prop · GZ031d27 · 2011-09-20 00:00:00 — Förändring till följd av: Pris- och löneomräkning 2 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3.6.91:9 Bidrag till administration av grundbeloppet 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 53 019 tkr prisnivå. 3Motsvarar 52 946 tkr prisnivå. 4Motsvarar 52 945 tkr prisnivå. Ändamålet för anslaget är bidrag till förvaltningskostnader i den kompletterande arbetslöshetskassan Alfa. Utgifterna avser administrationen av grundbeloppet för de personer som inte är anslutna till någon arbetslöshetskassa. fick totalt 36 800 personer ersättning från Alfakassan, varav 15 500 personer var anslutna och 21 300 ej anslutna till kassan. Antalet anslutna ersättningstagare minskade och icke anslutna . Minskningen av antalet ersättningstagare var en konsekvens av den minskande arbetslösheten. präglades Alfakassan av långa handläggningstider, särskilt för gruppen som inte var ansluten till Alfakassan, men har handläggningstiden successivt avtagit för att stabiliseras på mer normala nivåer. Administrationsavgiften som tas ut av dem som inte är anslutna till Alfakassan uppgick till , för att därefter öka till per ersättningsdag. Regeringen förslår att anvisar ett ramanslag på . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 3.34 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:9 Bidrag till administration av grundbeloppet Förändring till följd av: 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3.6.101:10 Bidrag till Stiftelsen 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Ändamålet för anslaget är bidrag till Stiftelsen för de åtaganden svenska staten har för verksamheten och kompensation för de ökade kostnader som uppstår för och till följd av att utbildningstjänsterna är mervärdesskattepliktiga i . Stiftelsen är en svensk statlig stiftelse som enligt en överenskommelse med och anordnar utbildningar. Syftet är att främja åtgärder som bidrar till att utveckla arbetsmarknaden och att stärka det regionala samarbetet för i första hand de nordligaste delarna av , och . För att uppnå detta ska stiftelsen bl.a. utveckla, organisera och genomföra utbildningar inom avtalade områden. Samtliga medverkande länder har en riksrekrytering till utbildningarna. Förutom statsbidraget finansierar stiftelsen verksamheten genom intäkter från kurs- och uppdragsverksamhet. Utöver stiftelsens stadgar regleras verksamheten av en överens- kommelse mellan länderna som omförhandlas . beslutade , och att förlänga överenskommelsen mellan länderna , i stället för att som brukligt, omförhandla överenskommelsen mellan länderna (dnr A2010/2870). påbörjas en omförhandling av överenskommelsen mellan länderna för perioden 20122015 (se avsnitt 3.4.10). Verksamheten har i huvudsak avsett tillhandahållande av arbetsmarknadsutbildningar, gymnasieutbildningar och anpassade företagsutbildningar. har elevtillströmningen på stiftelsens 335 avtalade utbildningsplatser varit något sämre än och den totala beläggningen har uppgått till . Den minskade beläggningen beror på att ökningen av avtalade utbildningsplatser inte har kunnat nyttjas fullt ut (dnr A2011/2836). Avtalade årsplatser har utifrån överenskommelsen fördelats mellan länderna på följande sätt: 80, 70 och 185 årsplatser. För redovisar stiftelsen en omsättning på . Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på . 3.6.111:11 Bidrag till lönegarantiersättning 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Ändamålet för anslaget är ersättningar till arbetstagare för lönefordringar enligt lönegarantilagen (1992:497) vid konkurs och företagsrekonstruktion. Anslaget ska även täcka administrativa kostnader hos Kammarkollegiet för förvaltning av anslaget. Från anslaget ersätts också länsstyrel- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 serna för arbetet med att betala ut ersättning för lönefordringar. Lönegarantiersättningen utgör ett skydd om arbetsgivaren går i konkurs eller genomgår en företagsrekonstruktion och den anställde har utestående lönefordringar. Anslaget är nettobudgeterat, vilket innebär att belopp som återkrävs vid konkurser och företagsrekonstruktioner förs till anslaget och får användas för utbetalning av ersättning. De viktigaste utgiftsstyrande faktorerna för anslaget är utvecklingen av antalet konkurser och företagsrekonstruktioner, antalet anställda och deras lönenivåer, liksom antalet dagar som lönegarantiersättningen utbetalas. En begränsning av utgifterna utgörs av det lagstadgade maximibeloppet som motsvarar fyra gånger basbeloppet per person. Inkomstsidan påverkas av hur stora tillgångar som återkrävs vid konkurser och företagsrekonstruktioner. uppgick bruttoutgifterna på anslaget för lönegarantiersättningen till , de administrativa utgifterna till (de administrativa utgifterna belastar anslaget nästkommande budgetår) och inkomsterna till . Inkomsterna har minskat med en halv procent och bruttoutgifterna har minskat jämfört med (se tabell 3.37). Nettoutgifterna har därmed minskat med jämfört med . Anslagssparandet har förts bort som en indragning av anslagsbelopp. Tabell 3.37 Nettoutgifter m.m. för anslaget 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning respektive 2011 Antalet konkurser uppgick till drygt 3 700 (se tabell 3.38), vilket är en minskning med jämfört med . Antalet anställda i de aktuella företagen uppgick till drygt 9 400, vilket är en minskning jämfört med . Lönegaranti vid företagsrekonstruktion infördes . Antalet rekonstruktioner uppgick till 194 och har därmed minskat jämfört med . Antalet berörda anställda i företagsrekonstruktioner uppgick till drygt 4 300 personer och har därmed minskat med jämfört med . Antalet personer som har fått lönegarantiersättning vid konkurs eller företagsrekonstruktion uppgick till 24 300 juli 2010juni 2011 (se tabell 3.39), vilket är en minskning jämfört med . Den genomsnittliga ersättningen per person, inklusive arbetsgivaravgift, uppgick till och har därmed ökat med jämfört med /2010. Det genomsnittliga antalet dagar med lönegarantiersättning vid konkurs eller företagsrekonstruktion uppgick till 52, vilket är fler jämfört med /2010 (se tabell 3.39). Tabell 3.38 Företagskonkurser m.m. Antal anställda berörda av Antal anställda berörda av Källa: Tillväxtanalys och Kammarkollegiet. Statistik för företagsrekonstruktioner finns ej tillgänglig. Tabell 3.39 Antal personer med lönegarantiersättning m.m. / Källa: Kammarkollegiet. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 3.40 Antal personer med lönegarantiersättning m.m. uppdelat på företagskonkurs och företagsrekonstruktion 2010juli 2010/ Antal personer med lönegaranti- Antal personer med lönegarantiersätt- Genomsnittlig ersättning per person Genomsnittlig ersättning per person per person vid konkurs per person vid företagsrekonstruktion Källa: Kammarkollegiet. Jämfört med anvisade medel på statsbudgeten beräknas utgifterna bli högre på grund av att utgifterna för lönegarantiersättningen inte har utvecklats i den riktning som tidigare bedömdes. Därför föreslås anslaget ökas med på ändringsbudget i samband med denna proposition. Jämfört med ekonomiska vårproposition beräknas utgifterna bli högre 2012, högre 2013, högre 2014 och i det närmaste oförändrade 2015. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag om . Tabell 3.41 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning Förändring till följd av: 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Arbetslivspolitiken är indelad i områdena Arbetsmiljö, Arbetsrätt och Lönebildning. Arbetsmiljöområdet omfattar insatser för ett väl fungerande arbetsmiljöarbete. I området ingår verksamhet vid (). Stöd till den regionala skyddsombudsverksamheten omfattas också. Resultat inom arbetsmiljöområdet redovisas under avsnitt 4.4.1. Verksamheten vid AV redovisas på anslagsnivå under avsnitt 4.6.1. Arbetsrättsområdet behandlar de arbetsrättsliga frågorna, utom den del som avser statlig arbetsrätt (se redovisning av Statliga arbetsgivarfrågor inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning). Resultat redovisas under avsnitt 4.4.3. Verksamheterna vid Arbetsdomstolen och för arbetstagares uppfinningar redovisas på anslagsnivå under avsnitten 4.6.2 och 4.6.3. Lönebildningsområdet avser insatser för en väl fungerande lönebildning och medling i arbetstvister. I området ingår () verksamhet, som bl.a. avser kostnader för medling, informationsarbete och statistikproduktion. Resultat inom lönebildningsområdet redovisas under avsnitt 4.4.5. Verksamheten vid MI redovisas på anslagsnivå under avsnitt 4.6.5. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom område Arbetsliv 2:3 för arbetstagares uppfinningar 2:4 Internationella arbetsorganisationen () Anm. Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summa. 1Utfall 2010 inkluderar det under uppförda anslaget 23:6 för . 2Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Utgifterna för arbetslivspolitiken 2011 beräknas bli marginellt högre jämfört med utgifterna . I jämförelse med anvisade medel i statens budget förväntas de prognostiserade utgifterna bli lägre, vilket beror på allmänt lägre utgifter inom området. Jämfört med ekonomiska vårproposition beräknas de totala utgifterna för området Arbetsliv bli lägre 2011, vilket främst beror på att utgifterna för anslag 2:1 beräknas bli lägre. Därefter beräknas utgifterna för området bli i de närmaste oförändrade för perioden 20122015 jämfört med ekonomiska vårproposition. Regeringens förslag: Målet för arbetslivspolitiken är goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män. Skälen för regeringens förslag: I enlighet med regeringens proposition En reformerad budgetlag (prop. 2010/11:40), anser regeringen att det är naturligt och önskvärt att den politiska viljeinriktningen och de politiska prioriteringarna formuleras i termer av mål och underställs . Målen bör vara formulerade på ett sådant sätt att de kan följas upp och ska i enlighet med budgetlagen (2011:203) utgöra grunden för regeringens resultatredovisning till . Målen är oförändrade jämfört med vad regeringen tidigare beslutat. tiken ska bidra till att nå målen för den ekonomiska politiken och därmed även medverka till att skapa förutsättningar för en hög och hållbar tillväxt och full sysselsättning. Mål för arbetslivspolitikens tre delområden Arbetsmiljö: En arbetsmiljö som förebygger ohälsa, olycksfall och motverkar att människor utestängs från arbetet och tar hänsyn till människors olika förutsättningar och bidrar till utvecklingen av både individer och verksamhet. Arbetsrätt: En arbetsrätt som skapar förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Lönebildning: En lönebildning i samhällsekonomisk balans och arbetsfred. Resultatredovisningen i det följande görs i förhållande till målen inom arbetslivspolitiken (se vidare avsnitten 4.4.1, 4.4.3 och 4.4.5). Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen De indikatorer för arbetsmiljön som används för att redovisa resultaten inom verksamhetsområdet är följande: -Antal dödsfall i arbetsolyckor. -Antal anmälda arbetsolyckor med frånvaro. -Antal anmälda arbetssjukdomar. -Andel av sjukfrånvaron som uppges bero på arbetsorsakade besvär. -Anställda och ohälsa. -Krav och kontroll i arbetslivet, andel som inte kan koppla bort tankarna från arbetet när de är lediga och som har lågt hand- Antal anmälda arbetsolyckor inom EU15 har inte uppdaterats jämfört med budgetpropositionen och redovisas därför inte i denna proposition. Diagram 4.1 Antal dödsfall i arbetsolyckor 19952010 Dödsolyckorna har historiskt sett minskat och 2009 uppmättes den lägsta nivån dödsfall i arbetsolyckor i modern tid. ökade dock antalet dödsolyckor med 14 personer till totalt 54 personer. Av dessa var 53 män och 1 kvinna. Flest dödsolyckor bland förvärvsarbetande inträffade inom byggverksamhet, som tillsammans med tillverkningsindustri, transportrelaterade arbeten och jord- och skogsbruk, står för av dödsfallen. Dödsolyckor bland egenföretagare inträffar i 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 hög grad inom jord- och skogsbruk. har, enligt statistik från , förhållandevis få dödsolyckor i ett internationellt perspektiv. Antalet dödsolyckor per 100 000 sysselsatta uppgick till cirka 1,4 personer jämfört med cirka 2,2 personer i länderna inom EU15. Diagram 4.2 Antal anmälda arbetsolyckor med frånvaro 19952010 Antalet arbetsolyckor minskade kraftigt , främst bland män, men ökade något . Preliminära siffror tyder på att fallolyckor orsakade av snö och is ligger bakom omkring hälften av ökningen. Efter en uppgång och ligger frekvensen anmälda arbetsolyckor på en lägre nivå än (se diagram 4.2). Anmälda olyckor, som inte har gett upphov till sjukfrånvaro ökade 2010 för män och låg kvar på ungefär samma nivå som 2009 för kvinnor. Bland kvinnor är det främst fallolyckor som har resulterat i flest olycksfall, med drygt en tredjedel av anmälningarna. Bland män är förlorad kontroll över transportmedel och handverktyg den vanligaste orsaken, av alla anmälningar. Diagram 4.3 Antal anmälda arbetssjukdomar 19952010 Antal per tusen förvärvsarbetande Källor: och (). 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Antalet anmälda arbetssjukdomar har minskat kraftigt . var nedgången för både män och kvinnor. ökade antalet anmälda arbetssjukdomar igen med cirka en procent (se diagram 4.3). Ungefär hälften av sjukdomsanmälningarna orsakas av belastningsfaktorer. Var femte anmälan beror på organisatoriska och sociala faktorer. Sjukdomar orsakade av buller eller kemiska eller biologiska faktorer svarar för drygt en tiondel av sjukdomsanmälningarna. Diagram 4.4 Andel av sjukfrånvaron som uppges bero på arbetsorsakade besvär 19972010 Källor: och (). Anm. Uppgifterna bygger på den egna bedömningen av dem som ingår i undersökningen arbetsorsakade besvär. fram ökade den andel av sjukfrånvaron som uppgavs vara arbetsrelaterad. Därefter har denna andel mer än halverats. Särskilt markant var minskningen för män (se diagram 4.4). Diagram 4.5 Anställda och ohälsa, upplevda besvär hos kvinnor 19972009 Värk skuldror, axlar Källor: och (). Diagram 4.6 Anställda och ohälsa, upplevda besvär hos män Värk skuldror, axlar Källor: och (). och med 2006 ändrades datainsamlingen i undersökningen rörande Anställda och ohälsa, vilket betyder betydligt färre svarande jämfört med tidigare Förändringar bör därför tolkas med försiktighet. Ovanstående diagram illustrerar upplevda besvär avseende olika symptom hos förvärvsarbetande som kan ha en koppling till arbetslivet. Som framgår finns det skillnader mellan kvinnor (diagram 4.5) och män (diagram 4.6), då kvinnor i högre utsträckning än män upplever sig ha besvär i samtliga fall. minskade andelen kvinnor som ofta är trötta eller har värk i skuldror och axlar markant. Denna andel har åter ökat något . Andelen kvinnor som har besvär med sömnen eller upplever ängslan och oro har däremot fortsatt att minska. Andelen män som har värk i skuldror och axlar har minskat något 2009, medan andelen med övriga besvär är ungefär densamma som . Diagram 4.7 Andel som inte kan koppla bort tankarna från arbetet när man är ledig och som har lågt handlingsutrymme 19912009 Ovanstående diagram är baserat på fyra olika frågor ur arbetsmiljöundersökning. Frågorna belyser olika aspekter av egenkontroll. Brist på inflytande eller egenkontroll är en faktor som kan bidra till stress. Kombinationen av höga krav och låg egenkontroll anses som en väsentlig riskfaktor för ohälsa. Jämfört med män anger knappt dubbelt så många kvinnor att de har lågt handlingsutrymme och svårt att koppla bort tankarna från jobbet. Antalet kvinnor som ansåg sig ha denna situation ökade kraftigt . Uppgången bröts och minskade något . kan en viss ökning utläsas, men är inte signifikant, varken för kvinnor eller män. () kärnuppgift är tillsyn över efterlevnaden av arbetsmiljölagen m.m. AV meddelar också föreskrifter och allmänna råd med stöd av i första hand arbetsmiljölagen, ansvarar för införlivandet av ett antal EU- direktiv och bedriver informationsverksamhet inom arbetsmiljöområdet. I det följande ges en kortfattad beskrivning av verksamheten. Vid planering och prioritering av inspektionsverksamheten väljs de arbetsställen ut som bedöms ha de största arbetsmiljöriskerna. Därutöver avser en del insatser s.k. obligatorisk tillsyn, som föranleds av initiativ av skyddsombud, olycksfallsutredningar m.m. Arbetsställebesök används som samlingsnamn för de besök på arbetsplatser som sker för att genomföra inspektion, uppföljning, utredning, samverkan, samråd eller information. Av tabellerna 4.2 och 4.3 framgår utvecklingen avseende antalet arbetsställebesök respektive antalet inspektioner . Tabell 4.2 Antal arbetsställebesök 20082010 Tabell 4.3 Antal inspektioner 20082010 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 AV:s anslag minskade 2009, vilket innebar ett minskat antal inspektioner och färre arbetsställebesök. har ett mål för AV varit att öka den del av inspektörernas tid som används till inspektion. har det inneburit att antalet inspektioner och arbetsställebesök åter har ökat. Antalet arbetsställebesök per inspektör ökade , varför målet om att öka inspektörernas tid till inspektion anses ha uppnåtts. Antalet förelägganden och förbud minskade något , men ökade igen med . Vid nästan hälften av alla inspektioner görs ett uppföljningsbesök. För att minska administrationen för både myndighet och arbetsgivare, bedömer AV vid vissa inspektioner på prov, att arbetsgivaren inte behöver lämna något skriftligt svar efter att AV har ställt krav vid första besöket. Åtgärderna följs i stället upp vid ett uppföljningsbesök. Ytterligare en fördel är att både arbetsgivarna och skyddsombuden får ytterligare ett tillfälle att stämma av sitt arbetsmiljöarbete med en inspektör. Genom större och bredare tillsynsaktiviteter nås ett ökat genomslag för förbättrande arbetsmiljöåtgärder och underlättas för- och efterarbetet för dem som utför inspektionen. Nationella tillsynsinsatser har gjorts avseende hot, våld och jämställdhet i detaljhandeln, riskbedömning inom tillverkningsindustrin, överbeläggningar inom sjukvården och unga i arbete. har AV påbörjat arbetet med att testa en ny tillsynsmodell som innebär att samtliga arbetsställen inom en bransch ska genomgå inspektion, s.k. screening. AV har tagit fram dokumentation och tekniskt stöd och skickat ut information om screeningen till samtliga arbetsgivare i den grafiska branschen. Marknadskontroll av olika produkter är en annan viktig del i AV:s arbete. öppnades cirka 150 marknadskontrollärenden och 65 avslutades. Genom revidering av befintliga föreskrifter utfärdades fyra nya författningar och en författning upphävdes. Därtill har AV deltagit i ett omfattande internationellt och nationellt standardiseringsarbete. På informationsområdet har de interaktiva tjänster som skapades utvecklats. De tre mest besökta utbildningarna är systematiskt arbetsmiljöarbete (21 000 besök), riskbedömning (11 000 besök) och byggarbetsmiljö (6 000 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Information om arbetsmiljö har översatts till 20 språk varav fyra har publicerats på hemsidan. Boken för utlandsanställda som arbetar i en begränsad tid har tryckts i en omarbetad upplaga till följd av nya regler på området med anledning av Laval-domen. Boken har översatts till engelska och har skickats till samtliga utländska ambassader i och till svenska ambassader utomlands. Informationssatsningen för att nå nystartade och små företag fortsatte. a. fyra kunskapsöversikter publicerats och presenterats vid olika seminarier. AV har också en viktig roll i regeringens arbete med att minska de administrativa kostnaderna för organisationer och företag. Inom områden har de administrativa kostnaderna för regler som belastar företag minskat med eller 2010 (2011: Resultat från mätperioden 20062010). Cirka hälften av minskningen är resultat av arbete inom AV. När ett behov uppstår överväger man noga om en föreskrift behövs eller om man kan lösa problemen på annat sätt, t.ex. genom information. har antalet paragrafer minskat med två tredjedelar. Genom de aktiviteter som har redovisats ovan är den sammantagna bilden att AV använder sina tilldelade resurser i linje med sitt uppdrag på ett effektivt och väl avvägt sätt. Skyddsombuden är en viktig del av det svenska arbetsmiljösystemet. De regionala skyddsombudens uppgift är att aktivera och vara ett stöd för arbetstagarsidan i det lokala arbetsmiljöarbetet, främst på mindre arbetsställen där det saknas skyddskommittéer. Staten ger ett bidrag till den regionala skyddsombudsverksamheten. Regeringen gav () i uppdrag att se över rutinerna för administration och redovisning av hur det statliga stödet på används och vid behov utarbeta nya rutiner. Rapporten har remissbehandlats (dnr A2009/2948/ARM). Regeringen gav , i enlighet med ESV:s förslag, AV i uppdrag att fastställa vilka prestationer arbetstagarorgani- sationerna ska återrapportera med anledning av att statligt stöd till den regionala skyddsombudsverksamheten betalats ut. Särskild satsning på arbetsmiljö 2010 samt 47 miljoner kronor för extra arbetsmiljöinsatser. Satsningen utgår från inriktningen för den förnyade arbetsmiljöpolitiken, som innebär att politiken ska bidra till den samlade jobbpolitiken och lyfta fram arbetsmiljöns potential för ökad konkurrenskraft. AV har därför tillförts extra medel inom tre områden; informations- och kunskapssatsning, förstärkt information till utländska företag och arbetstagare samt marknadskontroll och standardiseringsarbete. AV har utnyttjat de avsatta beloppen till fullo och det kan konstateras att denna satsning har fått stor inverkan på vad som har kunnat göras när det gäller såväl omfattning, som utformning på samtliga områden som har pekats ut i uppdraget. Syftet är att förstärka AV:s informations- och kunskapsspridning om arbetsmiljöfrågor så att fler arbetsplatser, även de minsta, stimuleras till ett effektivt arbetsmiljöarbete. För att följa utvecklingen när det gäller kunskap och motivation i arbetsmiljöarbetet, har verket låtit göra undersökningar bland arbetsgivare och arbetstagare , 2007 och 2010. Resultaten tyder på att kunskapen och intresset för grundläggande arbetsmiljöfrågor fortsätter att öka. har ytterligare arbete med att målgruppanpassa myndighetens information genomförts och särskilda satsningar gjorts för att i högre utsträckning nå även de mindre företagen. Inom ramen för uppdraget har AV publicerat fyra kunskapsöversikter där välrenommerade forskare sammanfattat kunskapsläget inom olika forskningsområden och ytterligare tretton stycken har beställts. Förstärkt information till utländska företag och arbetstagare Satsningen innebär att informationen om bl.a. arbetsmiljöregler till utländska företagare och arbetstagare ökar. För att förstärka informatio-