prop · GY03108 · 2011-04-13 00:00:00 — Skatte- utgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. Enligt 11 kap. 11 § IL är personalvårdsför- måner skattefria. Med personalvårdsförmåner avses förmåner av mindre värde som inte är en direkt ersättning för utfört arbete. Som perso- nalvårdsförmåner räknas inte rabatter, för- måner som den anställde får byta ut mot kontant ersättning, förmåner som inte riktar sig till hela personalen, eller andra förmåner som den anställde får utanför arbetsgivarens arbetsplatser genom kuponger eller något motsvarande betalningssystem. Som personal- vårdsförmån räknas bland annat sådana förfriskningar och enklare förtäring i samband med arbete som inte kan anses som måltid samt möjlighet till enklare slag av motion och annan friskvård (11 kap. 12 § IL). Skatteut- giften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. A29 Förmån av privatfinansierad hälso- och sjukvård Förmån av hälso- och sjukvård ska inte tas upp till beskattning om förmånen avser vård i som inte är offentligfinansierad eller vård utomlands (11 kap. 18 § IL). Arbets- givaren har å andra sidan ingen avdragsrätt för kostnaden (16 kap. 22 § IL). Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. A30 Utjämning av småföretagares inkomst Inkomstutjämnande åtgärder i små företag, t.ex. avsättningar till skogskonto (21 kap. IL) och periodiseringsfond (30 kap. IL) samt överavskrivningar (18 kap. IL), leder till en skatteutgift när åtgärderna medför att ägarens marginalskatt blir olika vid avsättning och uttag. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst. A31 Flyttningsersättningar från arbetsgivare Ersättning för utgifter för flyttning när en skattskyldig på grund av byte av verksamhets- ort flyttar till en ny bostadsort är skattefri, om ersättningen betalas av allmänna medel eller av arbetsgivaren (11 kap. 27 § IL). Om ersätt- ningen för utgifter för flyttning också omfattar ersättning för körning med egen bil, ska denna ersättning dock tas upp till beskatt- ning till den del den överstiger avdragsbe- loppet enligt 12 kap. 27 § IL. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst i de fall där ersättningen betalas av arbetsgivaren. B Intäkter i näringsverksamhet B1 Uttag av bränsle Enligt huvudregeln är uttag ur näringsverk- samhet skattepliktigt. Uttag av bränsle för uppvärmning är dock undantaget från skatte- plikt om fastigheten är taxerad som lantbruks- enhet (22 kap. 9 § IL). Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. B2 Avverkningsrätt till skog Enligt god redovisningssed uppkommer intäkten när bindande avtal träffats. Enligt gällande lagstiftning tillämpas dock i detta fall kontantprincipen, vilket innebär att beskatt- ningen skjuts upp, varför en räntefri kredit uppstår i näringsverksamhet (21 kap. 2 § IL). I princip borde räntan på krediten utgöra underlag för skatt på inkomst av näringsverk- samhet och särskild löneskatt. B3 Kapitalvinst på näringsfastigheter Kapitalvinst på enskildas näringsfastigheter be- skattas som kapitalinkomst (13 kap. 6 § IL). Skatteutgiften avser att en större del av näringsinkomsten beskattas som kapital- inkomst än vad som är normenligt. För denna del kan skatteutgiften beräknas ur skillnaden mellan skattesatsen för näringsinkomst (inklu- sive särskild löneskatt) och kapitalinkomst- skattesatsen. C Kostnader i näringsverksamhet C1 Avdrag för resor till och från arbetet Skäliga utgifter för arbetsresor ska dras av vid inkomsttaxeringen, om arbetsplatsen ligger på ett sådant avstånd från den skattskyldiges bostad att han behöver använda något trans- portmedel (12 kap. 26 § IL). Om arbets- resorna görs med bil ska vissa förutsättningar vara uppfyllda (12 kap. 2730 §§ IL). Skatterättsligt anses kostnader för arbetsresor i princip vara privata levnadskostnader och inte en kostnad för intäkternas förvärvande. Anledningen är att den skattskyldige själv anses kunna välja sin bostadsort. Då kostnader som till den del de överstiger (12 kap. 2 § IL) är avdragsgilla vid inkomst- taxeringen utgör avdraget en skatteutgift avseende skatt på inkomst av tjänst. C2 Matching-credit-klausuler i olika dubbelbeskattningsavtal I vissa fall kan en skattskyldig få avräkning för den skatt som skulle ha utgått i det andra avtalslandet även om sådan skatt inte har erlagts. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet. Regeringen kan i vissa fall medge att avdrag får göras för lämnade bidrag trots att reglerna för koncernbidrag inte är uppfyllda (35 kap. 8 § IL). Detta förutsätter dels att avdraget redo- visas öppet, dels att den verksamhet som bedrivs av berörda företag ska vara av sam- hällsekonomiskt intresse. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet. C4 Rabatter och liknande från ekonomiska föreningar Ekonomiska föreningar får, enligt 39 kap. 22 § IL, göra avdrag för rabatter, utdelningar m.m. trots att dessa inte är skattepliktiga hos motta- garen. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet. C5 Anläggning av ny skog m.m. Utgifter för anläggning av ny skog och dikning som främjar skogsbruk ska kostnads- föras direkt. Utgifter för inköp samt plan- tering av träd och buskar för frukt- eller bär- odling får dras av direkt (21 kap. 3 § och 20 kap. 17 § IL). Skatteutgiften utgörs av ränteeffekten på den omedelbara avskriv- ningen och avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. I vissa fall har skadeförsäkringsföretag möjlig- het att göra extra avsättningar till s.k. säker- hetsreserv. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och utgörs av räntan på den skattekredit som det extra avdraget medför. C7 Överavskrivningar avseende inventarier Den planmässiga avskrivningstiden bestäms av tillgångens ekonomiska livslängd, medan den skattemässiga avskrivningstiden bestäms enligt lag (18 kap. IL). Detta innebär att planmässiga och skattemässiga avskrivningar endast undantagsvis överensstämmer. Lagstiftningen tillåter att en tillgång skrivs av snabbare än vad som är ekonomiskt motiverat av förslitning. Genom överavskrivningarna uppstår en skatte- kredit; inkomstskatten multiplicerad med den ackumulerade överavskrivningen. Skatteutgif- ten utgörs av räntan på skattekrediten och avser inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Periodiseringsfonden är en vinstanknuten reserveringsmöjlighet i företaget, där medel kan reserveras under högst (30 kap. IL). Reserveringsmöjligheten innebär att inkomst- beskattningen skjuts upp. För juridiska personer är periodiseringsfonderna ränte- belagda och därmed medför juridiska per- soners periodiseringsfonder inga skatteut- gifter. För enskilda näringsidkare och för fysiska personer som är delägare i handels- bolag utgörs skatteutgiften av räntan på skattekrediten. Skatteutgiften avser inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Huvudregeln vad gäller avdrag för substans- minskningar är ingen skatteutgift. Enligt en alternativregel får avdraget uppgå till högst av täktmarkens allmänna saluvärde då utvinningen påbörjades (20 kap. 2028 §§ IL). Skatteutgiften utgörs av ränteeffekten på den snabbare avskrivningen och avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Vid avyttring av skog får fysisk person avdrag med högst av anskaffningsvärdet, medan avdraget för juri- diska personer är begränsat till . Vid taxeringen för ett visst beskattningsår får avdrag göras med högst halva den avdrags- grundande skogsintäkten (21 kap. 419 §§ IL). Syftet med avdragsrätten är att undanta rena kapitaluttag från beskattning. saknas anledning att ge avdrag när värde- ökningen på skogstillväxten överstiger gjorda uttag. Skatteutgiften uppkommer genom den schablon som är vald för beräkning av avdra- gets storlek och avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. C11 Bidrag till regionala utvecklingsbolag Avdrag får göras för bidrag som lämnas till regionalt utvecklingsbolag (16 kap. 12 § IL). Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. C12 Bidrag till och Avdrag får göras för bidrag som lämnas till (16 kap. 10 § IL) och (16 kap. 11 § IL). Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. C13 Nedskrivning av lager och pågående arbeten Enligt en alternativregel kan lager (gäller inte fastigheter och värdepapper) tas av det sammanlagda anskaffnings- värdet (17 kap. 4 § IL). Byggnads-, hantverks- och anläggningsföretag kan tillämpa motsva- rande alternativregel på pågående arbeten om arbetet utförs till ett fast pris (17 kap. 27 § IL). Nedskrivningen ger en skattekredit. Skatte- utgiften utgörs av räntan på krediten och avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. C14 Skogs-, skogsskadekonto och upphovsmannakonto Skogsägare och författare m.fl. som bedriver enskild firma har ofta oregelbundna inkomster. För att möjliggöra en resultat- utjämning tillåts dessa göra avdrag för belopp som sätts in på skogskonto, skogsskadekonto eller upphovsmannakonto (21 kap. 2141 §§ och 32 kap. IL). Insättningen begränsas till på skogskonto, på skogsskade- konto och på upphovsmannakonto. Kontoinsättningen medför att egenavgiften skjuts upp, där skattedelen utgörs av särskild löneskatt. Skatteutgiften utgörs av den ränte- fria skattekrediten. C15 Räntefördelning vid generationsskiften Förvärvas en näringsfastighet genom arv, testamente, bodelning med anledning av makes död eller äktenskapsskillnad eller genom gåva kan förvärvaren undvika negativ räntefördelning till den del det negativa fördelningsunderlaget är hänförligt till för- värvet (33 kap. 15-17 §§ IL). Skatteutgiften avser inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. D Intäkter i kapital D1 Avkastning eget hem Med eget hem avses ett småhus som inte upplåts med hyresrätt eller bostadsrätt. Den direkta avkastningen i form av boendet i eget hem beskattas inte som inkomst av kapital. Däremot utgår fastighetsavgift på bostäder enligt lagen (2007:1398) om fastighetsavgift. Fastighetsavgiften för nybyggda byggnader som innehåller bostäder är nedsatt . Varje byggnad tilldelas ett särskilt värdeår (som kan förändras genom ombyggnader). Nedsättningen av fastighetsavgiften innebär att efter värde- året utgår ingen fastighetsavgift och för de därpå följande fem åren är avgiften nedsatt till hälften. Direktavkastningen antas schablon- mässigt motsvara marknadsvärdet på egna- hemsfastigheten multiplicerat . Skatteutgiften utgörs av skill- naden mellan kapitalskatten på fastighetens reala direktavkastning och den fastighetsavgift som betalas enligt gällande regler. Den direkta avkastningen i form av boendet i privatbostadsföretag (äkta bostadsrätts- förening) beskattas inte som inkomst av kapital (42 kap. 28 § IL). fastighetsavgift på bostäder enligt lagen om fastighetsavgift Fastighetsavgiften för nybyggda byggnader som innehåller bostäder är nedsatt . Varje byggnad tilldelas ett sär- skilt värdeår (som kan förändras genom om- byggnader). Nedsättningen av fastighets- avgiften innebär att för de fem första inkomst- åren efter värdeåret utgår ingen fastighetsavgift och för de därpå följande fem åren är avgiften nedsatt till hälften. Direktavkastningen antas schablonmässigt motsvara det sammanlagda marknadsvärdet på privatbostadsföretagets bostadsrättslägenheter multiplicerat . Skatteutgiften utgörs av skillnaden mellan kapitalskatten på fastighetens reala direktav- kastning och den fastighetsavgift som betalas enligt gällande regler. D3 Utdelning och kapitalvinst på aktier i onoterade bolag Enligt 42 kap. 15 a § IL beskattas kapital- inkomster för delägare i onoterade bolag skattesatsen istället för , vilket är för kapitalinkomster. Den lägre skattesatsen ger upphov till en skatte- utgift som avser skatt på inkomst av kapital. D4 Utdelning och kapitalvinst på kvalificerade aktier För den del av utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar som understiger gräns- beloppet tas fr.o.m. endast 2/3 upp till beskattning enligt 57 kap. 20 och 21 §§ IL. Den effektiva skatten på kapital- avkastningen blir således , vilket är lägre än för kapitalinkomster. Skatte- utgiften avser skatt på inkomst av kapital. D5 Utdelning av aktier Beskattning av aktieutdelning i form av aktier skjuts i det fall ett antal villkor är uppfyllda upp till dess att mottagaren säljer aktierna, se den s.k. lex Asea, 42 kap. 16 § IL. Räntan på denna skattekredit är en skatteutgift. Skatte- utgiften avser skatt på inkomst av kapital. D6 Utdelning och kapitalvinst på andelar i oäkta bostadsrättsföreningar Andelar i oäkta bostadsrättsföreningar om- fattas av lättnadsreglerna till och med utgången av . Lättnadsreglerna motsvarar de reg- ler i 43 kap. IL som gällde för utdelning och kapitalvinst på andelar i onoterade bolag före . Lättnadsreglerna medför en skattelättnad. av statslåneräntan multiplicerat med ett speciellt definierat underlag (i princip omkostnadsbeloppet för bostadsrätten) undantas från beskattning i inkomstslaget kapital. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. D7 Värdeförändring på eget hem och bostadsrätt Enligt ska värdeförändringar beskattas löpande på årsbasis (alternativt ska skatte- restitution medges) och inte som fallet är , när de realiseras, dvs. Enligt 47 kap. IL ges dessutom möjlighet till uppskov även då vinsten har realiserats. Dessa upp- skovsmöjligheter ger upphov till en skatte- kredit. En schablonintäkt på av uppskovsbeloppet på en realiserad vinst tas upp till beskattning i inkomstslaget kapital. Detta motsvarar en icke avdragsgill ränta på hela uppskovsbeloppet på . Skill- naden mellan gällande uppskovsregler och en beskattning av uppskov i inkomstslaget kapital utgör en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. D8 Värdeförändring på aktier m.m. Enligt ska värdeförändringar beskattas (alternativt ska skatterestitution ges) när de uppkommer och inte, som fallet är , när de realiseras. Uppskovet ger upphov till en skattekredit. Räntan på denna skattekredit är en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. D9 Nedsatt kapitalvinstbeskattning vid försäljning av eget hem och bostadsrätt Enligt 45 kap. 33 § och 46. kap. 18 § IL tas tjugotvå trettiondelar av den kapitalvinst som realiseras vid försäljning av eget hem och bostadsrättupp till beskattning i inkomstslaget kapital. Den återstående del som inte beskattas ger upphov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. D10 Nedsatt avkastningsskatt på pensionsmedel Avkastningen på medel reserverade för pensionsändamål beskattas lägre än för kapitalinkomster. Avkastningsskatt tas enligt 9 § lagen (1990:661) om avkastnings- skatt på pensionsmedel ut på en schablonmässigt beräknad avkastning. Den lägre skattesatsen ger upphov till en skatte- utgift som avser skatt på inkomst av kapital. D11 Nedsatt avkastningsskatt på K- försäkringar Avkastningen på kapital placerat i kapital- försäkringar beskattas lägre än för kapitalinkomster. Avkastningsskatt tas enligt 9 § lagen om avkastningsskatt på pensions- medel ut av en schablonbe- räknad avkastning. Uttaget av avkastningsskatt är detsamma för avtal om tjänstepensions som är jämförbara med kapitalförsäkringar. Skatte- utgiften avser skatt på inkomst av kapital. D12 Schablonmässigt underlag för avkastningsskatt Underlaget för avkastningsskatt utgörs enligt 3 § lagen om avkastningsskatt på pensions- medel av kapitalunderlaget, vilket för skatt- skyldiga försäkringsbolag utgörs av värdet av bolagets tillgångar med avdrag för finansiella skulder vid beskattningsårets ingång, multi- plicerat med den genomsnittliga statslåne- räntan året före beskattningsåret. Om den faktiska avkastningen på försäkringskapital över- eller understiger den schablonmässigt framräknade avkastningen uppstår en skatte- utgift respektive en skattesanktion avseende skatt på inkomst av kapital. D13 Framskjuten beskattning vid andelsbyte Reglerna om framskjuten beskattning vid andelsbyten tillämpas när fysiska personer gör andelsbyten om vissa villkor är uppfyllda (48 a kap. 58 §§ IL). Reglerna innebär att det inte fastställs någon kapitalvinst vid bytet av andelarna utan beskattning sker när de mot- tagna andelarna avyttras. Skatteutgiften utgörs av räntan på den kredit som den framskjutna beskattningen innebär och avser skatt på inkomst av kapital eller tjänst (fåmansföretags- reglerna). D14 Skogs-, skogsskadekonto och upphovsmannakonto Skogsägare och författare m.fl. som bedriver enskild firma har ofta oregelbundna in- komster. Tillsammans med en progressiv beskattning kan detta leda till att de miss- gynnas relativt personer med jämna inkomster. För att möjliggöra en resultatutjämning tillåts dessa göra avdrag för belopp som sätts in på skogskonto, skogsskadekonto eller upphovs- mannakonto. Insättningen begränsas till på skogskonto, på skogsskade- konto och på upphovsmannakonto. Räntan på kontona beskattas med den lägre skattesatsen istället för , vilket är för kapitalinkomster (lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskonto- medel m.m.). Den lägre skattesatsen ger upp- hov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. E Kostnader i kapital E1 Ränteutgifter för egnahem Enligt 42 kap. 1 § IL ska samtliga ränteutgifter dras av. Enligt ska endast ränteutgifter för lån till investeringar där avkastningen är skattepliktig få dras av. Detta innebär att ränteutgifter för egnahem är en skatteutgift i den mån fastighetsavgiften understiger avkast- ningen från egnahem multiplicerat med en skattesats på . Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. Enligt 42 kap. 1 § IL ska samtliga ränteutgifter dras av. Enligt ska endast ränteutgifter för lån till investeringar där avkastningen är skattepliktig få dras av. Detta innebär att ränteutgifter för lån till konsumtion är en skatteutgift. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. E3 Kapitalförluster på marknadsnoterade aktier m.m. Kapitalförluster på marknadsnoterade delägar- rätter ska dras av i sin helhet, kapitalförluster på sådana andelar i svenska aktiebolag och utländska juridiska personer som inte är note- rade eller kvalificerade ska dras av till fem sjättedelar och kapitalförluster på kvalificerade andelar ska dras av till två tredjedelar mot skattepliktiga vinster på sådana tillgångar, 48 kap. 20 § IL. Till den del förluster inte kan dras av mot sådana tillgångar ska , fem sjättedelar av respektive två tredjedelar av dras av, 48 kap. 20 a § IL. Huvudregeln är att av förlusten får dras av. Skatteutgiften avser inkomst av kapital. F1 Regional nedsättning av egenavgifter Enligt lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och social- avgiftslagen (2000:980) ska en enskild närings- idkare med fast driftställe i stödområde A vid beräkning av egenavgifter göra ett avdrag från egenavgifterna av avgifts- underlaget , dvs. Fiskeri-, vattenbruks-, jordbruks- och transportverksamhet är undan- tagna från nedsättning på grund av EU-regler. Skatteutgiften avser egenavgifter. F2 Nedsättning av egenavgifter för personer som vid årets ingång inte har fyllt För personer som vid årets ingång inte har fyllt har egenavgifterna och den allmänna löneavgiften satts ned (3 kap. 15 a § social- avgiftslagen) och 3 § lagen om allmän löne- avgift). Nedsättningen innebär att egenav- gifterna för unga uppgår till hela ålders- pensionsavgiften samt en fjärdedel av de övriga avgifterna. Skatteutgiften avser egenavgifter. F3 Regional nedsättning av arbetsgivaravgifter Enligt lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkning enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och social- avgiftslagen (2000:980) får arbetsgivare med fast driftställe i stödområde A göra ett avdrag från arbetsgivaravgifterna av avgiftsunderlaget, dock högst med 7 100 kro- nor per kalendermånad. Nedsättningen gäller inte för kommuner, landsting, statliga myndig- heter, statliga affärsdrivande verk eller registre- rade trossamfund. Vidare är fiskeri-, vatten- bruks-, jordbruks- och transportverksamhet undantagna från nedsättningen på grund av EU-regler. Skatteutgiften avser arbets- givaravgifter. F4 Nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som vid årets ingång inte har fyllt För personer som vid årets ingång inte har fyllt har arbetsgivaravgifterna och den allmänna löneavgiften satts ned (2 kap. 28 § socialavgiftslagen och 3 § lagen om allmän löneavgift). Nedsättningen innebär att arbets- givaravgifterna för unga uppgår till hela ålders- pensionsavgiften samt en fjärdedel av de övriga avgifterna. Skatteutgiften avser arbetsgivar- avgifter. F5 Generell nedsättning av egenavgifter Från egenavgifterna ska, under vissa förutsätt- ningar, ett avdrag göras av avgiftsunderlaget. mest uppgå till (3 kap. 1820 §§ socialavgiftslagen). Skatteutgiften avser egenavgifter. F6 Förmån av fritt eller delvis fritt drivmedel Enligt 61 kap. 10 § IL ska förmån av fritt eller delvis fritt drivmedel värderas till marknads- värdet multiplicerat med faktorn 1,2. Hela förmånsvärdet, dvs. även den del av förmåns- värdet som överstiger marknadsvärdet, är pensionsgrundande och förmånsgrundande i flertalet övriga socialförsäkringar. Underlaget för socialavgifter uppgår däremot endast till drivmedlets marknadsvärde. Skatteutgiften avser socialavgifter. Ersättning för skiljemannauppdrag ingår inte i underlaget för socialavgifter om parterna är av utländsk nationalitet enligt 2 kap. 20 § social- avgiftslagen. Skatteutgiften avser särskild löne- skatt. G2 Ersättning till idrottsutövare Ersättning som en idrottsutövare erhåller från en skattebefriad ideell förening med huvud- sakligt syfte att främja idrottslig verksamhet och som inte överstiger ett halvt prisbasbelopp är enligt 2 kap. 19 § social- avgiftslagen undantagen från socialavgifter. Er- sättningen är inte förmånsgrundande. Skatte- utgiften avser därför särskild löneskatt. G3 Nedsatta socialavgifter för egenföretagare som fyllt och är födda eller senare För egenföretagare som fyllt och är födda eller senare, dvs. de som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet (SFS 2006:1339), ska enbart ålderspensions- avgiften betalas (3 kap. 15 § socialavgifts- lagen). Skatteutgiften avser särskild löneskatt. G4 Inga socialavgifter för egenföretagare som är födda eller tidigare För egenföretagare som är födda eller tidigare, dvs. de som omfattas av det gamla ålderspensionssystemet (SFS 2007:1250), ska inga socialavgifter betalas (övergångsbestäm- melse 5 i SFS 2000:980). Skatteutgiften avser särskild löneskatt. G5 Nedsatta socialavgifter för anställda som fyllt och är födda eller senare För anställda som har fyllt och är födda eller senare, dvs. de som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet (SFS 2006:1339) ska enbart ålderspensionsavgiften betalas (2 kap. 27 § socialavgiftslagen). Skatte- utgiften avser särskild löneskatt. G6 Inga socialavgifter för anställda som är födda eller tidigare För anställda som är födda eller tidigare, dvs. de som omfattas av det gamla ålderspen- sionssystemet (SFS 2007:1250), ska inga socialavgifter betalas (övergångsbestämmelse 5 i SFS 2000:980). Skatteutgiften avser särskild löneskatt. H1 Försäljning av tomtmark och byggnader Försäljning av fastigheter är enligt 3 kap. 2 § ML undantaget från mervärdesskatteplikt. Vid försäljning av nybyggda en- och fler- bostadshus är det förädlingsvärde som uppstår vid försäljningen undantaget från mer- värdesskatt, trots att det enligt borde beskattas. Undantaget ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Vid försäljning av konstverk för är enligt 1 kap. 2 a § ML försäljningsbeloppet undantaget från mer- värdesskatt under förutsättning att upphovs- mannen eller dennes dödsbo står för försälj- ningen. Undantaget ger upphov till en skatte- utgift avseende mervärdesskatt. Lotterier får enligt EU-regler inte mervärdes- beskattas vilket beskrivs i 3 kap. 23 § ML. Beskattning sker endast i form av punktskatt.