ytterligare ett av förslag är att öppna marknaden för hushållsavfall från företag, vilket enligt innebär ökade möjligheter till konkurrens, effektivisering, teknikutveckling och behovsanpassning. har diskussioner pågått om vilket avfall som ingår i verksamheters hushållsavfall och vilket avfall som faller utanför definitionen och därmed utanför det kommunala monopolet. Dagens reglering skapar en oklar rättslig situation såväl för företag som för kommuner. Ett förslag som möjliggör för den som bedriver en yrkesmässig verksamhet att låta någon annan än kommunen ta hand om hushållsavfall från verksamheten fanns med i promemorian Nya avfallsregler (Ds 2009:37). Förslaget remitterades och en stor mängd remissyttranden inkom. Regeringen anser att det finns anledning att hantera frågan om verksamheters hushållsavfall i samband med en mer allmän översyn av avfallsområdet, då frågeställningen angränsar till ett flertal andra nu aktuella frågor inom avfallsområdet. Frågan ingår således i den utredning om en allmän översyn av avfallsområdet som regeringen har tillsatt (dir. 2011:66). Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Marknadsöppnanden visar på positiv utveckling Av de marknadsöppnanden som beslutades och som är under genomförande går det att i flera fall utläsa en positiv utveckling. Det är dock viktigt att fortsätta att följa upp dessa reformer även efter genomförandet och löpande göra eventuella justeringar för att det ska skapas goda marknadsförutsättningar och för att reformerna ska kunna få fullt genomslag. De utvärderingar som gjorts av apoteksmarknaden och reformen om vårdval i primärvården visar på en positiv utveckling av marknaderna och i förhållande till målen med reformerna. På apoteksmarknaden har etableringsintresset varit stort och tillgängligheten och öppettiderna har ökat. Inom primärvården har antalet vårdcentraler ökat vilket lett till ökad valfrihet och tillgänglighet. Öppettiderna för patienterna har ökat och vårdgivarna har blivit bättre på att tillgodose patienternas behov. Vissa frågor kvarstår när det gäller marknadssituationen och arbete pågår med att åtgärda dessa. Även inom de områden som omfattas av lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV) har en positiv utveckling kunnat konstateras. Ett större antal kommuner har infört eller avser att införa valfrihetssystem. Det finns därmed förutsättningar för att valfriheten och tillgängligheten ska kunna öka även inom detta område. Regeringen har gett i uppdrag att utvärdera konkurrensförhållandena i kommunernas valfrihetssystem med stöd av LOV. ska bl.a. analysera utvecklingen av utförare inom ur ett mångfaldsperspektiv, liksom etableringsmöjligheter för nya utförare. Hälso- och sjukvårdsområdet och äldreomsorgen står för en stor andel av den svenska ekonomin och reformer inom dessa områden kan därför få betydande samhällsekonomiska vinster. Genom lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare skapas det en ny marknad för privata tjänsteleverantörer. Den enskilde ges härigenom möjlighet att välja den leverantör som han eller hon uppfattar tillhandahåller den bästa kvaliteten. Införandet av valfrihetssystem ökar kvaliteten på insatserna för nyanlända invandrare och underlättar deras etablering på 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Sammantaget innebär förändringen ökad valfrihet och inflytande för den enskilde, en fri etableringsrätt för företag och en ökad konkurrens. Även på marknaden för fordonsbesiktning sker en utveckling i positiv riktning. Det finns flera aktörer som erhållit ackreditering eller som ansökt om att få bedriva verksamhet på marknaden och regeringen har aviserat att staten har ingått ett avtal med övriga ägare i Aktiebolaget som gör det möjligt för bolaget att förbereda en försäljning av delar av bolagets stationsnät. Genomförandet av besluten att öppna upp marknaden för persontrafik på järnväg och öka dynamiken på marknaden för kollektivtrafik pågår och kommer att vara fullföljda /12. Även dessa reformer förväntas leda till fler valmöjligheter och högre kvalitet, fler företag och lägre priser. Inom energiområdet pågår åtgärder för att förbättra förutsättningarna för konkurrens. Betänkandet om tredjepartstillträde till fjärrvärmenäten kommer att omhändertas av regeringen. Åtgärder inom detta område syftar till att stärka fjärrvärmekundernas ställning i förhållande till fjärrvärmeföretagen samt att åstadkomma en effektivare värmemarknad med lägre fjärrvärmepriser. Regeringen har överlämnat en proposition (prop. 2010/11:153) till som avser att stärka kundernas ställning på elmarknaden. En väl fungerande marknad för energitjänster har stor betydelse för energieffektivisering hos slutkonsumenterna, varför konkurrenssituationen på denna marknad bör utredas. Likvärdiga villkor för offentliga och privata aktörer konkurrensneutralitet Förutsättningarna för likvärdiga villkor mellan offentliga och privata aktörer har fortsatt att förbättras. Efter införandet av regeln om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet i konkurrenslagen har flera kommuner och statliga myndigheter sett över vilka verksamheter som konkurrerar med privata. Vissa verksamheter som konkurrerar med privata eller riskerar att vara konkurrenssnedvridande har upphört eller sålts. Det har konstaterats från sida att genomförda översyner har förbättrat konkurrensen. Även regeringen genomför en genomgång av myndigheternas instruktioner i syfte att tydliggöra vilken offentlig säljverksamhet som bör bedrivas på marknaden. För att säkerställa konkurrensneutralitet på marknaden och minska risken för korssubventionering har regeringen överlämnat en proposition till om att huvuddelen av Lantmäteriets division Metria ska föras över till ett statligt aktiebolag. har beslutat att anta propositionen (prop. 2010/11:53 Ändrad verksamhetsform för Lantmäteriets division Metria, bet. 2010/11:CU 10, rskr. 2010/11:188). tillträdde det nya bolaget verksamheten. Det nya bolaget ska leverera tjänster och produkter inom områdena geografisk information, fastighetsinformation och geografisk informationsteknik. Korssubventionering mellan anslagsfinansierad och konkurrensutsatt verksamhet kan omöjliggöra för privata, särskilt små, företag att vara verksamma på en marknad. I en konkurrenssituation mellan och privat sektor är det en grundläggande förutsättning att den kommunala redovisningen ger en rättvisande bild. För att kunna säkerställa att konkurrensen sker på likvärdiga villkor är det därför angeläget att kostnader och intäkter för näringsverksamheten särredovisas från andra myndighetsuppgifter. Ifrågasatt snedvridande konkurrens från offentlig verksamhet, t.ex. i form av underprissättning, har varit ett av de vanligaste klagomålen till . Det är därför angeläget med en översyn av frågan om särredovisning av konkurrensutsatt verksamhet. I den nya (2010:900) finns vissa nya regler som kan bidra till en effektiv konkurrens genom att en effektiv och en mer transparent process underlättas. Regeringen anser att de möjligheter som regelverket ger bör utnyttjas på ett optimalt sätt. infördes det i bestämmelser som innebär att en god ekonomisk tillväxt och effektiv konkurrens ska främjas vid kommunernas planläggning. Det finns nu behov av att närmare utvärdera effekter och andra konsekvenser som lagändringen har medfört. Markanvisning i anslutning till planprocessen är också av betydelse för en effektiv konkurrens och det finns därför skäl att närmare kartlägga och analysera kommunernas arbetssätt med markanvisning. Modernisering och anpassning av regelverket De revideringar som gjorts av konkurrenslagstiftningen har avsett moderniseringar av regelverket och anpassningar till reviderade EU-rättsliga regelverk. Målsättningen är att konkurrenslagstiftningen vid varje tid ska vara en modern lagstiftning och det kan konstateras att de åtgärder som vidtagits har bidragit till detta. Den nya lagen (2010:1350) om uppgiftsskyldighet rörande pris- och konkurrensförhållanden syftar till att förtydliga möjligheter att inhämta information när myndigheten genomför bredare marknadsanalyser, vilket också underlättar överskådligheten och transparensen för de företag som berörs. Genom anpassningarna till EU:s motsvarande gruppundantagsförordningar kommer motsvarande materiella regler att gälla för bedömningen av konkurrensbegränsande avtal oavsett om svensk eller EU:s konkurrensrätt är tillämplig i det enskilda fallet. Det skapar förutsägbarhet och minskar kostnaderna för företagen när de ska etablera sig eller bedriva verksamhet på nya marknader. Det kan även konstateras att antalet beslut hos ökade jämfört med . Därtill kommer de två stämningsansökningar som lämnades in och de fyra första stämningsansökningarna med begäran om utdömande av upphandlingsskadeavgift som lämnades in till domstol . Det kan konstateras att tillsynen av de nytillkomna reglerna i konkurrenslagen om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet och lagen (2008:962) om valfrihet (LOV) har kommit igång. gav in tre stämningsansökningar med tillämpning av reglerna om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet. Tillsyn och viss förvaltning m.m. Minerallagen, miljökvalitetsmål och miljösäkring Inom mineralsektorn bidrar geologiska undersökning (SGU) särskilt till att förenkla för företagen att bedriva prospektering i genom att ge vägledning till och tillgodose företagens behov av prospekteringsinformation. Intresset för prospektering och brytning ökar 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 och branschens snabba återhämtning efter lågkonjunkturen 2009 märks tydligt. Bergsstaten bidrar till att säkerställa de grundläggande förutsättningarna för i första hand näringslivet genom prövningen och tillsynen av verksamheter enligt minerallagen. Gällande handläggningstiderna för undersökningstillstånd har målet varit att det ska ta längst för nya undersökningstillstånd och längst för ärenden om förlängd giltighetstid. Målen har nåtts. SGU har samordnat uppföljning, utfört utvärderingar och genomfört rapportering av vad som följer av myndighetens ansvar för miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet. Inom arbetet med målet har myndighetens utbildning och certifiering av brunnsborrare medfört att borrning i allt större omfattning utförs så att risken för ytlig och mänsklig påverkan minskar. I och med genomförd rivning av en förvaltningsbyggnad i inom myndighetens arbete med återstår inga fler miljösäkringsinsatser och behovet av avsättningar för framtida miljösäkringsarbeten upphör. Avvecklingen följer plan. Myndighetens utökade ansvar i arbetet med förorenade områden har lett till att ett antal kommuner inkommit med förfrågningar om operativt huvudmannaskap där det saknas ansvar enligt och där kommunen själv inte har möjlighet att vara huvudman. Ett förberedande arbete har kommit till stånd, bl.a. gällandes efterbehandling av sjön i kommun, vilket är positivt då det sker inom ett område där ansvarsfrågorna länge diskuterats. Regeringens bedömning är att verksamhet på ett bra sätt har bidragit till att uppnå det övergripande målet. Dessutom har verksamhetsmålen i regleringsbrevet uppnåtts. Det är viktigt att nämnden fortsätter arbetet med att utveckla tillsynsverksamheten, bl.a. mot bakgrund av de ändrade förhållanden som kan bli följden av de lagändringar om inskränkning av revisionsplikten som trädde i kraft (prop. 2009/10:204). 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 3.6Vissa frågor angående förvaltningen av statliga ägda företag Enskilda, (publ) som transaktionsbanker. Staten erhöll vid försäljningen 18 i försäljningsintäkter. 3.6.1Försäljning av aktier i företag med statens kostnad för finansiell rådgivning, till- Regeringens ambition är att minska det statliga bolagsägandet. Regeringen har bemyndigande att förändra statens ägande vad gäller följande bolag: 1991/92:21, bet. 1991/92:NU4, rskr. 1991/92:8, prop. 1991/92:153, bet. 1991/92:NU36, rskr. 1991/92:352, prop. 2006/07:57, bet. 2006/07:NU16, rskr. 2006/07:217), Aktiebolaget (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26, rskr. 1995/96:302, prop. 2002/03:142, bet. 2002/03:NU14, rskr. 2002/03:244), Aktiebolaget (prop. 2009/10:54, bet. 2009/10:NU10, rskr. 2009/10:162), 2009/10:121, bet. 2009/10FiU35, rskr. 2009/10:220), 2010/11:1, bet. 2010/11:TU1, rskr. 2010/11:138) och 2010/11:1, bet. 2010/11:TU1, rskr. 2010/11:138). Efter beslut i har regeringen inte längre bemyndigande att minska ägandet i , (publ) och (bet. 2010/11:NU7, rskr. 2010/11:190). beslutade regeringen att avyttra aktier i . Därefter såldes 255 miljoner aktier i för per aktie, vilket minskade statens aktieandel i bolaget från till nuvarande . Vid försäljningen bistod plc som finansiell rådgivare. bistod som juridisk rådgivare. För att genomföra transaktionen anlitades plc, Co. limited och fördes statens konto hos för amortering på statsskulden. Kostnaderna avseende juridisk rådgivning uppgick till och belastade anslaget 1:20 (anslaget 1:18) Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. Statens totala rådgivningskostnad för projektet har uppgått till (0,av transaktionsvärdet), varav direkta transaktionskostnader för finansiell rådgivning inklusive kostnader för resor m.m. om har avräknats mot försäljningsintäkterna. Svenska staten deltog i TeliaSonera Aktiebolags återköpsprogram med sin pro-rata- andel, och erhöll därmed . Detta innebar att staten bibehöll sin ägarandel om . Vid bolagsstämman erhöll staten en utdelning om från (publ). Regeringen beslutade att avyttra samtliga aktier i bolaget till för en köpeskilling om . slutfördes försäljningen och försäljningsintäkterna tillfördes statens konto hos för amortering på statsskulden. Vid försäljningen bistod , som finansiell rådgivare och som juridisk rådgivare. Kostnaderna för såväl finansiell som juridisk rådgivning belastade anslaget 1:20 (anslaget 1:18) Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. Regeringen återkommer i budgetpropositionen med mer specificerad information om dessa kostnader. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att avveckla genom likvidation. Skälen för regeringens förslag: , tidigare , är ett vilande statligt helägt aktiebolag som förvaltat resterande del av köpeskillingen från försäljningen av (V&S) . Inför försäljningen av V&S överfördes den aktiepost som V&S ägde i distributionsbolaget , Inc. (Beam) till . Eftersom aktieposten, enligt aktieägaravtal mellan V&S och Beams andra ägare , Inc.