prop · GZ031d21 · 2011-09-20 00:00:00 — Regeringen har genomfört flera insatser för att stärka patientens ställning. Hit hör bland annat reformer på områden som valfrihet och mångfald där patienten har fått ökade valmöjligheter inom hälso- och sjukvården och förbättrad tillgänglighet till vård. I avsnitten nedan beskrivs utvecklingen utifrån några av de centrala insatser som gjorts för att stärka patientens ställning i vården, det handlar bl.a. om insatser för att öka valfriheten och att förbättra möjligheterna för asylsökande att få vård i . 4.6.1Patienter kan välja vård i ökad utsträckning En ökad valfrihet i vården ökar inte bara möjligheterna för patienter att själva, utifrån behov och önskemål, välja vårdgivare utan driver även på utvecklingen inom hälso- och sjukvården genom att fler och nya utförare konkurrerar utifrån tillgänglighet och kvalitet. En sådan utveckling ökar tydligt incitamenten att ytterligare förbättra bemötande av patienten. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Stärkt ställning för patienten en väg till jämlik vård Regeringen tillsatte en utredning som ska lämna förslag på hur patientens ställning inom och inflytande över hälso- och sjukvården ytterligare kan stärkas. En utgångspunkt för utredarens arbete ska vara att förbättra förutsättningarna för en god och jämlik vård. Utredaren ska bland annat föreslå hur vården kan ges på mer likvärdiga villkor, hur patientens valmöjligheter i vården kan förbättras, hur patientens behov av stöd, råd och information bör hanteras inom ramen för vårdgarantin och det fria vårdvalet, hur berörda myndigheter bör arbeta för att stärka patientens ställning, och hur informationsutbytet mellan patient och vårdgivare kan underlättas och utvecklas. Utredaren ska också lämna förslag till en ny patientlagstiftning där bestämmelser med betydelse för patientens ställning samlas och föreslå de följdändringar som krävs i övrig lagstiftning på området. Ett delbetänkande ska lämnas . Utredningen lämnar sin slutredovisning i början på 2013. Fler vårdcentraler efter införandet av vårdvalssystem Från är det obligatoriskt för landstingen att erbjuda vårdvalssystem inom primärvården och sådana system finns nu i hela landet. Syftet med införandet av ett obligatoriskt vårdval inom primärvården är att stärka patienternas valfrihet, stimulera mångfald och förskjuta makt från hälso- och sjukvårdssystemet till patienterna. har haft regeringens uppdrag att under 20092010 följa upp införandet av vårdvalet i primärvården. Myndighetens sammanfattande bedömning i den slutrapport som lämnades till regeringen är att införandet av vårdvalet har varit framgångsrikt. Ett tydligt resultat är att antalet vårdmottagningar sedan införandet av vårdvalet har ökat med 233 stycken, eller . konstaterade att nytillskottet av vårdcentraler har inneburit att omkring en halv miljon människor har fått en andra vårdmottagning inom fem minuters bilavstånd från bostaden. I uppföljning framgår vidare att landstingen framfört att vårdmottagningarna har utökat sina öppettider, att tillgängligheten för patienterna har förbättrats och att vårdgivarna tycks ha blivit bättre på att tillgodose patienternas behov. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 emot har intresset för att nischa verksamheten eller att satsa på nya sätt att organisera och bedriva primärvård varit relativt begränsat. Allt fler valfrihetssystem inom den öppna specialiserade vården fick ett förnyat uppdrag att fortsatt följa upp landstingens arbete med vårdvalssystem i primärvården ur konkurrenssynpunkt. I uppdraget ingick dessutom att kartlägga landstingens användning av valfrihetssystem enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem inom den specialiserade öppenvården. I den kartläggning som myndigheten gjorde för denna del av uppdraget framgick att omkring hälften av landstingen har infört eller utreder möjligheten att införa vårdval inom fler områden än för allmänläkarverksamhet vid vårdcentraler eller liknande som är obligatoriskt. Hur många och vilka områden som omfattas varierar mellan landstingen och i flera fall avses verksamheter som inom andra landsting ingår i uppdraget för det obligatoriska vårdvalet inom primärvården. Flest vårdvalssystem finns i där vårdval har införts inom 15 områden och beslut om vårdval har fattats om ytterligare åtta områden. kommer att slutrapportera uppdraget . Insatser för att patienter ska kunna utnyttja sina rättigheter inom vårdvalssystemen har regeringens uppdrag att följa upp valfrihetssystemen inom primärvård och socialtjänst ur ett patient- och befolkningsperspektiv. Myndigheten lämnade en delrapport inom ramen för uppdraget (Valfrihetssystem ur ett befolknings- och patientperspektiv delredovisning). I denna konstaterar myndigheten att mycket arbete pågår i landstingen för att förbättra möjligheterna för patienter att välja vårdgivare. konstaterar t.ex. att när det finns fler utförare att välja bland är det, ur administrativt hänseende, enkelt för den enskilde som så önskar att byta. Det innebär också att huvudmännen gör mycket arbete för att utveckla informationen, framför allt när det gäller att redovisa kvaliteten i verksamheterna vilket är en förutsättning för att ett valfrihetssystem ska fungera. Dock kvarstår visst arbete när det gäller just att tydligt och transparent redovisa information om kvalitet. styrelsen framhåller i sin rapport att det i det fortsatta utvecklingsarbetet är viktigt att involvera mottagarna av informationen. En slutredovisning av uppdraget görs . Patientrörlighet inom Europeiska Unionen och Europeiska unionens råd antog direktivet 2011/24/EU om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård (patientrörlighetsdirektivet). Det var en politiskt viktig fråga för under förhandlingen och drev också frågan med framgång under det svenska EU-ordförandeskapet . Bakgrunden till direktivet är ett antal domar i som slagit fast att sjukvård, oavsett hur den är finansierad och organiserad, träffas av fördraget om Europeiska unionens funktionssätts (EUF-fördraget) regler om fri rörlighet för tjänster. Patienter har därför rätt till ersättning från sitt hemland för vård utförd i andra EU-länder på samma villkor som gäller för vård i hemlandet. rättspraxis har dock skapat behov av en rättslig reglering inom unionen. Syftet med direktivet är därför att åstadkomma en mer allmän och effektiv tillämpning av de principer som har utarbetat och på så sätt utveckla den inre marknaden. Enligt direktivets bestämmelser ska medlemsstaterna genomföra nödvändiga ändringar i nationell lagstiftning i överensstämmelse med vad som föreskrivs i direktivet. Direktivet föranleder en översyn av de svenska myndigheternas och landstingens hantering av den gränsöverskridande vården. I syfte att stärka patienternas möjlighet att välja vårdgivare inom tandvården har regeringen vidtagit en rad åtgärder, bl.a. genom krav på vårdgivarna att tillhandahålla prislistor och information om behandlingsförslag och patientens tandhälsa. har startat en elektronisk prisjämförelsetjänst för att på ett enklare sätt möjliggöra jämförelser av olika vårdgivares priser. SKL har startat en tandvårdsrådgivningstjänst på internet som nås via sjukvårdsrådgivningens hemsida . tog regeringen initiativ till en förstudie för att klarlägga förutsättningarna för att integrera elektroniska prisjämförelsetjänst med Sjukvårdsrådgivningens tandvårdsrådgivningstjänst. SKL och (f.d. ) har genomfört förstudien som redovisades och visade att den nuvarande lösningen hade omfattande utvecklingsbehov och att det finns flera synergieffekter med att flytta prisjämförelsetjänsten från till . Tjänsten kan bl.a. integreras med övrig tandvårdsinformation och frågetjänst på . Regeringen beslutade därför om att utbetala medel till SKL för att i enlighet med förstudien utveckla en prisjämförelsetjänst för tandvård. Tjänsten ska vara leveransklar . 4.6.2Ökad mångfald av vårdgivare Begreppen valfrihet och mångfald hänger tätt ihop. För att uppnå valfrihet för patienten krävs ett varierat utbud av utförare att välja emellan. De insatser som regeringen har genomfört för att öka valfriheten för patienten har därför inriktats på att skapa just en mångfald av vårdgivare i form av privata eller ideella organisationer som verkar parallellt med den landstingsdrivna hälso- och sjukvården. Regeringen kan konstatera att mycket har hänt i form av t.ex. nyetableringar i primärvården. Det finns dock fortfarande områden som behöver utvecklas vilket också framkommit i de utvärderingar som gjorts. Detta gäller bl.a. avsaknaden av nischade verksamheter och innovativt tänkande när det gäller processer och tjänster. Mångfald av vårdgivare är ett fortsatt utvecklingsområde De uppföljningar som gjorts för att följa mångfalden har främst fokuserat på huruvida de valfrihetsreformer som genomförts lett till att fler nya aktörer kommer in i hälso- och sjukvården. Utfallen från dessa utvärderingar visar också att antalet aktörer ökat . Exempelvis konstaterar i sin uppföljning av införandet av vårdval i primärvården att i princip inga nya vårdcentraler tillkommit inom ramen för landstingens verksamheter, dvs. tillskottet av nya vårdcentraler kan nästan uteslutande hänföras till privata vårdgivare. konstaterar vidare att två tredjedelar av de privata vårdcentralerna drivs av små företag, dvs. företag med färre än 50 anställda. Tre stora företag äger tillsammans 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 en tredjedel av de vårdmottagningar som bedrivs i privat regi. I förhållande till det totala antalet vårdcentraler i primärvården har dock dessa företag endast av vårdcentralerna. konstaterar också att flera företagsformer finns representerade bland ägarna av de privata vårdcentralerna inom primärvården men att bestod av frivilligorganisationer eller idéburet företagande. Även och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser har ett uppdrag att följa utvecklingen inom vård och omsorgssektorerna, men ska göra detta utifrån ett entreprenörskapsperspektiv. Inom ramen för uppdraget har myndigheterna publicerat ett flertal mindre studier kring bl.a. vilka vårdföretagarna är i vårdvalssystemen och hur företagarna ser på valfrihetssystemen generellt. Rapporterna visar, i likhet med uppföljning, att många små företag är verksamma inom ramen för valfrihetssystemen. Rapporterna visar också att många företag startades i samband med införandet av vårdvalet, dvs. det var inte enbart aktörer som redan var verksamma som utökade sin verksamhet, och att av de privata vårdcentralerna har ökat antalet anställda för att möta ett ökat patientunderlag. Regeringen har gett i uppdrag att utarbeta och genomföra en pilotsatsning med s.k. utvecklingscheckar för att främja tillkomst av innovationer inom vård och omsorg. Utvecklingscheckarna ska kunna användas av mottagaren för finansiering av externa kostnader för utveckling, rådgivning eller kommersialisering av innovativa idéer eller lösningar. Uppdraget ska stimulera innovationskraften hos individer eller företag inom vård och omsorg och bidra till att öka andelen innovativa entreprenörer inom vård och omsorg. Mottagaren ska själv kunna välja vilken utförare den vill använda sig av. För att skapa ökade förutsättningar för entreprenörskap och ökad mångfald har regeringen också gett och i uppdrag att främja informations- och kunskapshöjande insatser för entreprenörskap inom vård- och omsorgsutbildningar under 20102012. För att stödja landsting, kommuner och enskilda företag har regeringen gett Kammarkollegiet i uppdrag att utveckla en vägledning för upphandling inom vård och omsorg. Syftet med vägledningen är att underlätta 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 upphandlingsprocessen för kommuner och landsting samt leverantörer. Vägledningen ska bidra till att krav och villkor i ökad utsträckning anpassas efter den aktuella upphandlingen och ger utrymme för innovationer och en mångfald av leverantörer och lösningar. Inom ramen för uppdraget har myndigheten tagit fram ett antal separata vägledningar, bl.a. en checklista för framtagning av förfrågningsunderlag vid upphandling enligt Lag om valfrihetssystem (LOV) och en kravspecifikation för upphandling av primärvård enligt LOV. Inom tandvården har patienterna ett stort antal vårdgivare att vända sig till. Under det nya tandvårdsstödets första år gick nära tre fjärdedelar av statens utgifter till tandvård utförd av privata vårdgivare. Utbudet av vårdgivare varierar dock mellan olika delar av landet. Regeringen gav 2008, mot bakgrund av tillkännagivande i denna fråga (bet. 1997/98:SoU25, rskr. 1997/98:289), Statskontoret i uppdrag att följa upp landstingens ekonomiska redovisning av folktandvården och dess olika verksamheter i syfte att ge underlag för en bedömning av graden av transparens och risken för konkurrenssnedvridande subventioner till folktandvården samt att, vid behov, ge förslag till åtgärder. Statskontoret redovisade 2009 delrapporten av landstingens ekonomiska redovisning av folktandvården. Rapporten visar att det då inte fanns en tillräckligt väl utvecklad särredovisning som gjorde det möjligt för externa intressenter att bedöma om det förekom konkurrenssnedvridande subventioner till folktandvården. Det fanns därmed enligt Statskontorets bedömning inte en tillräcklig grad av transparens i landstingens ekonomiska redovisning av folktandvården. Efter att delrapporten överlämnats till har huvudmännen initierat ett utvecklingsarbete för att ta fram en gemensam redovisningsmodell för folktandvården, som uppfyller kraven på transparens. Huvudmännen har för avsikt att börja tillämpa den gemensamma redovisningsmodellen . I sin slutrapport, som lämnades bedömer Statskontoret att modellen lever upp till kraven på en transparent redovisning. Kvaliteten på redovisningen bestäms dock av den faktiska tillämpningen. Statskontoret föreslår därför att en uppföljning av huvudmännens ekonomiska redovisning av folktand- När en sådan uppföljning har genomförts avser regeringen att återkomma till med anledning av tillkännagivandet. 4.6.3Hälso- och sjukvård till asylsökande överlämnade utredningen om vård till papperslösa m.fl. sitt betänkande Vård efter behov och på lika villkor en mänsklig rättighet (SOU 2011:48) till regeringen. Utredningen har haft i uppdrag att överväga och lämna förslag på hur en utvidgad skyldighet för landstingen att erbjuda subventionerad hälso- och sjukvård åt asylsökande, personer som håller sig undan verkställighet av ett beslut om avvisning eller utvisning, samt personer som befinner sig i utan att ha ansökt om nödvändig tillstånd för att vistas här kan utformas i förhållande till nuvarande reglering. Förslagen bereds inom . 4.6.4Bra bemötande inom psykiatrin men bristfällig samverkan Patienter befinner sig ofta i ett underläge i fråga om kunskap och möjligheter att påverka sin vård. Det förhållandet gäller i högsta grad inom den psykiatriska vården som i vissa fall utförs under tvång. Förutsättningarna för att kunna ta till sig information och vara delaktig i vården är mycket olika från fall till fall, och det är också mycket individuellt vad människor upplever som ett gott och respektfullt bemötande. Regeringen har genomfört ett antal insatser som syftar till att lyfta fram både patientens behov och dennes upplevelser av den vård som ges. Exempelvis har inom ramen för sin tillsynsverksamhet sett på samverkansformer när det gäller personer med psykiatriska funktionsnedsättningar och SKL har tillsammans med landstingen genomfört särskilda patientenkäter inom psykiatrin. Insatser har också genomförts för att öka möjligheten till arbete och sysselsättning för personer med psykisk funktionsnedsättning. tillsyn visar på brister i verksamheterna På regeringens uppdrag bedriver ett flerårigt tillsynsprojekt som rör personer med psykisk funktionsnedsättning. har tillsynen, inom ramen för projektet, haft två inriktningar. Myndigheten har granskat om kommuner och landsting ingått överenskommelser om samarbete och om de tillsammans har upprättat individuella planer för enskilda personer utifrån de nya lagbestämmelserna som infördes i socialtjänstlagen (2001:453) och hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) . När det gäller överenskommelser konstaterar att det finns sådana som reglerar hur kommuner och landsting ska samarbeta kring personer med psykiska funktionsnedsättningar. Innehållet i kommunernas och landstingens överenskommelser visar dock att flera viktiga samverkansområden är oreglerade. Det gäller bland annat äldre med psykisk funktionsnedsättning, kognitiva hjälpmedel, rutiner för hur barn till personer med psykisk funktionsnedsättning kan ges information, råd och stöd på bästa sätt när båda huvudmännen är involverade, tidpunkt för uppföljning och utvärdering, former för hur tvister ska lösas samt brukarorganisationernas och närståendes möjligheter att lämna synpunkter på överenskommelsens innehåll. När det gäller individuella planer konstaterar att sådana sällan upprättas. framhåller att avsaknad av en individuell plan för den enskilde kan innebära en risk för att personen hamnar mellan stolarna och därmed inte får sina behov av insatser tillgodosedda fullt ut. kommer att lämna en slutrapport från detta uppdrag . Patienter inom psykiatrin upplever ett gott bemötande Patienternas erfarenheter av och synpunkter på vården är ett viktigt underlag för sjukvårdens utvecklings- och förbättringsarbete. SKL har med stöd av bl.a. regeringen genomfört ett antal olika patientenkäter inom olika områden. skickades 47 000 enkäter ut till slumpvis utvalda vuxna patienter som besökt eller varit inlagda inom den allmänna psykiatrin i 19 landsting. Resultaten visar att av patienterna uppgav att man helt och hållet eller delvis blev bra bemött av personalen när man kom till avdelningen. Samma nivåer gällde frågor om förtroende för personalen. Analyser av skillnader i upplevd kvalitet inom den specialiserade vården mellan kvinnor och män visar att det finns små 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 eller inga skillnader mellan könen. De förbättringsområden som patienterna pekar på är tillgängligheten till den öppna vården, behovet av en mera långsiktig vårdplanering i samråd med patienten och en tydligare information om varningssignaler att vara uppmärksam på beträffande sjukdomen eller behandlingen. genomfördes även en patientenkät för den psykiatriska slutenvården. Denna enkät visar i stort sett på samma resultat, dvs. patienter upplever ett gott bemötande från personalen men vissa problem kvarstår när det gäller t.ex. vårdplanering. Skyldigheter att informera och göra patienter delaktiga i vården publicerade en , verksamhetschefer och personal där man ger en samlad beskrivning av lagstiftning, föreskrifter och andra regelverk som gäller patientens ställning och rätten till information, delaktighet och kontinuitet. vänder sig generellt till personal inom hälso- och sjukvården men myndigheten uppmärksammar tydligt att personalen inom den psykiatriska tvångsvården har ett särskilt stort ansvar att verka för att deras patientgrupper får ett bra bemötande och en adekvat behandling. Ökad delaktighet för personer med psykisk funktionsnedsättning Inom ramen för psykiatrisatsningen fick Arbetsförmedlingen i uppdrag att i samverkan med upphandla rehabilitering och andra stödtjänster för personer med nedsatt arbetsförmåga på grund av psykisk funktionsnedsättning. Regeringen har totalt avsatt för uppdraget, som pågår . hade 704 personer startat, 399 av dessa hade avslutat sitt deltagande och 305 hade en pågående sysselsättning hos upphandlad aktör. Av de 704 personer som hade startat är 290 personer (41,) män och 414 personer (58,) kvinnor. Av de som avslutat projektet hade gått vidare till arbete eller studier, vilket enligt Arbetsförmedlingen är ett bra resultat med tanke på att detta är en målgrupp som står mycket långt från arbetsmarknaden och där arbetslösheten är mycket stor. fördelar verksamhetsbidrag enligt förordningen (2009:955) om statsbidrag till vissa juridiska personer som till- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 handahåller meningsfull sysselsättning till personer med psykisk funktionsnedsättning. Sysselsättningen ska vara utformad så att den stärker den enskildes möjligheter att leva ett självständigt liv och vara inriktad mot rehabilitering i syfte att främja att den enskilde kan återgå till ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden. avsattes och fördelades för detta ändamål. Enligt har insatsen bidragit till ett utökat och mer varierat utbud av sysselsättning för denna målgrupp. Regeringens arbete inom detta område inriktas mot att skapa goda förutsättningar för att hälso- och sjukvårdens resultat ska kunna följas upp på ett öppet och jämförbart sätt. Regeringens bedömning är att fortlöpande och systematisk uppföljning av vårdens resultat är en avgörande framgångsfaktor för att vården ständigt ska kunna utvecklas och förbättras. En högkvalitativ och öppen uppföljning blir därför även ett viktigt led i att möjliggöra att de uppställda kvalitetsmålen för hälso- och sjukvården kan uppnås. En viktig del i resultatuppföljning av vården är patienternas upplevelser (se avsnitt 4.6. och 4.7.1). Det pågår ett ständigt arbete med att utveckla metoder och verktyg för att förbättra möjligheterna till en uppföljning av god kvalitet. Regeringens bedömning är att en grundläggande del i detta arbete är att vidta åtgärder för att förbättra datakvaliteten i de informationskällor som används för uppföljning. Förutom att en förbättrad datakvalitet, i t.ex. kvalitetsregister och hälsodataregister, bidrar till en förbättrad uppföljning bidrar den även till utökade möjligheter att bedriva registerbaserad klinisk forskning av hög kvalitet. Regeringen har drivit på denna utveckling bl.a. genom att påbörja en utökad satsning på kvalitetsregister, genom satsningar på öppna jämförelser och genom att har fått i uppdrag att utarbeta och implementera en nationell informationsstruktur och ett nationellt fackspråk inom vården. Vidare inledde Myndigheten för vårdanalys sin verksamhet. Myndighetens huvuduppdrag är att följa upp hur väl hälso- och sjukvården totalt sett fungerar och analysera större satsningar och reformer. Regeringen anser att det är av vikt att följa utvecklingen vad det gäller metoder och verktyg för uppföljning. Ett mått på kvaliteten i de nationella kvalitetsregistren är registrens täckningsgrad. Det är inte något heltäckande mått men ger en viss indikation på användbarheten av registerdata för uppföljning och forskning. Tabell 4.9 Täckningsgrad i ett antal i förhållande till Täckningsgrad (%) Riks-Stroke (förstagångsfall) 4.7.1Utvecklingsarbete för att förbättra uppföljningen För att svensk hälso- och sjukvård kontinuerligt ska kunna utvecklas och förbättras och för att stärka patienternas ställning i vården, behöver verksamheterna regelbundet följas upp och utvärderas. Det pågår flertalet olika projekt för att förbättra möjligheterna att följa utvecklingen inom hälso- och sjukvården på olika nivåer. Bland annat har utöver sina årliga rapporteringar av situationen i hälso- och sjukvården genomfört ett antal fördjupade studier på olika områden. Ny myndighet för uppföljning av vården bildades en ny myndighet, Myndigheten för vårdanalys. Myndigheten har till huvuduppgift att ur ett patient-, brukar- och medborgarperspektiv följa upp och analysera verksamheter och förhållanden inom hälso- och sjukvården, tandvården samt verksamheter i gränssnittet mellan vård- och omsorg. Myndigheten har dessutom till uppgift att analysera vårdens och omsorgens funktionssätt samt effektivitetsgranska statliga åtaganden och verksamheter inom berörda områden. möjlighet att ge myndigheten i uppdrag att utvärdera effekterna av de reformer och satsningar som initieras. Patienternas upplevelser av vården är en av de viktigaste kvalitetsindikatorerna SKL har tillsammans med landstingen genomfört ett antal olika patientenkäter till bl.a. patienter i primärvården, den specialiserade öppenvården och vid akutmottagningar.