prop · GZ031d13 · 2011-09-20 00:00:00 — Kommunala insatser när det gäller planering är en grundförutsättning för en attraktiv boendemiljö och vad det innebär i form av bl.a. tillgång till strandnära lägen i landsbygdsområden. Brister i tillämpningen av strandskyddsreglerna har förekommit och var också en av anledningarna till att regeringen valde att göra förändringar i reglerna. Det finns indikationer som tyder på att den ändring av strandskyddsreglerna som trädde ikraft och 2010, med syfte att bland annat underlätta för viss byggnation i strandnära lägen, inte har fyllt sitt syfte, har tillämpats olika över landet och har lett till oavsedda effekter. Medel avsätts för att underlätta för attraktivt boende på landsbygden. En översyn av utfall och tillämpning av det nya regelverket ska göras. Regeringen avser att ge och i uppdrag att göra en översyn av utfall och tillämpning av det nya regelverket och vid behov föreslå förändringar. Förslaget innebär även en informations- och kompetensinsats vad gäller strandskyddsreglerna, kompletterat med ett planeringsstöd till landsbygdskommuner. 18 avsnitt 4. 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 2 365 338 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 357 122 tkr prisnivå. 4Motsvarar 2 357 123 tkr prisnivå. Anslaget används för de 21 länsstyrelsernas förvaltningskostnader samt ersättningar till 13 kommunala samverkansorgan och landstingen i , och samt för de uppgifter som dessa övertagit från länsstyrelserna. Vidare används anslaget för regeringens behov av vissa mindre utvecklingsinsatser, t. ex. inom it-området, och visst europeiskt samarbete. Anslaget beräknas finansiera cirka hälften av länsstyrelsernas förvaltningskostnader. Resterande del finansieras av avgifter och bidrag, främst genom olika sakanslag. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 8.5 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Källa: Länsstyrelsernas budgetunderlag 20122014. De avgifter som får disponeras utgörs bl.a. av avgifter inom djur- och lantbruksområdet samt registreringsavgifter för jaktområden. Tabell 8.6 Inkomsttitlar 2010 Övriga inkomster av statens verksamhet Övriga inkomster mot inkomsttitel Källa: Länsstyrelsernas budgetunderlag 20122014. Sammanlagt redovisades inkomster på 19 inkomsttitlar. I tabell 8.6 redovisas de volymmässigt största inkomsttitlarna. Källa: Länsstyrelsernas budgetunderlag 20122014. Uppdragsverksamheten avser till största delen resurssamverkan med anledning av den länsstyrelsegemensamma IT-enheten som är placerad på i . Tillsyn av åtgärder mot penningtvätt I samband med budgetpropositionen ålades länsstyrelserna i , och arbetsuppgifter för genomförandet av det tredje penningtvättsdirektivet. För att säkerställa att berörda länsstyrelser ska kunna genomföra sina uppgifter i enlighet med regeringens intentioner och gällande penningtvättlag föreslår regeringen att anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. tillförs . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Resursförstärkning till vissa länsstyrelser Bland annat som en följd av de senaste årens större organisatoriska förändringar är den ekonomiska situationen hos vissa länsstyrelser ansträngd. För att överbrygga och underlätta omställningen av verksamheten föreslås anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. tillföras . Länsstyrelserna tillfördes tillfälligt för arbetet med djurskyddskontrollen. För att säkra ett långsiktigt arbete med djurskyddskontrollen avser regeringen bibehålla insatserna på samma nivå som 2011. För detta tillförs medel till anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. Regeringen beräknar att nivån behålls även , 2014 och 2015. Regeringen avser lägga fram ett förslag till om en havsplaneringslag. Länsstyrelserna kommer att ha en viktig roll i framtagandet av de havsplaner som Havs- och vattenmyndigheten därmed kommer att ansvara för. För att bygga upp den nya verksamheten inom havsplanering föreslås anslag 5:1 Länsstyrelserna m.m. tillföras . beräknas tillskottet för arbetet med havsplanering utgöra . Tabell 8.8 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 5:1 Länsstyrelserna m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under övrigt. Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt kommer att genomföras i statsförvaltningen. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Regeringen föreslår att anslaget uppgår till 2 . beräknas anslaget till 2 , till 2 och till 2 . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Demokratipolitiken omfattar frågor om medborgarnas inflytande och delaktighet i samhället, demokrati och allmänna val samt demokratins utveckling. Även , Justitiekanslerns och Datainspektionens verksamhet samt tilldelningen av () faller inom detta område. Demokratipolitiken omfattar också samordning och utveckling av frågor om mänskliga rättigheter på nationell nivå. Området omfattar vidare stödet till politiska partier. Under 20122014 beräknas anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati öka för att finansiera regeringens handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Anslaget kommer dock totalt sett att minska eftersom inga val hålls . Anslaget 6:5 beräknas öka mot bakgrund av att myndigheten tillförs medel för att utöka sin verksamhet. Tabell 9.1 Utgiftsutveckling inom område Demokratipolitik 6:1 Allmänna val och demokrati 6:6 Stöd till politiska partier 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Målet för demokratipolitiken är: -en levande demokrati där individens möjligheter till inflytande förstärks och de mänskliga rättigheterna respekteras. Detta mål fastställdes av 2008 (prop. 2008/09:1 bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83). En levande demokrati där möjligheterna till inflytande förstärks innebär att makten ska utgå från medborgarna och att varje individ ska ha möjlighet att påverka de beslut som rör den egna vardagen. Regeringen arbetar för att närheten till de politiska besluten ska öka genom förbättrade möjligheter till aktivt deltagande samt för att skapa en god social sammanhållning där individens rätt till självbestämmande inte inskränks av andra individer. Demokrati förutsätter förverkligande av de mänskliga rättigheterna. Demokratin stärks av att människor har makt över den egna vardagen och sina möjligheter att påverka. De beslut som fattas gemensamt måste respektera den enskildes mänskliga rättigheter. Förtroendet för de demokratiska institutionerna förutsätter möjlighet till insyn, inflytande och ansvarsutkrävande. måste respektera sina internationella åtaganden avseende de mänskliga rättigheterna. Den svenska rättsordningen ska stå i överensstämmelse med de internationella konventioner som har anslutit sig till och dessa ska följas på alla samhällsnivåer. Målet för demokratipolitiken uppfylls framför allt genom att medborgarens möjligheter till insyn, inflytande och deltagande säkerställs, genom att motverka hot mot demokratin och genom att de mänskliga rättigheterna respekteras. Regeringens viktigaste uppgifter inom området är att stärka och värna demokratin. Resultatbeskrivningen i de följande avsnitten görs i förhållande till det övergripande målet för demokratipolitiken och i förhållande till de resultat som uppnåtts inom de prioriterade områdena val, insyn och inflytande, insatser för att motverka hot mot demokratin samt insatser för att öka respekten för de mänskliga rättigheterna. Redovisningen sker också i förhållande till resultatredovisningarna för , Justitiekanslern och Datainspektionen. 9.4Resultatredovisning för val, insyn och inflytande mål var att genomföra sina uppgifter med största möjliga tillförlitlighet och effektivitet. I detta avsnitt redovisas det arbete som bedrivits av inför och i samband med de allmänna valen 2010 och skolvalen. Resultat redovisas också för omvalen till i och till kommunfullmäktige i kommun, valkrets Nordöstra. I samband med de allmänna valen 2010 och omvalen 2011 har de politiska partierna tilldelats särskilda medel för informationsinsatser. En utvärdering av informationsinsatserna inför de allmänna valen 2010 redovisas i detta avsnitt. Även de projekt för insyn och inflytande som bedrivs i samarbete med Kommuner och Landsting (SKL) och inom EU och redovisas liksom arbete med demokratiforskning. arbete har huvudsakligen varit inriktat på att förbereda, genomföra och följa upp de allmänna valen som genomfördes . Förberedelsearbete inför de allmänna valen Förberedelserna inför valen genomfördes planenligt. Valmaterial och informationsprodukter framställdes och distribuerades . Redan inför Europaparlamentsvalet införskaffades visst valmaterial i sådana volymer att det täckte behovet även för valen 2010. Produkter som togs fram inför valet anpassades även till valen 2010. Det gällde såväl valmaterial som informations- och utbildningsmaterial till länsstyrelser och valnämnder. Sammanlagt trycktes cirka 660 miljoner valsedlar. information till väljarna inför valen 2010 bestod i huvudsak av information om röstkort, förtidsröstning och personröstning. Därutöver förekom viss riktad information. För ungdomar bestod denna främst av annonsering på ett antal välbesökta webbplatser. annonserade även på olika webbplatser som riktar sig till invandrargrupper. Information om röstningsprocessen översattes till 25 språk, inklusive minoritetsspråken. Samtliga översättningar fanns tillgängliga på webbplats. Information om valet producerades också på teckenspråk, i punktskrift, i en lättläst broschyr och inläst på cd-skiva. I samband med valen stärkte myndigheten sin telefon- och e-postservice genom att anlita ett serviceföretag. Antalet inkomna ärenden uppgick till närmare 100 000 och översteg antalet förfrågningar via e-post antalet telefonsamtal. Den modernisering av valdatasystemet som påbörjades inför Europaparlamentsvalet fullföljdes . Röstlängder och röstkort trycktes och distribuerades enligt fastställd plan. För ett litet antal postnummerområden delades röstkorten ut senare än vad regelverket anger på grund av logistikproblem vid . Antalet röstningslokaler som kunde skriva ut dubblettröstkort till röstberättigade som saknade röstkort ökade betydligt jämfört med föregående val och det totala antalet dubblettröstkort som skrevs ut mer än fördubblades. Antalet avgivna förtidsröster ökade markant jämfört med valen 2006 och var högre än vid något tidigare valtillfälle. Andelen mottagna förtidsröster uppgick till av antalet avgivna röster. Motsvarande andel val var . Det jämna valresultatet samt ett antal handhavandefel gjorde att valsystemet och röstningsprocessen kom att uppmärksammas av media och allmänheten i större utsträckning än vid tidigare val. Möjligheten att överklaga valresultaten utnyttjades i högre grad än vid tidigare val. tog emot och yttrade sig över 120 överklaganden angående riksdagsvalet. Myndigheten yttrade sig även över merparten av de 92 överklaganden som avsåg kommun- och landstingsfullmäktigevalen. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 nämnden beslutade att det inte skulle genomföras något omval eller någon rättelse gällande riksdagsvalet . lämnade en rapport till regeringen som redovisar erfarenheterna från valen (dnr Ju2011/1515). I rapporten behandlas bl.a. frågor om proportionaliteten i valsystemet, offentliga valförberedelser, systemet för valsedlar, regler och rutiner för förtidsröstning samt ansvarsfördelning mellan valmyndigheterna. redovisar i rapporten sin bedömning vilka förändringar i valsystemet som bör övervägas. Valdeltagandet ökade val, och har därmed ökat två val i rad. Valdeltagandet i riksdagsvalet uppgick till och vid riksdagsval till . Antalet röstande var jämnt fördelat mellan kvinnor och män. finns det betydande skillnader i valdeltagande mellan olika grupper. Av den statistik som () tagit fram framgår att andelen röstande är lägre bland unga, ensamstående, lågutbildade och arbetslösa än bland medelålders, sammanboende, högutbildade och sysselsatta. Dessa skillnader har funnits och fanns även val. En ökning av valdeltagandet har framför allt skett i grupper med lågt valdeltagande. Därmed har skillnaderna mellan grupperna minskat. I riksdagsvalet gick valdeltagandet upp bland unga jämfört med valet . Bland dem ökade valdeltagandet med , vilket kan jämföras med en ökning uppgående till i åldersgruppen . är valdeltagandet fortfarande jämförelsevis lågt bland unga. En annan grupp där valdeltagandet är förhållandevis lågt är utrikes födda. Svenskar som är födda utanför röstar i betydligt lägre grad än inrikes födda. Även här har dock skillnaden minskat något. riksdagsval steg valdeltagandet bland utrikes födda med till . Bland inrikes födda steg andelen röstande med till . Trots att skillnaden i valdeltagande mellan utrikes och inrikes födda har minskat kvarstår dock en skillnad om . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 års allmänna val gav regeringen i uppdrag att genomföra projektet 2010 (dnr IJ2010/2203). Projektet riktades till gymnasieelever och elever i årskurs 79. disponerade för uppdragets genomförande. Uppdraget redovisades av i en delrapport och i en slutrapport (dnr Ju2011/421). Skolval 2010 genomfördes i samarbete med bl.a. elevråds centralorganisation, ungdomsråd, och . Totalt deltog 1 383 skolor. Det motsvarar det antal skolor som deltog i skolval 2006. Valdeltagandet var , vilket är lägre än 2006. Att valdeltagandet var lägre 2010 beror troligen på att det i vissa skolor var obligatoriskt för eleverna att delta val. I projekt 2010 vidtogs flera åtgärder för att säkerställa att valet skulle vara frivilligt för alla elever. Förutom genomförandet av valet har sammanställt undervisningsmaterial och genomfört tre större utbildningsturnéer. Turnéerna har haft olika innehåll och riktat sig till olika målgrupper. En särskild satsning har gjorts på grundskolor i socialt utsatta områden i , och . har också samverkat med för att ta fram och sprida skriften Politisk information i skolan. Särskilda medel till riksdagspartierna för information års allmänna val års allmänna val tilldelades riksdagspartierna för informationsinsatser. fick i uppdrag av regeringen att följa upp och utvärdera satsningen. Uppdraget redovisades (dnr Ju2011/5256). I utvärderingen konstateras att det inte är möjligt att analysera effekterna av de tilldelade medlen, då dessa av flertalet partier inte särredovisats utan flutit in i partiernas totala valbudgetar. Inför valet fanns, liksom vid tidigare val, inte några krav på särskild redovisning av hur medlen använts. I utvärderingen konstateras trots detta att de särskilda medlen och dess användning utgör en viktig del av partiernas valkampanjer. val fanns fler kanaler och arenor för politisk kommunikation än i något tidigare val. Nya medieplattformar har vuxit fram, inte minst i de sociala medierna. lever traditionella kampanjmetoder i hög utsträckning kvar i svenska valrörelser. Flera partier uppger att de särskilda medlen har bekostat personliga möten med väljarna. För åtminstone de mindre partierna med blygsam budget, har medlen möjliggjort direkta väljarkontakter i former som annars knappast hade varit möjliga att realisera. Utvärderingen visar att de målgrupper som insatserna generellt har riktats mot är invandrare och unga väljare, d.v.s. de två väljargrupper där valdeltagandet 2010 också ökat mest. När det gäller väljarna och hur de påverkas av olika kampanjinsatser kan konstateras att det politiska intresset under valrörelsen ökade i alla åldersgrupper och allra mest i åldersgruppen . Även förtroendet för politiker, regering och riksdag ökade . Utvärderingen visar också att väljare i åldersgruppen är de som i störst utsträckning söker upp information på nätet, ser tv-reklam och kontaktas av partierna. De generella positiva förändringarna i ungas attityder under valrörelsens gång kan, enligt utvärderingen, inte hänföras till specifika kampanjaktiviteter eller öronmärkta satsningar. Däremot är det fullt rimligt att söka förklaringar i partiernas allmänna satsningar på unga som prioriterad målgrupp. De effekter av kampanjinsatser som har kunnat påvisas i utvärderingen är att de väljare som kontaktades via telefon, vanlig post och uppger att de sett politisk tv-reklam säger sig ha blivit mer politiskt intresserade än andra under valrörelsen. Ett ökat politiskt deltagande är tydligt hos dem som nåtts av politisk information via e-post, medan de som haft kontakt via vanlig post visar ökat förtroende för politiker, regering och riksdag. Vad som har påverkat förändringarna går dock inte att säkerställa. beslutade att omval skulle hållas dels i valet till i , dels i valet till kommunfullmäktige i kommun, valkrets Nordöstra. beslutade i samråd med berörda länsstyrelser att omvalen skulle hållas . har sammanställt en promemoria om erfarenheterna av överklagandena av allmänna val (dnr Ju2011/2607). I enlighet med förordningen (2011:273) om statsbidrag för kommunernas medverkan vid omval fastställde och betalade ut till de kommuner som medverkade vid omvalen. Förtida röstning anordnades i 45 kommuner utanför de kommuner där omvalen genomfördes. De kommuner utanför omvalsområdet som anordnade förtida röstning ska återbetala medel som inte har använts. Valdeltagandet vid omvalet till i uppgick till , vilket kan jämföras vid val och vid ordinarie val. Valdeltagandet vid omvalet till kommunfullmäktige i , Nordöstra valkrets, uppgick till , vilket kan jämföras vid val och vid ordinarie val. Medel till politiska partier för informationsinsatser års omval Inför omvalen uppdrog regeringen åt att fördela medel till informationsinsatser års omval till de i valen deltagande politiska partierna. betalade ut till Västra respektive till kommun som fördelade medlen till partierna utifrån kriterier som respektive kommunfullmäktige beslutade. Medel till SCB för studie om valdeltagandet vid omvalen Regeringen beslutade att ge SCB i uppdrag att genomföra en studie om valdeltagandet vid omvalen (dnr Ju2011/2779). Uppdraget innebär att SCB ska undersöka hur valdeltagandet i omvalen sett ut i olika grupper av den röstberättigade befolkningen och om det förekommit några skillnader i valdeltagandet i förhållande till de ordinarie valen . Uppdraget ska redovisas . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Medborgardialog med stöd av it Regeringen stödjer ett projekt som bedrivs i samarbete med SKL och som är inriktat på att utveckla dialog mellan förtroendevalda och medborgare med stöd av it (dnr Ju2011/1793). Tyngdpunkten i arbetet har varit att komplettera de traditionella kanalerna för inflytande med itbaserade verktyg för dialog som har tagits fram med medborgaren och användbarheten i fokus. Projektet syftar till att stödja kommuner och landsting i deras arbete med att stärka den medborgerliga förankringen. Verktygen prövas nu i praktiken i landets kommuner och landsting. Erfarenheter från de olika projekten visar att delaktigheten i de politiska beslutsprocesserna ökar när den enskilde medborgaren ges ökade möjligheter att involveras. Projektet syftar därför även till att öka kunskapen om nya metoder för politiskt deltagande. Det finns ett ökat intresse bland kommuner och landsting för att använda sig av medborgardialog och SKL:s dialogverktyg. har SKL beviljats för projektet. Resultaten ska redovisas . Förutsättningarna och formerna för beslutsfattande på distans utreds inom ramen för av den kommunala demokratins funktionssätt (dir. 2010:53). Kommitténs uppdrag är att överväga och föreslå åtgärder för att utveckla formerna för kommunalt beslutsfattande och stärka den kommunala representativa demokratins funktionssätt. Uppdraget ska redovisas . EU:s arbete kring deltagande och inflytande för medborgarna EU:s program Ett för medborgarna, som pågår , syftar till att överbrygga klyftan mellan medborgarna och EU-institutionerna, att stärka sammanhållningen mellan européer och att öka den ömsesidiga toleransen och förståelsen medborgare emellan. presenterade Europeiska kommissionen en halvtidsutvärdering av programmet. SKL var nationell kontaktpunkt och hade i uppgift att fortsätta marknadsföra och lansera programmet i . Målet för verksamheten var att öka antalet svenska projektansökningar till programmet genom 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 informationsspridning och olika synliggörande aktiviteter. Trots SKL:s arbete har det totala antalet ansökningar minskat . inkom 16 ansökningar, att jämföras med 18 ansökningar 2009. SKL redovisar i sin slutrapport att troliga orsaker till denna utveckling är de krav på medfinansiering som ställs upp i programmet och att vissa aktörer har haft svårigheter med att hitta rätt antal partners (dnr Ju2011/85). deltar i ett flertal kommittéer och grupper inom som har till uppgift att stärka arbetet med demokrati och mänskliga rättigheter. Deltagandet inom demokratiområdet sker främst genom , för lokal och regional demokrati (CDLR). Kommittén fungerar som styrkommitté för frågor rörande demokratiutveckling, huvudsakligen på de lokala och regionala nivåerna. har deltagit i för den framtida demokratin. Det syftar till ett internationellt erfarenhetsutbyte inom demokratipolitiken. Forumet utvärderades på uppdrag av ministerkommitténs arbetsgrupp för demokrati och politiska frågor (GR-DEM) och har därefter genomgått en omstruktureringsprocess. Några av de områden som forumet identifierat som viktiga att arbeta med är stärkt social sammanhållning, motverka och förebygga hot mot demokratin samt öka medborgarnas möjligheter till inflytande genom it-verktyg. för utbyte av erfarenheter för medborgerligt deltagande i EU beviljades tillsammans med och medel från Europeiska kommissionen för ett projekt om gemensamt kunskapsutbyte för att främja medborgerligt deltagande i Europeiska unionen (EPACE). Första delen av projektet påbörjades och pågick , med som projektägare samt och som projektpartners. Inom ramen för projektet har forskning bedrivits för att samla och utvärdera goda exempel från deltagarländernas arbete med medborgarinflytande. Det fortsatta arbetet är inriktat på att dels sprida den kunskap som är resultat av forskningen på områdena för e- demokrati och delaktighet, dels arbeta med frågan hur det politiska deltagandet kan ökas med hjälp av internet. På regeringens uppdrag beviljar (dnr IJ2010/2203). forskningsmedel för mångvetenskaplig demokratiforskning för perioden 20072010. På presenteras de projekt som ingår i demokratisatsning. Webbplatsen tillhandhåller även information om demokratinätverk och dokumentation från konferenser. De sex projekt som fått medel avslutades . Slutrapporteringen av forskningsresultaten samt den vetenskapliga och ekonomiska redovisningen ska ske till . utlyste nya forskningsmedel för mångvetenskaplig demokratiforskning, för perioden 20112013. Inriktningen omfattar hot mot det demokratiska samhällets grundvalar (särskilt extremism) och respons mot sådana hot, liksom frågor om medborgarnas inflytande, representation, deltagande, insyn och ansvarsutkrävande. beviljades medel till tre forskningsprojekt som planeras att bedrivas under framöver. Den vetenskapliga och ekonomiska redovisningen ska göras till . Regeringen bedömer att har uppfyllt målet och genomfört de allmänna valen 2010 med största möjliga tillförlitlighet och effektivitet för de delar av valadministrationen som ligger inom ansvarsområde, d.v.s. den centrala valadministrationen.