prop · GY03162 · 2011-08-30 00:00:00 — Skattebefrielse för pilotprojekt har därför kommit att förlora sin praktiska betydelse. Detta innebär också att regeringen inte ställer krav på teknisk utveckling eller tekniskt nyhetsvärde vid beslut om skattebefrielse. I stället får alla biodrivmedel skattebefrielse efter ansökan oavsett teknik. I de uppföljningar som har gjort av skattebefrielsen har myndigheten inte kunnat spåra någon utveckling mot nya eller andra tekniker än de som redan varit kända . Myndigheten bedömer även att biodrivmedel för låginblandning sannolikt har en mindre teknikdrivande effekt. Låginblandning är ett effektivt sätt att snabbt få ut stora volymer biodrivmedel på marknaden, men det bidrar inte till någon utveckling av nya drivmedel. Detta gynnar framför allt befintliga tekniker som kan befästa sin särställning på marknaden. Det finns därmed en risk att skattebefrielsen bidrar till inlåsning i tekniker som inte är långsiktiga, eller kan fungera som övergång till långsiktiga lösningar. 222Pricewaterhouse (2010), Appetite for change Global business perspectives on tax and regulation for a low carbon economy. Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? Regeringen fortsätter att besluta om skattebefrielse i särskilda fall oklart vilka särskilda fall som avses har , på förslag från regeringen, beslutat att regeringen /11 ska kunna fatta beslut om skattelättnader för biodrivmedel, i särskilda fall, utan att det behöver röra sig om pilotprojekt. Förändringen innebär att lagstiftningen nu kommer att spegla hur besluten för biodrivmedel varit utformade . framgår inte i vilka särskilda fall som regeringen kan besluta om skattelättnader för biodrivmedel. Regeringen har inte heller lämnat besked om vad som händer med skattebefrielsen efter 2013, då statsstödsgodkännande löper ut. 9.3Skattebefrielsen för biodrivmedel medför en del effekter som motverkar syftet Skattebefrielse för låginblandning kan innebära ökad konsumtion av bensin och diesel Skattebefrielsen syftar till att utjämna produktionskostnader mellan olika biodrivmedel. När skattebefrielse utgår för biodrivmedel som låginblandas i bensin eller diesel innebär detta att även priset och konsumtionen av dessa drivmedel påverkas. Hur mycket konsumtionen av bensin eller diesel påverkas är dock en empirisk fråga. Inom ramen för granskningen redovisar några enkla räkneexempel som visar att skattebefrielsen bidrar till lägre priser på bensin och diesel, allt annat lika, men att påverkan på bensin- och dieselkonsumtionen blir ganska liten. Vid dagens priser, skatter och låginblandningsnivåer kan skattebefrielsen innebära omkring 0,5 till 2 procents högre bensinkonsumtion, beroende på hur priskänslig konsumtionen antas vara. Skattebefrielsens påverkan på dieselkonsumtionen blir mindre, eftersom priskänsligheten för diesel är lägre jämfört med bensin. Även små förändringar av konsumtionen av bensin eller diesel innebär dock ökade utsläpp av växthusgaser. Den ökning som redovisas i räkneexempel är tillräckligt stor för att motverka uppemot en fjärdedel av den utsläppsminskning som den totala låginblandningen av biodrivmedel för med sig. Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? Skattebetalarna subventionerar bilägarna vilket inte är förenligt med principen att förorenaren ska betala Skattebefrielsen för biodrivmedel finansieras av alla skattebetalare gemensamt. Detta innebär att skattebetalarna i detta fall subventionerar bilägarna. Skattebefrielsen är därför inte förenlig med principen att förorenaren ska betala för sina utsläpp. Detta gäller särskilt om skattebefrielsen innebär att priserna på bensin och diesel blir lägre än de annars skulle varit.223 Etanolbilar ger högre utsläpp vid bensindrift jämfört med bensinbilar Antalet etanolbilar har ökat ganska kraftigt . Även om antalet etanolbilar ökat är det inte säkert att klimatnyttan ökat i lika stor utsträckning, det beror helt enkelt på vilket bränsle bilarna tankas med och på bilarnas bränsleförbrukning. Som tidigare konstaterats har de låga bensinpriserna inneburit att många etanolbilsägare tankat bensin i stället Den genomsnittliga bränsleförbrukningen för nya etanolbilar är dock högre än för bensinbilar. När etanolbilar tankas med bensin blir utsläppen därför högre jämfört med när bensinbilar tankas med bensin. Om skattebefrielsen för låginblandning även bidrar till lägre priser på bensin finns här ytterligare en motverkande effekt, eftersom tankningsgraden för E85 till stor del följer bensinpriset. Tullvillkoret innebär dyrare biodrivmedel och minskad klimatnytta EU tillåter inte att skattebefrielsen leder till att biodrivmedel överkompenseras relativt de fossila drivmedel de ersätter. Eftersom skattebefrielsen är svår att differentiera mellan biodrivmedel med olika produktionskostnader är detta ett problem. För att hantera problemet med överkompensation har regeringen infört ett tullvillkor för etanol som används till låginblandning. Tullvillkoret innebär att skattebefrielse endast ska medges för låginblandad etanol om etanolen importerats till den högsta möjliga tullsatsen. Tullvillkoret innebär också att inhemsk eller inom EU producerad etanol med höga produktionskostnader blir mer konkurrenskraftigt relativt importerad etanol med låga produktionskostnader. Därmed blir användningen av etanol för låginblandning dyrare än nödvändigt. Denna ökade kostnad har inte sin motsvarighet i ökad klimatnytta. Tullvillkoret gynnar snarare etanol som innebär mindre utsläppsreduktioner på bekostnad av etanol som kan innebära större utsläppsreduktioner. 223Principen om att förorenaren betalar (Polluters Pay Principle PPP) innebär att det alltid är den som orsakar eller riskerar att orsaka en miljöstörning som ska bekosta de förebyggande eller avhjälpande åtgärderna. 2 kap. 3 § (1998:808). Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? Beräkning av överkompensation missgynnar biodrivmedel med lägre produktionskostnad Beräkningen av om skattebefrielsen inneburit överkompensation eller inte är styrande för hur skattebefrielsen utformas, till exempel om tullvillkoret ska behållas eller inte. Den princip som används för att beräkna om skattebefrielsen för biodrivmedel leder till överkompensation missgynnar dock importerad etanol med lägre produktionskostnad. Beräkningsprincipen i sig gör det därför svårare att ta bort tullvillkoret, det senare är något som regeringen har aviserat. 9.4Regeringens uppföljning och redovisning av skattebefrielsen har varit bristfällig och otillräcklig har efterfrågat en tydligare redovisning och analys av resultatet från olika åtgärder inom klimatområdet. Dessutom har uttalat att regeringen bör utreda och återkomma med konkreta förslag på styrmedel som skapar stabila spelregler för produktion och utveckling av biodrivmedel oberoende av statsfinansiella förhållanden. Regeringen har inte presenterat någon övergripande strategi för hur satsningar på biodrivmedel bäst bör utformas. Skattebefrielsen för biodrivmedel har dock angetts vara det viktigaste styrmedlet för att främja användningen av biodrivmedel. Regeringen har heller inte följt upp och kommenterat den totala omfattningen av skattebefrielsen och dess effekter i någon av de ekonomiska propositionerna . Regeringen har inte heller, vare sig i propositioner eller i annan dokumentation, redovisat hur besluten om skattebefrielse förändrats och vilka effekter detta fört med sig, till exempel att vissa företag gynnats på bekostnad av andra. Däremot har regeringen tidigare redovisat vilka principer den avser att utgå från vid beslut om skattebefrielse. Det är dock först som regeringen även följt dessa principer i sina beslut om skattelättnader. Det tullvillkor som regeringen infört för att hantera frågan om överkompensation innebär ett extra stöd för inhemskt producerade biodrivmedel. Av detta skäl är det intressant att följa upp frågan om överkompensation och effekter av tullvillkoret även i andra sammanhang utöver rapporteringen till EU. Några avvägningar i fråga om tullvillkorets effekter på inhemsk produktion respektive tillgången på billigare importerad, och mer klimatvänlig, etanol har regeringen inte redovisat. Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? 9.5Skattebefrielsen har inte förutsättningar att vara hållbar på lång sikt Svårt få fram nya och mer avancerade biodrivmedel Det kommer att vara svårt att tillgodose en ökad användning av biodrivmedel med enbart svensk produktion utifrån de tekniker som är kommersiella . Import eller utveckling av nya biodrivmedel kommer därför att vara nödvändig. har det funnits en stor tilltro till att genom forskningsinsatser få till en utveckling mot mer avancerade biodrivmedel, särskilt biodrivmedel framställda ur cellulosa eller skogsråvara. har staten satsat i forskningsstöd till biodrivmedel, beloppen har dock varierat mellan olika år. Det är emellertid svårt att få någon övergripande bild av resultaten från dessa satsningar. De biodrivmedel som finns på marknaden produceras huvudsakligen med tekniker som varit kända . EU:s hållbarhetskriterier gäller bara biobränslen EU:s hållbarhetskriterier ställer bland annat krav på hur mycket ett biodrivmedel ska minska utsläppen jämfört med ett fossilt drivmedel för att vara berättigat till stöd. Hållbarhetskriterier gäller även vid import av biodrivmedel, varför en viktig aspekt blir hur kriterierna implementeras i tredjeland. Ett problem med hållbarhetskriterier är att de enbart gäller biobränslen. Andra jordbruksprodukter omfattas till exempel inte av motsvarande villkor. Det finns därmed en risk att hållbarhetskriterierna leder till att utsläpp flyttar till oreglerade produkter, sektorer och länder. har möjlighet att främja ytterligare utsläppsminskningar De krav på utsläppsminskningar som EU ställer för att biodrivmedel ska anses hållbara ökar successivt, men är förhållandevis lågt satta i relation till svensk produktion och konsumtion. Därmed är det osäkert om kraven kommer att bidra till att nya biodrivmedel utvecklas eller att skattebefrielsen blir mer kostnadseffektiv i relation till klimatmålen. Det bör dock, enligt bedömning, vara möjligt att nationellt främja ytterligare utsläppsminskningar genom att differentiera skattebefrielsen utifrån hur stora utsläppsreduktioner olika biodrivmedel innebär. Detta gäller särskilt om produktionskostnaderna är högre för de biodrivmedel som genererar lägre utsläpp. kan ensidiga krav på biodrivmedel innebära att utsläppen i stället flyttar till andra produkter eller sektorer. För att utsläppen ska minska till en så låg kostnad som möjligt är det därför viktigt att inte rikta åtgärder mot någon specifik typ av produktion. Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? Skattebefrielsen kan troligen inte behållas efter 2020 Om biodrivmedelsanvändningen ökar kommer en fortsatt skattebefrielse för biodrivmedel att innebära ett fortsatt ökat skattebortfall. Detta kan begränsa möjligheten att behålla skattebefrielsen . Det faktum att målet om 10 procents förnybar energi i transportsektorn till 2020 är bindande innebär dessutom att skattebefrielsen inte kan behållas efter 2020 enligt dagens EU- regler. Den skattebefrielse för biodrivmedel som finns är därför inte långsiktigt hållbar. har inte funnit belägg för att skattebefrielsen för biodrivmedel bidrar till att uppnå klimatmål till rimliga kostnader för samhället. Skattebefrielsen har heller inte stimulerat till utveckling av nya och mer avancerade biodrivmedel. Om skattebefrielsen bidrar till inlåsning i tekniker som inte är långsiktiga, eller kan fungera som övergång till långsiktiga lösningar, innebär detta även ekonomisk risk för enskilda konsumenter som vill göra miljömedvetna val. Mot denna bakgrund går det att ifrågasätta om det är effektivt att regeringen fortsätter att ge biodrivmedel fullständig skattebefrielse i varje fall som skattebefrielsen hanterats, utformats och följts upp. I budgetpropositionen har regeringen aviserat en utvidgad skattefrihet vid låginblandning av biodrivmedel från . har även, på förslag från regeringen, beslutat att regeringen ska kunna fortsätta bevilja skattelättnader för biodrivmedel i särskilda fall. Mot denna bakgrund lämnar följande rekommendationer till regeringen: I syfte att öka transparensen bör regeringen förbättra sin redovisning och uppföljning av skattebefrielsen för biodrivmedel. bakgrund av det ökade skattebortfallet, att skattebefrielsen ska uppnå flera olika mål och syften och att en skattebefrielse för biodrivmedel är ett relativt dyrt sätt att uppnå klimatmål. Regeringen bör tydligare redovisa hur skattebefrielsen i kombination med tullvillkor påverkar svensk produktion, import och användning av biodrivmedel samt vilka effekter det för med sig. Det är viktigt att beslut om skattebefrielse gäller och inte gynnar vissa företag eller biodrivmedel i förhållande till andra. Regeringen bör tydligt precisera i vilka fall skattelättnader kan beviljas för att undvika att olika företag och biodrivmedel behandlas olika. Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? statsstödsgodkännande för skattebefrielsen löper ut som skattebefrielsen troligen inte kan behållas efter 2020 av EU-rättsliga skäl. För att ge företag och konsumenter rimliga planeringsförutsättningar behöver regeringen på kort sikt klargöra den fortsatta hanteringen av skattebefrielsen. På behöver regeringen analysera vilka medel som på bästa sätt når klimatmålen. Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? (2010), The Demand for Ethanol as a Gasoline Substitute, NBER Working Paper No. , P., , L., och , M. (2010), Livscykelanalys av svenska biodrivmedel, rapport nr 70, samhälle, . De Gorter, H. and Just, D. (2008), The law of unintended consequences: How the U.S. biofuel tax credit with a mandate subsidizes oil consumption and has no impact on ethanol consumption, . De Gorter, H. and Just, D. (2008), Water in the U.S. ethanol tax credit and mandate: Implications for rectangular deadweight costs and the corn-oil price relationship, Review of Agricultural Economics, 2008, vol. 30, issue 3, pages 397410. , C. et. al., (2010), Bränsle för ett bättre klimat marknad och politik för biobränslen, , Rapport 2010:5. Kutas, G, , C. and Steenblik, R. (2007), Biofuels at what costs? Government support for ethanol and biodiesel in Union, Report prepared for: The Global Subsidies Initiative (GSI). , A. och Roxland, M. (2009), An analysis of the Swedish green car rebate, D-uppsats från i , . Searchinger, T. et. (2008), Use of U.S. Croplands for Biofuels Increases Greenhouse Gases Through Emissions from Land Use Change, Science, 319, 5867, 12381240. (2006), Survey of transport fuel demand elasticities, 5586. Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? Vedenov, D. and Wetzstein, M. (2008), Toward an optimal U.S. ethanol fuel subsidy, Energy Economics, 2008, vol. 30, issue 5, pages 20732090. (2010), Etanolens koldioxideffekter - En översikt av forskningsläget, Rapport till Expertgruppen för miljöstudier 2010:1. Rapport från 2009/10:RFR7, Pumplagen uppföljning av lagen om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel. Rapport från 2007/08:RFR14, Förnybara drivmedels roll för att minska transportsektorns klimatpåverkan. Regeringens proposition 2010/11:51, Nya lagar om avgasrening och drivmedel. Regeringens proposition 2010/11:32, Förfaranderegler för alternativa drivmedel. Regeringens proposition 2010/11:1, Budgetpropositionen . Regeringens proposition 2009/10:164, Hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen. Regeringens proposition 2009/10:41, Vissa punktskattefrågor med anledning av budgetpropositionen . Regeringens proposition 2009/10:1, Budgetpropositionen . Regeringens proposition 2008/09:163, En sammanhållen klimat- och energipolitik Energi. Regeringens proposition 2008/09:162, En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimat. Regeringens proposition 2008/09:1, Budgetpropositionen . Regeringens proposition 2007/08:1, Budgetpropositionen . Regeringens proposition 2006/07:109, Införande av trängselskatt i . Regeringens proposition 2006/07:100, ekonomiska vårproposition. Regeringens proposition 2006/07:1, Budgetpropositionen . Regeringens proposition 2005/06:181, Miljöklassning av alternativa motorbränslen, m.m. Regeringens proposition 2005/06:127, Forskning och ny teknik för framtidens energisystem. Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? Regeringens proposition 2005/06:100, ekonomiska vårproposition. Regeringens proposition 2005/06:65, Ny vägtrafikskattelag, m.m. Regeringens proposition 2005/06:16, Skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel. Regeringens proposition 2005/06:1, Budgetproposition . Regeringens proposition 2004/05:1, Budgetpropositionen . Regeringens proposition 2003/04:1, Budgetpropositionen . Regeringens proposition 2001/02:1, Budgetpropositionen . Regeringens proposition 2001/02:55, klimatstrategi. Regeringens proposition 1999/2000:6, Förmånsbeskattning av miljöbilar, m.m. Regeringens proposition 1999/2000:1, Budgetpropositionen . Regeringens proposition 1997/98:145, Svenska miljömål. Regeringens proposition 1997/98:1, Budgetpropositionen . Regeringens proposition 1996/97:84, En uthållig energiförsörjning. Regeringens proposition 1994/95:54, Ny lag om skatt på energi, m.m. Regeringens proposition 1992/93:179, om åtgärder mot klimatpåverkan m.m. Regeringens proposition 1991/92:67, om skatten på etanol, m.m. Regeringens proposition 1989/90:111, om reformerad mervärdeskatt m.m. Regeringens proposition 1989/90:90, om forskning. Regeringens proposition 1986/87:80, om forskning. Regeringens proposition 1983/84:107, om forskning. Regeringens proposition 1980/81:90, om riktlinjer för energipolitiken. Regeringens proposition 1978/79:115, om riktlinjer för energipolitiken. Regeringens proposition 1977/78:110, om energiforskning m.m. Regeringens proposition 1975:30, om energihushållning m.m. Regeringens skrivelse 2009/10:195, Redovisning av skatteutgifter. Regeringens skrivelse 2008/09:183, Redovisning av skatteutgifter . Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? betänkande 2010/11:MJU1, Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. betänkande 2009/10:MJU26, Hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen m.m. betänkande 2009/10:MJU1, Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. betänkande 2008/09:MJU28, Riktlinjer för klimatpolitiken m.m. betänkande 2007/08:MJU15, Vatten- och luftvård. betänkande 2006/07:KU10, Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. betänkande 2005/06:TU6, Skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel. betänkande 1998/99:SkU13, Vissa punktskattefrågor. betänkande 1992/93:SkU34, Sänkning av dieseloljeskatten. Lag (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen. Lag (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel, (pumplagen). (1998:808). Lag (1996:1059) om statsbudgeten (budgetlagen). Lag (1994:1776) om skatt på energi (energiskattelagen). Europarlamentets och rådets direktiv /30/EG av om ändring av direktiv /70/EG, vad gäller specifikationen för bensin, diesel och gasoljor och införande av ett system för hur växthusgasutsläpp ska övervakas och minskas, om ändring i av rådets direktiv /32/EG, vad gäller specifikationen för bränsle som används av fartyg på inre vattenvägar, och upphävande av direktiv /12/EG (bränslekvalitetsdirektivet). Europarlamentets och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/ EG (förnybarhetsdirektivet). Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? Rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet. och rådets direktiv /30/EG av om främjande av användningen av biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel (biodrivmedelsdirektivet). Rådets direktiv /81/EEG av om harmonisering av strukturerna för punktskatter på mineraloljor (mineraloljedirektivet). Bioenergi (2008), Produktion av biodrivmedel i , nr 4 2008. , P., , L. och , G. (2010), Fel om etanolens klimatpåverkan, debattartikel i . Commission of communities (2008), Commission staff working document, annex to the impact assessment, Document accompanying the Package of the Implementation measures for the EUs objectives on climate change and renewable energy for 2020, SEC(2008) 85, VOL. (2009), Explanatory Memorandum to the Renewable Transport Fuel Obligations (Amendment) Order 2009, No. EUCAR/JRC/CONCAWE, Well-to-Wheels analysis of future fuels and in context, WELL-TO-TANK Report Version 3.0 November 2008. Europeiska kommissionen (2010), Rapport från Kommissionen om indirekta förändringar av markanvändningen för biobränslen och biovätskor, KOM(2010) 811 slutlig. , pressmeddelande , ansökan om slopat etanolvillkor dras tillbaka. IEA (2007), Biofuel production, IEA Energy Essentials, January 2007. (2010a), National inventory report 2011 . (2010b), Is it possible to avoid bad impacts by using good fuel ethanol?, Rapport 6331. (2009), Index över nya bilars klimatpåverkan 2008 i riket, länen och kommunerna, Rapport 5946. (2008), Index över nya bilars klimatpåverkan 2007 i riket, länen och kommunerna, Rapport 5820. Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? och (2007), Styrmedel i klimatpolitiken Delrapport 2 i och underlag till Kontrollstation 2008. (2004), Skattebefrielsen för biodrivmedel leder den rätt?, OECD-FAO (2009), Agricultural Outlook 20092018. (2008), Biofuel Support Policies: An economic assessment. (2010), Appetite for change Global business perspectives on tax and regulation for a low carbon economy. Regeringsbeslut , Beslut om justering av tidigare beslut rörande befrielse från energiskatt och koldioxidskatt på visst motorbränsle, dnr Fi2005/3169. Regeringsbeslut , Uppdrag till avseende kontroll och utvärdering av pilotprojekt som avses i lagen (1994:1776) om skatt på energi, dnr Fi1998/30302. SOU 2007:36, Bioenergi från jordbruket en växande resurs. SOU 2004:133, Introduktion av förnybara fordonsbränslen. SOU 2003:80, EFUD en del i omställningen av energisystemet. SOU 2003:2, Fördelningseffekter av miljöpolitik, Bilaga 11 till LU2003. SOU 1986:51, Alkoholer som motorbränsle. (2010a), Transportsektorns energianvändning 2009, (2010b), Underlag till . (2010c), Övervakningsrapport avseende skattebefrielse 2009, dnr 00-10-848. (2009a), Kvotpliktssystem för biodrivmedel, ER 2009:27. (2009b), Övervakningsrapport avseende skattebefrielse för biodrivmedel och alternativa drivmedel, dnr 00-09-558. (2008), Redovisning av uppdrag i enlighet med regleringsbrevet 2008 om kontroll och utvärdering av pilotprojekt som avses i lagen (1994:1776) om skatt på energi, dnr 00-2007-07261. Biodrivmedel för bättre klimat. Hur används skattebefrielsen? (2007), Redovisning av uppdrag i enlighet med regleringsbrevet 2007 om kontroll och utvärdering av pilotprojekt som avses i lagen (1994:1776) om skatt på energi, dnr 00-06-6705. (2006), Redovisning av uppdrag i enlighet med regleringsbrevet 2006 om kontroll och utvärdering av pilotprojekt som avses i lagen (1994:1776) om skatt på energi, dnr 00-05-6111. (2005), Redovisning av uppdrag i enlighet med regleringsbrevet 2005 om kontroll och utvärdering av pilotprojekt som avses i lagen (1994:1776) om skatt på energi, dnr 00-04-7202. (2004), Korrigering av redovisning av uppdrag i enlighet med regleringsbrevet 2004 om kontroll och utvärdering av pilotprojekt som avses i lagen (1994:1776) om skatt på energi, (2003), Redovisning av uppdrag i enlighet med regleringsbrevet 2003 om kontroll och utvärdering av pilotprojekt som avses i lagen (1994:1776) om skatt på energi, dnr 530-2003-01063.