prop · GY03146 · 2011-05-31 00:00:00 — Någon begränsning till barn födda efter ikraftträdandet ska därför inte göras. De föreslagna reglerna innebär att statens utgifter för anslaget 1:2 För- äldraförsäkring beräknas öka med . Utgifterna beräknas utifrån ett antagande om att fler män kommer att använda för- äldrapenningen. De beräknade utgifterna är beaktade i budgetpropositio- nen . Förslaget medför även ökade kostnader för . Kost- naderna består av IT-investeringar och IT-utveckling och beräknas till ca . Därutöver tillkommer löpande kostnader för handläggning. Med ett antagande om en tillkommande utnyttjandegrad av föräldrapenningen med ett ärende per barn och år beräknas handlägg- ningskostnaden uppgå till ca . införde regeringen en jämställdhetsbonus i syfte att ge föräldrar bättre ekonomiska möjligheter och incitament till att fördela föräldraledigheten mer jämlikt samt att även förbättra förutsättningarna för en ökad jämställdhet på arbetsmarknaden. Jämställdhetsbonusen utges som en skattereduktion. Viss kritik har riktats mot jämställd- hetsbonusens konstruktion som har uppfattats som mycket komplicerad av föräldrar samt det förhållandet att föräldern får del av bonusen långt som ger rätt till bonus. Regeringen föreslår i denna proposi- tion att jämställdhetsbonusen förenklas och förtydligas. Regeringens förslag: ska beräkna samt betala ut jämställdhetsbonus till ett barns båda föräldrar i förhållande till hur lika de tar ut föräldrapenning. Kravet på ansökan om jäm- Bonusen utgör per bonusdag för var och en av föräldrarna. Bonusdagar är de dagar för vilka föräldrapen- ning har tagits ut av den förälder som har tagit föräldrapenning under lägst antal dagar. I detta sammanhang beaktas endast föräldrapenning på sjukpenning- eller grundnivå. Dagar under vilka föräldrarna samti- digt har tagit ut föräldrapenning för samma barn och tid utgör inte Detsamma gäller för vilka en föräl- der ensam har tagit ut föräldrapenning. Beräkning av bonusdagarna görs ackumulerat för ett barn från födseln varefter avräkning görs för det antal bonusdagar för vilka det har betalats ut bonus. Jämställdhetsbonusen ska inte längre vara beroende av om en föräl- der har arbetsinkomst eller studiemedel och ska heller inte tillgodo- föras genom kreditering på en förälders skattekonto. Liksom ska jämställdhetsbonusen inte beskattas. Bestämmelserna om återkrav av jämställdhetsbonus kompletteras på så sätt att återkrav ska beslutas när bonus har lämnats felaktigt eller med för högt belopp till följd av att föräldrapenning ska återbetalas. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Remissinstanserna är i huvudsak positiva till för- ombudsmän, i , Datainspektionen, , , , , , Kommuner och Landsting, och Akademikers tillstyrker eller har inga invändningar mot eller synpunkter på förslagen. Kammarrätten i , som inte har något att erinra i sak mot för- slagen, föreslår en nedkortning av bestämmelsen om återkrav. tillstyrker förslagen om förenklad jämställdhets- bonus men anser inte att det ska finnas något krav på att föräldrarna ska ha gemensam vårdnad. anför att de s.k. reserverade dagarna inom föräldrapenningen räknas först från och med tidpunkten för gemensam vårdnad. Om förslaget till ändring i 7 § andra stycket sista meningen har en annan innebörd måste det enligt förtydligas i författningskommentaren. pekar också på behovet av en bestämmelse om kvittning när felaktigt utbetald bonus behöver kunna kvittas mot kommande utbetalning av bonus. tillstyrker förslaget men anser att jämställdhetsbonusen i likhet med föräldrapenningen ska vara skattepliktig. Statskontoret är positiv till att reglerna för jämställdhetsbonus förenk- las men anser det viktigt att reformen utvärderas med avseende på hur den påverkat benägenheten att fördela föräldraledigheten mer jämlikt. Vidare saknar Statskontoret redovisning av vad utgiftsökningen för för- slaget grundar sig på. () anser att en förenkling av jämställdhetsbonusen är högst angelägen men vidhåller sitt tidigare för- slag. i (LO) pekar på att samkönade par som t.ex. vid inseminering utomlands, inte båda blir registrerade som föräld- rar, inte är berättigade till jämställdhetsbonus trots att de delar lika på föräldrapenningen. Skälen för regeringens förslag: Jämställdhetsbonusen är enligt en rapport från , än så länge inte särskilt känd bland för- äldrar. Till stor del beror det på att det ännu inte fötts så många barn vars föräldrar omfattas av bonusen. Många föräldrar upplever också att dagens jämställdhetsbonus är krånglig och svåröverskådlig. Det är svårt att beräkna effekterna av bonusen i den privata ekonomin, och det är också svårt att se sambandet mellan en jämställd föräldraledighet och utbetalningen. Därför föreslår regeringen en förenkling av jämställdhets- bonusen på så sätt att nuvarande system med tillgodoförande av bonusen genom kreditering på skattekonto upphävs och att bonusen i stället beta- las ut i så nära anslutning till uttaget av föräldrapenning som möjligt. Något krav på arbetsinkomst ska inte längre finnas. Detta får som följd att enbart en myndighet hanterar förmånen vilket i sin tur innebär att hanteringen av ärendena påskyndas betydligt. Den förenklade jämställd- hetsbonusen kommer således att vara beroende endast av hur föräldra- penningen fördelas mellan föräldrarna. Det finns därmed inte längre något behov av att kräva att ansökan görs för att få bonus. Jämställdhets- bonusen behövs även framöver eftersom löneskillnaderna fortfarande innebär att det för många familjer blir för kostsamt att dela lika på för- äldrapenningdagarna. Med bonusen ökar föräldrarnas incitament att för- dela föräldrapenningdagarna mer jämnt mellan sig. Genom den före- slagna förenklingen stärks det gemensamma föräldraskapet. Jämställdhetsbonusens utformning bör även fortsättningsvis grunda sig på fördelningen av föräldrarnas uttag av föräldrapenning eftersom detta dels kan ses som en indikator på hur ansvaret för föräldraskapet fördelas, dels påverkar förutsättningarna för en jämställd arbetslivskarriär. Rege- ringen anser också att jämställdhetsbonusen, av samma skäl som angivits för nuvarande utformning (prop. 2007/08:93 s. 22), även fortsättningsvis endast ska omfatta föräldrar med gemensam vårdnad. Med hänsyn till att föräldrar med gemensam vårdnad har ett gemensamt ansvar för barnet är det nämligen mest naturligt att inrikta jämställdhetsbonusen på dessa. Beträffande LO:s synpunkt om att samkönade par inte har rätt till jäm- ställdhetsbonus vill regeringen klarlägga att samkönade par behandlas på samma sätt som andra föräldrar med gemensam vårdnad. Huvudprincipen för förslaget om en jämställdhetsbonus bör vara att högsta möjliga bonus erhålls när föräldrarna delar lika på föräldrapen- ningdagarna. Jämställdhetsbonusen ska utbetalas till båda föräldrarna, eftersom bonusen annars kan ge en otydlig signal, speciellt för separe- rade föräldrar. Genom att koppla bonusen enbart till uttaget av föräldra- penning, och inte till arbetsinkomst, försvinner krånglig administration för både föräldrar och myndigheter. Mot bakgrund av ovanstående föreslås att jämställdhetsbonus ska läm- nas till föräldrarna när den förälder som har tagit ut lägst antal dagar med föräldrapenning, ackumulerat sedan barnets födelse, tar ut föräldrapen- ning. Bonusen beräknas genom att antalet framräknade bonusdagar multipliceras med bonusbeloppet (per dag och förälder) och summeras . Vid flerbarnsfödsel ska bonusen beräknas gemen- samt för barnen, dvs. endast en jämställdhetsbonus per förälder lämnas med anledning av föräldrapenninguttaget för dessa barn. En förälder kan ta ut föräldrapenning för längre sammanhängande perioder, enstaka dagar eller delar av dagar. Vid beräkning av antalet dagar med rätt till föräldrapenning anses med tre fjärdedels, halv, en fjärdedels eller en åttondels föräldrapenning som motsvarande andel av . Denna s.k. nettodagsberäkning innebär att partiella dagar, dvs. dagar för vilka det har tagits ut mindre än hel föräldrapenning, räknas om till (med halv föräldrapenning räknas som en hel dag med föräldrapenning). Samma metod med nettodagsberäkning används för beräkning av antal bonusdagar. Antalet bonusdagar motsvarar antalet dagar med föräldrapenning på sjukpenningnivån eller grundnivån för den förälder som har tagit ut sådan föräldrapenning under lägst antal dagar ackumulerat sedan barnets födelse. Vid varje utbetalning avräknas tidigare tillgodoförda bonus- dagar. Dagar med föräldrapenning på hel lägstanivå kan kombineras med arbete motsvarande sju åttondels dag och bör därför inte ligga till grund för beräkning av bonusdagar. Även föräldrapenning enligt grundnivån kan kombineras med arbete på detta sätt men bör enligt regeringen ändå ligga till grund för beräkning av bonusdagar eftersom de föräldrar som endast har rätt till grundnivån annars skulle uteslutas från reformen. En bonusdag motsvarar således en nettodag med föräldrapenning på sjuk- penningnivån eller grundnivån. Syftet med den förenklade jämställdhets- bonusen är inte enbart att föräldrar ska fördela föräldrapenninguttaget mer jämnt mellan sig utan också att underlätta kvinnors återgång i arbete. Eftersom majoriteten av de kvinnor som får föräldrapenning har ett för- värvsarbete kommer bonusens konstruktion också att öka incitamenten att återgå i arbete. Det finns redan ett incitament för föräldrarna att använda de 60 reserverade dagarna inom föräldrapenningen eftersom dessa inte kan överlåtas till den andra föräldern. Mot denna bakgrund föreslås att varken på sjukpenning- eller grundnivå som en förälder ensam har tagit ut, de 90 lägstanivå- dagarna eller de dagar som föräldrarna har valt att ta ut , ska ingå i underlaget för beräkningen av jämställdhetsbonus. Med anledning av ovanstående kan jämställdhetsbonus betalas för ett barn med totalt högst . En förälders första med föräldrapenning ska kunna avräknas även för tid före det att föräldrarna har gemensam vårdnad om barnet eftersom de inte ingår i underlaget för beräkning av jämställdhetsbonus. Med anledning av vad har anfört i sitt remissyttrande görs ett förtydligande i kommentaren till 7 § lagen (2008:313) om jäm- ställdhetsbonus. När ett uttag av föräldrapenning sker, dvs. föräldrarna tar ut föräldrapenningdagar för samma barn och tid, ska sådana dagar inte utgöra bonusdagar. Utnyttjas möjligheten till uttag av föräldra- penning på sjukpenning- eller grundnivå fullt ut medför det att högsta möjliga antalet bonusdagar reduceras , vilket innebär att den maximala bonusen för ett barn i ett sådant fall minskas med . Jämställdhetsbonus enligt nuvarande utformning beskattas inte (prop. 2007/08:93 s. 18). anser att den förenklade jämställdhets- bonusen, för enhetlighetens och enkelhetens skull, i likhet med föräldra- penningen ska vara skattepliktig. Jämställdhetsbonusen är en särskild stimulansåtgärd i syfte att öka jämställdheten mellan föräldrar och utgör inte en socialförsäkringsförmån. De förändringar som föreslås för jäm- ställdhetsbonusen innebär inte att den bör göras skattepliktig. Mot bak- grund av att det föreslås att jämställdhetsbonusen ska betalas ut månads- vis av i samband med föräldrapenning, bör det dock införas en bestämmelse i inkomstskattelagen (1999:1229) i vilken det Prop. 2010/11:146 regleras att jämställdhetsbonus ska vara skattefri. Bestämmelserna om återkrav av jämställdhetsbonus bör kompletteras på så sätt att återkrav ska beslutas när bonus har lämnats felaktigt eller med för högt belopp till följd av att föräldrapenning ska återbetalas. Enligt Kammarrätten i kan bestämmelserna om återkrav av jämställdhetsbonus begränsas eftersom det inte längre finns någon situa- tion där en förälder kan lämna oriktiga uppgifter eller underlåta att full- göra en uppgiftsskyldighet annat än i situationer som avser rätten till föräldrapenning. De nya bestämmelserna om jämställdhetsbonus innebär att Försäk- ringskassan utan ansökan betalar ut sådan bonus på grundval av föräld- rarnas uttag av föräldrapenning. Vidare ska arbetsinkomster inte längre ligga till grund för beräkning av bonusen. Med hänsyn till att föräldrarna inte längre ska lämna några uppgifter i ett ärende om jämställdhetsbonus bör bestämmelserna om återkrav ändras även på så sätt att oriktig uppgift och underlåtenhet att fullgöra uppgiftsskyldighet inte längre utgör grund för återkrav. pekar på behovet av att få kvittningsmöjligheter reglerade i situationer när en förälder är återbetalningsskyldig. Frågan om kvittning har emellertid inte varit föremål för behandling i den remitterade promemorian. Något förslag till kvittningsförfarande behandlas därför inte i denna proposition. Som tidigare nämnts ska uttaget av föräldrapenning läggas till grund för rätten till jämställdhetsbonus. Om förutsättningarna för jämställdhets- bonus är uppfyllda ska utbetalning ske med till vardera för- äldern för som den förälder som har tagit ut minst antal dagar tar ut föräldrapenning. Mot denna bakgrund är det mest ändamålsenligt att förlägga handläggningen av utbetalningen av jämställdhetsbonus till , som har de uppgifter om uttaget av föräldrapenning som behövs för att bestämma om rätt till jämställdhetsbonus föreligger och även bonusens storlek. Jämställdhetsbonus kan betalas ut först när en hel nettodag har uppnåtts under en månad. Föräldrapenning kommer vanligen att betalas ut en gång eller vid ersättningsperiodens slut. Syftet med den förenklade jämställdhetsbonusen är bland annat att föräldrarna ska kunna se sambandet mellan en jämställd föräldraledighet och utbetalning av bonusen. Det är därför viktigt att bonusen betalas ut i så nära anslutning som möjligt till utbetalningen av de föräldrapenning- dagar som ger rätt till bonus. Detta uppnås om bonusen betalas ut . Regeringens förslag: De nya bestämmelserna om jämställdhetsbonus ska träda i kraft . Äldre bestämmelser ska fort- farande gälla för jämställdhetsbonus som avser tid före ikraftträdandet. Ändringarna i skattebetalningslagen ska dock träda i kraft och äldre bestämmelser ska fortfarande gälla för jämställdhetsbonus som avser tid . Vid beräkning av jäm- ställdhetsbonus för ska bonusdagar som uppkommit före avräknas. Jämställdhetsbonus enligt de nya bestämmelserna ska betalas ut första gången . Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Promemorian har dock inte något förslag till övergångsbestämmelse om när jämställdhetsbonus enligt de nya bestämmelserna ska betalas ut första gången. Remissinstanserna: har ifrågasatt tidpunkten för ikraftträdandet men har under hand meddelat att ett genomförande torde vara möjligt . Vidare anför att övergångsbestämmelserna bör kompletteras med anledning av att utbetalning av jämställdhetsbonus enligt de nya bestämmelserna inte kan göras eftersom rätten till bonus inte kan bedömas så . föreslår också att övergångsbestämmelserna utformas så att jämställdhetsbonus på grund av föräldrapenning som avser 2011 men som betalas ut efter ska omfattas av de nya bestämmelserna eftersom nuvarande IT-stöd för jämställdhetsbonus annars behöver hållas aktuellt . Inspektionen för socialförsäkring (ISF) anför att det är en fördel om reformen införs så att det är möjligt att utvärdera den, vilket enklast sker genom att reformerna börjar gälla för barn födda från och med ett visst datum. Skälen för regeringens förslag: Bestämmelserna bör träda i kraft . Jämställdhetsbonus för och bör omfattas av tidigare bestämmelser. Detta innebär att jämställdhetsbonus för kommer att tillgodoföras den berättigade föräldern genom att hans eller hennes skattekonto krediteras efter att Skatte- verket av har fått uppgifter om bonusens årsbelopp för . Vid beräkning av jämställdhetsbonus för ska bonus- dagar uppkomna före avräknas oavsett om rätt till bonus har förelegat, se även författningskommentaren till ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2008:313) om jämställdhets- bonus. Jämställdhetsbonus enligt de nya bestämmelserna beräknas och betalas ut . Emellertid kan jämställdhetsbonus för en viss månad inte betalas ut förrän det har klarlagts att förutsättningarna för bonus är upp- fyllda för den aktuella månaden. För att underlätta övergången till den nya ordningen för jämställdhetsbonus bör det därför införas en över- gångsbestämmelse som innebär att bonus enligt de nya bestämmelserna betalas ut första gången . heterna i det enskilda fallet kan den första utbetalningen av bonus enligt Prop. 2010/11:146 det nya systemet komma att avse . Det bör dock inte införas någon övergångsbestämmelse om att jäm- ställdhetsbonus som avser tid före ikraftträdandet men som beräknas på föräldrapenning som betalas ut först efter ska omfattas av de nya bestämmelserna. Det äldre systemet för jämställdhetsbonus skiljer sig allt för mycket från det nya för att en sådan ordning ska vara accep- tabel. Av författningstekniska skäl föreslås ändringarna i skattebetalnings- lagen (1997:487) träda i kraft , samt att äldre reg- ler ska tillämpas för jämställdhetsbonus som avser tid , se vidare författningskommentaren. Inspektionen för socialförsäkring anser att reformen bör gälla för barn som är födda från ett visst datum. För att förenklingen av jämställdhets- bonusen ska få ett snabbt genomslag bör emellertid reformen enligt regeringens mening inte begränsas till att gälla för barn födda efter ett visst datum. En sådan övergångsbestämmelse skulle dessutom medföra att två system för jämställdhetsbonus skulle tillämpas onödigt . De föreslagna reglerna innebär att statens utgifter för anslaget 1:2 För- äldraförsäkring beräknas öka med . Utgifterna beräknas utifrån ett antagande om att fler män kommer att använda för- äldrapenningen. De beräknade utgifterna är beaktade i budgetpropositio- nen . Förslaget medför även ökade kostnader för . Dessa består av kostnader för IT-utveckling beräknade till . Förslaget bedöms inte medföra några ökade handläggningskostnader hos . Regeringens bedömning: Den förenklade jämställdhetsbonusen utgör en särskild stimulansåtgärd i syfte att öka jämställdheten mellan för- Jämställdhetsbonusen kan därför inte anses vara en socialför- säkringsförmån eller någon annan social förmån enligt unionsrätten. Skälen för regeringens bedömning: Syftet med den förenklade jäm- ställdhetsbonusen är detsamma som med nuvarande bonus, dvs. familjernas ekonomiska möjligheter att fördela föräldraledigheten mer jämlikt, vilket förbättrar förutsättningarna för jämställdhet och en stärkt relation mellan barnet och bägge föräldrarna. kopplingen till arbete upphör och utbetalning sker direkt i samband med utbetalning av föräldrapenning och inte som en skattekreditering. genom försvinner besvärlig administration både för föräldrar och för Bonusen är inte tänkt att utgöra något försörjningsstöd och är heller inte avsedd att täcka några speciella kostnader. Den syftar i sig heller inte till att bereda föräldrarna möjlighet att vara hemma med ett barn utan ska Prop. 2010/11:146 såvitt gäller föräldrapenning endast utgöra ett ekonomiskt incitament för barnets vårdnadshavare att fördela föräldraledigheten så jämnt som möj- ligt mellan sig. 6Sänkt karenstid för kommunalt vårdnadsbidrag Lagen (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag ger möjlighet för de kommuner som önskar att ge ett skattefritt kommunalt bidrag på maxi- malt och barn då barnet är mellan ett och . 6.2Sänkt karenstid för kommunalt vårdnadsbidrag Regeringens förslag: Om vårdnadsbidraget sägs upp på egen begäran av bidragsmottagaren, får kommunen tidigast lämna vårdnadsbidrag för samma barn från och med den fjärde kalendermånaden efter den månad för vilken bidraget senast lämnades. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Remissinstanserna är positiva till förslaget eller har inget att erinra. kommun instämmer i förslaget och anser att det innebär en större flexibilitet för föräldrarna och inga nämnvärt ökade nackdelar i planeringen av kommunernas förskoleverksamhet. , Kommun, kommun, kommun och kommun instämmer eller ser positivt på förslaget. kommun föreslår ytterligare sänkning av karenstiden utöver regeringens förslag med en månad. , kommun, kommun, kommun, och kommun avstår från syn- punkter eller har inget att erinra. Kommuner och Landsting anser att även om karenstiden sänks fyller den sitt syfte att underlätta kommunernas planering av förskole- verksamheten. Skälen för regeringens förslag: Regeringen har i proposition 2010/11:1, Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn (s. 25), aviserat att vårdnadsbidraget ska göras mer flexibelt genom att karenstiden förkortas när den enskilde själv sagt upp vårdnadsbidraget. Karensregeln i lagen om kommunalt vårdnadsbidrag innebär att den utbetalande kommunen inte kan inleda en ny period av vårdnadsbidrag kort efter att den föregående sagts upp av bidragsmotta- garen. Regeln syftar till att underlätta kommunernas planering av för- skoleverksamhet och för att hindra taktiska överväganden från den för- säkrades sida, exempelvis gällande skydd av den sjukpenninggrundande Det finns dock skäl att minska karenstidens längd för att öka Prop. 2010/11:146 flexibiliteten för föräldrarna. Mot bakgrund av att kommunerna fortsatt behöver till planering avseende förskoleplatser anser regeringen att en karenstid är en bra avvägning. Av detta skäl föreslås att karenstiden sänks från dagens med ikraft- trädande . 7.1Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken 11 kap. 10 § I första stycket införs en hänvisning till 12 kap. 4 a §, som är en ny bestämmelse om föräldrars uttag av föräldrapenning för samma barn och tid. Detta innebär att det införs ytterligare ett undantag från huvudregeln om att föräldrapenningsförmåner inte får lämnas till båda föräldrarna för samma barn och tid. 12 kap. 4 a § I paragrafen, som är ny, regleras rätten för ett barns båda föräldrar att ta ut föräldrapenning . uttag får göras under . Vid samtidigt uttag tar båda föräldrarna ut föräldrapenning och barn. Ett uttag innebär att föräldra- penning för barnet konsumeras för sammanlagt . Under de dagar för vilka en förälder inte får överlåta föräldrapenning till den andra föräldern, de s.k. reserverade dagarna enligt 12 kap. 17 § andra stycket denna balk, får det inte göras uttag av föräldra- penning. uttag för föräldrapenning får göras endast under ett barns första levnadsår, dvs. längst till dess barnet har fyllt . Detta innebär att sista dag för uttag av föräldrapenning blir barnets ettårsdag. När det gäller adopterade barn följer av 11 kap. 7 § andra stycket att denna ettårsgräns inom vilken uttag av föräldrapenning kan göras räknas från den tidpunkt när den som adopterat ett barn har fått barnet i sin vård. Det är således i detta fall inte fråga om en beräkning av barnets ålder. I andra stycket görs en hänvisning till 110 kap. 5 a §, som innehåller en bestämmelse om gemensam ansökan. 110 kap. 5 a § Enligt denna paragraf, som är ny, ska ansökan om uttag av föräldrapenning enligt 12 kap. 4 a § göras gemensamt av föräldrarna. En ansökan om uttag av föräldrapenning som är ofullständig på så sätt att endast den ena föräldern har undertecknat densamma kan därför inte läggas till grund för att bevilja föräldrapenning. Kvarstår denna ofullständighet efter föreläggande om att avhjälpa bristen kan ansökan avvisas enligt 110 kap. 10 §. De nya reglerna träder i kraft . För föräldrapenning som avser tid före ikraftträdandet ska äldre bestämmelser fortfarande tillämpas. Den nya möjligheten enligt 12 kap. 4 a § till uttag av föräldrapenning i under bar- nets första levnadsår kan således utnyttjas endast för tid efter ikraftträ- uttag kan dock göras för ett barn som är fött före ikraftträdandet, om uttaget hänför sig till tiden efter ikraftträdandet. det gäller ett barn som är fött 2011 kan möjlighet till uttag utnyttjas endast under den tidsrymd som löper från ikraftträdande till dess att barnet har fyllt . För ett barn som adopterats gäller motsva- rande med utgångspunkt från den tidpunkt när den som adopterat ett barn har fått barnet i sin vård.