prop · GZ031d13 · 2011-09-20 00:00:00 — Många utmaningar är gemensamma såväl inom som mellan olika län. Analyserna riktar sig framförallt till kommunerna, eftersom de ska fungera som ett stöd i kommunernas arbete med boendeplaneringen, men även till andra aktörer så som byggherrar, bostadsbolag m.m. Arbetet med analyserna har för flera kommuner och länsstyrelser bidragit till att det har skapats ett forum för att arbeta med bostadsförsörjningsfrågor. De erfarenheter och den kunskap som vunnits inom länsstyrelsernas integrationsarbete tillvaratas och leder till utveckling av länsstyrelsernas metoder och arbetssätt. Den gemensamma brukarundersökning, som tidigare omnämnts, omfattade också integrationsfrågor. Undersökningen har riktats till företrädare för kommuner, myndigheter och andra organisationer som länsstyrelserna samverkar med inom integrationsområdet. Av de svarande var som helhet nöjda med länsstyrelsernas arbete, vilket också var ett av de högsta värdena inom de områden som undersökningen omfattade. Länsstyrelsernas insatser inriktar sig främst mot att förhandla med kommunerna om mottagande av nyanlända flyktingar, främja samverkan och samordning mellan ansvariga aktörer, öka kunskap och kompetens samt att utveckla formerna för mottagande och introduktion av nyanlända. Flera länsstyrelser redovisar att de införlivar integrationsverksamheten i arbetet för att främja länets utveckling i vidare mening. har i hög grad präglats av införandet av etableringsreformen. Med anledning av reformen inleddes ett gemensamt 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 arbete i fokusgrupper med syftet att stärka samsynen mellan länen, ta fram vägledande råd och samla goda exempel. Länsstyrelserna är också representerade i samverkansdelegationen för integrationsfrågor som, förutom länsstyrelserna, också består av Arbetsförmedlingen, och samt kommuner och landsting (SKL) som adjungerade. Utifrån länsstyrelsernas redovisningar gör regeringen den samlade bedömningen att resultatet av arbetet med jämställdhetsintegrering generellt har förbättrats jämfört med . Allt fler länsstyrelser redovisar att man bedriver ett systematiskt uppbyggt stöd för jämställdhetsintegrering i länet. Ofta används någon form av plattform eller strategi för arbetet som är framtagen i bred samverkan mellan centrala aktörer i länet. En ytterligare framgångsfaktor är att utvecklingsarbetet sker i nära samverkan mellan de verksamhetsområden som myndigheten själv hanterar och de externa aktörer som berörs. De jämställdhetspolitiska målen är då ofta en utgångspunkt för arbetet. Regeringens bedömning är att länsstyrelsernas insatser utgör ett viktigt stöd till länets aktörer i deras arbete med jämställdhetsintegrering. Arbetet har i många fall genererat konkreta verksamhetsförbättringar såsom utvecklade rutiner och metoder för att kartlägga och analysera kvinnors och mäns villkor och behov inom olika områden. Exempel på områden med goda resultat som länsstyrelserna lyfter fram är samhällsplanering och landsbygdsutveckling. inkom ca 510 000 ärenden till länsstyrelserna. Detta är en halvering jämfört med föregående år och kan till stor del förklaras av att körkorts- och yrkestrafiksfrågorna, som 2009 stod för flest antal ärenden (556 000), har förts över till Transportstyrelsen. Den största ärendegruppen var i stället lantbruksärenden (293 000). Den totala andelen ärenden som överklagats i relation till beslutade ärenden uppgick till ca 1,7 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Det är en ökning jämfört med nivå med . Av de ärenden som avgjorts i högre instans har länsstyrelsernas beslut ändrats i av fallen. var motsvarande siffra och 2007 och 2008 var denna andel . Antalet öppna ärenden uppgick till ca 105 000, varav ca 7 600 var äldre än . Antalet öppna ärenden har minskat kraftigt med , vilket också är en följd av överföringen av uppgifter till Transportstyrelsen. Antalet öppna ärenden som är äldre än har sjunkit från 8 600 till 7 600. Som en följd av sjunkande totalvolymer har dock andelen ärenden äldre än ökat från till . Ökningar av antalet öppna ärenden syns inom främst livsmedelskontroll, djurskydd och allmänna veterinära frågor. Vid länsstyrelserna pågår ett fortlöpande arbete med att utveckla service och ärendehandläggning. Utveckling av handläggningsrutiner, ökat fokus på uppföljning av handläggningstider och processkartläggning av ärendeflöden är några exempel på åtgärder. skulle länsstyrelserna i sina verksamhetsplaner ange mål för handläggningstider för ett urval av ärendegrupper. Ärendestatistiken för detta urval visar att de ärendegrupper vars medianvärde har legat längst ifrån det målsatta medianvärdet är Företagsstöd och Regional projektverksamhet. De ärendegrupper vars medianvärde varit lägre än det målsatta medianvärdet är Fornminnen och Stöd till landsbygdsutveckling. Ett bra exempel på länsstyrelsernas arbete med att utveckla sin service utgör den gemensamma brukarundersökning som 19 länsstyrelser genomfört och som refererats till i andra delar av resultatredovisningen. De tre verksamheter som undersöktes av samtliga deltagande länsstyrelser var Stöd till jordbruket, Tillstånd och dispenser avseende naturskydd samt Integrationsfrågor (ej länsstyrelserna i och ). Undersökningen ger en god möjlighet att såväl analysera den enskilda prestationer som att jämföra prestationer mellan länsstyrelserna. Delar av resultatet av undersökningen berörs under rubrikerna Lantbruk och landsbygd samt under Integration. uppgick antalet årsarbetskrafter vid länsstyrelserna till 4 535, vilket är en minskning med drygt 500 årsarbetskrafter jämfört med föregående år. Detta kan till stor del förklaras med att länsstyrelserna överlämnat uppgifterna inom social tillsyn till och trafikområdet till Transportstyrelsen. Samtliga länsstyrelser har minskat sin personalstyrka jämfört med . När det gäller årsarbetskrafter för länsstyrelsernas gemensamma administrativa stödfunktioner redovisas dessa under respektive s.k. värdlänsstyrelse. När det gäller den gemensamma IT-enheten redovisas ca 130 årsarbetskrafter under i . Cirka 10 årsarbetskrafter för gemensam löneadministration redovisas under i och viss gemensam ekonomiadministration, ca sju årsarbetskrafter, redovisas under i län. Tabell 8.2 Antal årsarbetskrafter per länsstyrelse Källa: Länsstyrelsernas årsredovisningar 2009 och 2010. Stora skillnader råder mellan fördelningen av antalet årsarbetskrafter per verksamhet. Av tabellen nedan framgår att Naturvård och miljöskydd är den klart största verksamheten följt av Lantbruk. av länsstyrelsernas totala årsarbetskraft arbetade 2010 inom Naturvård och Miljöskydd. var motsvarande siffra . Miljöområdet, liksom flera andra verksamheter, har ökat sin andel av den totala verksamheten trots att verksamheten i absoluta tal inte uppvisar någon ökning. Detta beror på att volymen totalt sett sjunkit och att minskningen skett med anledning av överlämnandet av verksamheter inom trafikområdet och social tillsyn. Ökningen inom Livsmedelskontroll, djurskydd och allmänna veterinära frågor har bland annat kunnat göras genom att regeringen beslutade om ett tillfälligt tillskott av medel avseende länsstyrelsernas djurskyddskontroller. Administration och Resurssamverkan har tillsammans oförändrad volym jämfört med . Trenden har varit att antalet årsarbetskrafter inom Administration och 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Det är dock för tidigt att dra några slutsatser om 2010 utgör ett trendbrott när det gäller länsstyrelsernas effektiviseringsarbete inom administrativa stödfunktioner. Tabell 8.3 Antal årsarbetskrafter per verksamhet Krishantering, skydd mot olyckor och civilt försvar Social omvårdnad/Folkhälsa Körkort, yrkestrafik och Källa: Länsstyrelsernas årsredovisningar 2009 och 2010. Andel anställda kvinnor och män Andelen anställda kvinnor vid länsstyrelserna var 2010. Detta var en högre andel än staten totalt, där andelen kvinnor var . Jämfört med 2009 har andelen kvinnor anställda vid länsstyrelserna minskat med en procentenhet. var av de anställda i ledande befattning kvinnor och män. Detta var en högre andel än staten totalt, där andelen kvinnor var . Andelen kvinnor i ledningskompetens har sjunkit marginellt, med en procentenhet, jämfört med . var andelen kvinnor i ledande befattning vid länsstyrelserna . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 var medelåldern för anställda vid länsstyrelserna , vilket kan jämföras med för staten totalt. Kvinnor anställda vid länsstyrelserna hade en medelålder på jämfört med männens . Bland länsstyrelsernas anställda tillhör flest åldersgrupperna (vardera). Jämfört med 2009 har andelen anställda i ålderskategorin sjunkit som andelen anställda i ålderskategorin har ökat . Ett ökat antal pensionsavgångar samt de stora uppgiftsförändringar som genomförts är några förklaringar till att andelen äldre har minskat. Sjukfrånvaron minskade 2010 vid 14 av 21 länsstyrelser och ökade vid tre jämfört med . Fyra länsstyrelser redovisar samma andel sjukfrånvaro för båda åren. varierade den totala sjukfrånvaron vid länsstyrelserna mellan (i ) och (i ) av tillgänglig arbetstid. varierade den totala sjukfrånvaron mellan länsstyrelserna mellan (i ) och (i län) av tillgänglig arbetstid. Kvinnors sjukfrånvaro varierade mellan (Länsstyrelserna i och ) och (i ). Männens sjukfrånvaro varierade mellan (i ) och (i ). () genomför en ekonomiadministrativ värdering av hur myndigheterna följer regler, främst inom områdena redovisning, finansiering och betalningsflöden. Länsstyrelserna har ett likvärdigt koncern- och myndighetsvärde jämfört med . Dessa är de högsta uppnådda mätvärdena för länsstyrelserna som helhet . I ESV:s rapport konstateras att länsstyrelserna följer de ekonomiadministrativa bestämmelserna i samma eller något högre utsträckning jämfört med genomsnittet av myndigheter. länsstyrelser högsta möjliga EA-värde. fick 15 länsstyrelser högsta möjliga värde. Kostnaderna för verksamheten vid landets 21 länsstyrelser uppgick till 2010. Detta är en minskning med eller jämfört med . Minskningen beror främst på att länsstyrelserna inte längre har verksamhet och kostnader inom områdena körkort- och yrkestrafik och social tillsyn. Trots minskningen jämfört med är de totala kostnaderna fortfarande högre än de var 2008. Detta beror på tillkommande arbetsuppgifter inom djurskyddskontroll och kontrollen av foder och livsmedel i primärproduktionen och på att de verksamheter som finansieras med bidrag från andra myndigheter har ökat . Personalkostnaderna uppgick till , eller av de totala kostnaderna. Lokalkostnaderna uppgick till (6,), medan övriga driftskostnader inklusive finansiella kostnader och avskrivningar uppgick till (32,). De olika kostnadsslagens andel av de totala kostnaderna är i stort sett oförändrade jämfört med . Därmed har de kostnadsneddragningar som gjorts proportionellt följt länsstyrelsernas totala kostnadsstruktur. Mindre än hälften av verksamheten finansieras av förvaltningsanslaget Anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. finansierade länsstyrelsernas verksamhet 2010 med (). Detta motsvarar av den totala finansieringen. Länsstyrelseanslagets andel av den totala finansieringen har successivt minskat (Se diagram 8.1). är första året som anslaget står för av finansieringen. Anslagets andel av den totala finansieringen varierar dock kraftigt mellan länsstyrelserna, från till . Medianvärdet för andel finansiering med förvaltningsanslaget är . Diagram 8.1 Länsstyrelsernas finansiering 20002010 Källa: Egna beräkningar baserat på uppgifter i respektive länsstyrelses Intäkter av bidrag, sammanlagt , utgjorde den näst största finansieringskällan av den totala finansieringen. I absoluta tal är bidragsintäkterna i det närmaste exakt samma som 2009. Beloppet motsvarade då av finansieringen. Att bidragsfinansieringens andel har ökat beror på att den totala finansieringen i form av förvaltningsanslag, men också avgiftsintäkter, har sjunkit. Trenden att intäktskällorna polariseras till förvaltningsanslag och bidragsintäkter fortsätter därmed. De största bidragsgivarna 2010 var, liksom 2009, och . Avgifter och övriga ersättningar har finansierat länsstyrelsernas verksamhet med sammanlagt . Detta är en minskning med . Minskningen beror främst på att delar av den till Transportstyrelsen överlämnade verksamheten inom körkortshanteringen var avgiftsfinansierad. Det ackumulerade anslagssparandet för anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. har legat stabilt under en följd av år för att minska. Diagram 8.2 Anslagssparandets utveckling 20052010 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Det kan konstateras att länsstyrelserna generellt haft kostnader som överstigit den årliga tilldelningen. Vid utgången av uppgick det ackumulerade sparandet till , vilket motsvarade av det tilldelade anslaget. Sparandet varierade emellertid mellan länsstyrelserna. Vid utgången av 2010 utnyttjade åtta länsstyrelser sin anslagskredit. utnyttjades anslagskrediten av sju länsstyrelser. Länsstyrelsernas resultat i positiv utveckling Den genomförda resultatbedömningen av länsstyrelsernas verksamhet 2010 visar sammantaget att utvecklingen inom området Länsstyrelserna är positiv. Jämfört med 2009 uppvisar i stort sett samtliga verksamheter, där jämförelser med 2009 varit möjliga, en förbättring av resultatet. Det kan noteras att den negativa utveckling som redovisades vad gäller jämställdhetsarbetet förändrats i positiv riktning. Det finns dock, , skillnader mellan de olika länsstyrelserna. Detta framgår bl.a. av länsstyrelsernas årsredovisningar (dnr S2011/1843), miljöredovisningarna (dnr S2011/1700), risk- och sårbarhetsanalyserna (dnr S2010/5031), budgetunderlagen (dnr S2011/1855) och länsstyrelsernas delårsrapporter (dnr S2011/7136). Samverkan bidrar till goda resultat Genomlysningen av länsstyrelsernas verksamhet visar att fungerande samarbete och samverkan med andra offentliga aktörer och med näringslivet, inom och mellan län, har stor betydelse och är viktigt för att uppnå ett lyckosamt resultat. Vanligast förekommande är samverkan inom olika sektorer. I flera av länsstyrelsernas årsredovisningar påtalas att det sektorsövergripande samverkansarbetet är svårare att få till stånd. Genom samverkan med andra kan mervärde skapas i förhållande till det resultat som kan uppnås av en enskild aktör. Länsstyrelserna är viktiga aktörer inom miljöområdet och areella näringar och kan därigenom, som de också har andra tillväxtfrämjande uppgifter, kombinerat med sin samordningsroll ge ett viktigt bidrag till en hållbar tillväxt. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 angeläget att länsstyrelsernas roll som samordnare av samhällsintressen säkerställs och att deras möjligheter att åstadkomma sektorsövergripande samverkan ytterligare stärks. I vissa fall finns det också motiv för att förstärka samarbetet mellan olika länsstyrelser, särskilt i avgränsade frågor så som mark- och resursförvaltning, som rör flera närliggande län. Den tidigare redovisade utvecklingen av länsstyrelsernas finansiering visar på en fortlöpande polarisering av inkomstkällorna till förvaltningsanslaget och inomstatliga bidragsintäkter. har bidragsintäkter ökat sin andel av den totala finansieringen, medan förvaltningsanslaget har minskat sin andel. Utvecklingen går därmed mot en mer sektorstyrd verksamhet. En följd av detta är att sektorsverksamheter ges en mer fristående roll inom länsstyrelserna i förhållande till uppgiften att samordna staten. En ytterligare effekt är att länsstyrelsernas möjligheter att göra prioriteringar mellan verksamheter utifrån länens olika regionala förhållanden begränsas. Finansieringen genom bidrag täcker inte fullt ut de myndighetsövergripande kostnaderna. Dessa kostnader finansieras då inom ram för förvaltningsanslaget. En effekt kan bli att myndighetsövergripande kostnader utgör en allt större andel av förvaltningskostnaderna som finansieras genom förvaltningsanslaget och därmed minskar utrymmet för annan verksamhet att finansieras genom anslaget. ger detta en förskjutning av finansiering av verksamhet inom myndigheternas ansvarsområden till annan finansiering än förvaltningsanslaget eller att de utförs i mer begränsad omfattning. Länsstyrelsernas verksamhet påverkas i stor utsträckning, utöver vad som redovisas i detta avsnitt, också av de politiska inriktningarna inom andra utgiftsområden. Regeringens politiska inriktning inom andra områden redovisas inom ramen för respektive utgiftsområde i denna proposition. Förbättrad statlig samordning och samverkan på regional nivå Länsstyrelserna har en viktig uppgift att samordna de statliga intressena i de frågor som statsmakten har lagt på och att vara statens företrädare på regional nivå. Länsstyrelsernas organisation har utretts i syfte att effektivisera och minska sårbarheten i organisationen samt anpassa länsstyrelserna till en ändrad regional ansvarsfördelning. Utredningen om den statliga regionala förvaltningen (Fi 2009:07) har i uppdrag att lämna förslag på hur uppgift att, inom myndighetens ansvarsområde, samordna olika samhällsintressen och statliga myndigheters insatser i länet kan vidareutvecklas och stärkas. Utredaren ska även se över på vilket sätt roll som regional samordnare av statlig tillsyn kan vidareutvecklas. Fortsatt utveckling av styrning och uppföljning Länsstyrelserna är verksamma inom flera sektorer och det råder en stor variation mellan de olika verksamheterna sett till såväl innehåll som deras andel av verksamhetskostnaderna. Eftersom regeringens styrning ska vara verksamhetsanpassad innebär det att länsstyrelserna är mottagare av olika styrsignaler från såväl regeringen som sektorsmyndigheterna. Ut- maningen med styrningen av länsstyrelserna ligger i att kombinera en verksamhetsanpassad styrning för respektive sektor med ett övergripande myndighetsperspektiv. Regeringens avsikt är att styrningen av länsstyrelserna ska bli än mer resultatfokuserad och strategisk. Ett viktigt led i styrningen av länsstyrelserna är den gemensamma myndighetsdialogen som genomförs en gång med samtliga länsstyrelser. Syftet med dialogen, som omfattar merparten av länsstyrelsernas verksamhet, är dels att presentera en samlad återkoppling till länsstyrelserna som kollektiv avseende resultaten för det gångna verksamhetsåret, dels att möjliggöra jämförelser mellan länsstyrelserna och . Flertalet departement är involverad i förberedelserna inför dialogen vilket bidrar till att en helhetsbild av länsstyrelsernas verksamhet kan återges. Den gemensamma myndighetsdialogen kompletterar den enskilda myndighetsdialogen. För samtliga myndigheter ställs höga krav på en utvecklad resultatredovisning av myndig- Ett led i att utveckla en mer strategisk och resultatinriktad styrning av länsstyrelserna samt att skapa förutsättningar för en bättre resultatredovisning är arbetet med att ta fram resultatindikatorer för länsstyrelsernas verksamhet. I regleringsbrevet verksamhet fick länsstyrelserna i uppdrag att utarbeta enhetliga indikatorer som beskriver hur nationella mål får genomslag i länen. Uppdraget avsåg främst att ta fram resultatindikatorer för länsstyrelsernas mål att nationella mål ska få genomslag i länen som hänsyn tas till regionala förhållanden och förutsättningar. Länsstyrelserna har redovisat sitt uppdrag till regeringen (dnr S2011/5927) och regeringen avser att arbeta vidare med resultatindikatorer utifrån länsstyrelsernas redovisning. Förändringar av länsstyrelseorganisationen genomförs kontinuerligt genom att verksamheter flyttas till och från länsstyrelserna. Ett exempel på sådan verksamhetsflytt är djurskyddskontrollerna som samtliga länsstyrelser tog över ansvaret . har tre länsstyrelser tagit över ansvaret för penningtvätt. Den flexibla verksamhetsfördelningen mellan länsstyrelserna tar sin utgångspunkt i att säkerställa en väl fungerande rättssäkerhet och att åstadkomma en högre effektivitet samt en mer rationell användning av resurser, såväl ekonomiska som personella. I vissa fall har skäl funnits för att endast en länsstyrelse får en viss verksamhet, så som att i län har ansvaret för tillsyn av kampsporter. Detta är ett exempel på en fråga med låg volym och komplexa ärenden. Ett ytterligare exempel är att länsstyrelserna i fem län är Vattenmyndigheter. Regeringen avser att även använda sig av en flexibel verksamhetsfördelning avseende miljöprövningsdelegationerna som bedöms kunna fördelas på ca 1112 länsstyrelser. avser regeringen till överlämna en proposition om ytterligare omfördelning av verksamhet. Enligt regeringens bedömning bör således viss länsstyrelseverksamhet flyttas till sju länsstyrelser med anledning av att de bedöms vara mycket ringa till sin omfattning, har hög komplexitet och saknar regional anknytning. Regeringens avsikt är att den nya verksamhetsfördelningen ska träda i kraft . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Samordningen av länsstyrelsernas verksamhet utvecklas Länsstyrelserna genomför olika samordningsinsatser inom såväl kärnverksamheter som administrativa stödfunktioner. Samordning sker oftast på övergripande ledningsnivå men det finns också mer operativa former av samordning som till exempel genomförande av gemensamma upphandlingar och inköp eller utnyttjande av gemensam personal. Syftet med samordningen är att uppnå effektiva och likartade arbetssätt och rutiner med hög rättsäkerhet. har länsstyrelserna haft i uppdrag att effektivisera och samordna sina administrativa verksamheter. samordnas it-verksamhet, löneadministration och viss ekonomiadministration i gemensamma organisatoriska lösningar. redovisades det hittillsvarande arbetet i en gemensam rapport (dnr S2011/194). Länsstyrelserna har i regleringsbrevet fått i uppdrag att i en samlad rapport redovisa de viktigaste insatserna som genomförts för att bl.a. uppnå likartade och effektiva arbetssätt. Därtill ska länsstyrelserna redovisa hur arbetet med de gemensamma stödfunktionerna bedrivits samt en plan för det fortsatta arbetet. Regeringen kommer att följa länsstyrelsernas fortsatta arbete och med utgångspunkt i den gemensamma redovisningen överväga behovet av att ytterligare förtydliga länsstyrelsernas uppgift att samordna och utveckla sina verksamheter. Regeringen har gett länsstyrelserna i , , och län i uppdrag att se över möjligheterna till fördjupad samverkan mellan länsstyrelserna inom kärnberedskapen (dnr S2011/7566). Syftet är att länsstyrelserna inom lämpliga områden ska ytterligare förbättra sin beredskap inför och under en eventuell kärnkraftsolycka. Uppdraget ska redovisas till () . I regleringsbrevet för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) bemyndigas MSB att fördela medel till berörda länsstyrelser avseende kärnberedskapsändamål. Länsstyrelserna har identifierat ett ökat behov för kärnberedskapsåtgärder. Anslaget 2:7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ökas därför med 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 för att täcka länsstyrelsernas behov. Se även under utgiftsområde 6. Landsbygdens möjligheter till utveckling och tillväxt ska förbättras. Det ska även i mindre tätorter finnas förutsättningar att utveckla attraktiva boendemiljöer och verksamheter. Det är ett viktigt mål för regeringen att åstadkomma ett mer ändamålsenligt strandskydd, som beaktar behovet av utveckling i hela , särskilt i många landsbygder, som ett långsiktigt skydd av strändernas natur- och friluftsvärden inte äventyras. Trycket på ytterligare byggnation är stort i områden som redan har exploaterats i hög grad. är bebyggelsetrycket lågt och tillgången till orörda stränder ofta god i kommuner som har problem med avfolkning. De nya strandskyddsbestämmelserna som har trätt i kraft syftade bl.a. till att stödja utveckling av landsbygden genom att strandnära bebyggelse blir möjlig i särskilt utpekade områden i översiktsplanen. De nya strandskyddsreglerna innebär att det lokala och regionala inflytandet över strandskyddet har ökat. Kommunerna har fått huvudansvaret för att pröva frågor om upphävande av och dispens från strandskyddet. roll har stärkts genom de nya bestämmelserna om att ska bevaka strandskyddets intressen vid och överpröva kommunala beslut om upphävanden och dispenser.