prop · GY03105 · 2011-03-16 00:00:00 — -Bekämpa IT-brottslighet. -Förbättra säkerheten genom gränskontroll. -Förstärka EU:s krishanteringskapacitet. Kommissionens handlingsplan presenterades vid rådets möte . Fortsatt arbete med handlingsplanen väntas . Rådets nyinrättade ständiga kommitté för operativt samarbete i frågor som rör den inre säkerheten (COSI) kommer till stora delar att ansvara för planens genomförande. behandlades flera olika förslag som syftar till att förebygga och bekämpa organiserad brottslighet. Flertalet av dessa förslag antogs som rådsslutsatser av rådet (rättsliga och inrikes frågor). beslutade rådet att Europol skulle utarbeta mer detaljerade och konkreta analyser av den organiserade brottsligheten som härrör från antogs även förslag från det spanska ordförandeskapet i EU i syfte att förebygga och bekämpa miljöbrottslighet som rör illegal handel med farligt avfall. En fortsatt ökande produktion av farligt avfall har möjliggjort uppkomsten av en ny form av organiserad brottslighet. Illegal avfallshantering är ett allvarligt växande problem som har en mycket stor inverkan på människors hälsa och miljö, framför allt i utvecklingsländerna som får ta emot stora mängder farligt avfall från Verksamheten bedrivs ofta på internationell nivå och det finns en strävan efter . Kopplingar finns till annan gränsöver- skridande grov organiserad brottslighet, bedrägerier, skattebrott, stölder IT-säkerhet och IT-brott har också varit i fokus . Kommissionen har utifrån Stockholmsprogrammet och genom strategin för inre säkerhet i EU aviserat förslag till åtgärder samt genomförande av en samordnad gemensam strategi på området. kommer att inriktas på tre huvudområden, nämligen att öka de brotts- bekämpande och rättsliga myndigheternas kapacitet, att samarbeta med den privata sektorn för att stärka och skydda medborgare mot dessa brott samt stärka förmågan att hantera angrepp på IT-system, bl.a. genom inrättandet av välfungerande förmågor att hantera akuta lägen (Computer Emergency Response Teams). Strategin kommer att behandlas av framför allt ständiga kommittén för operativt samarbete i frågor som rör den inre säkerheten (COSI) med början 2011. antog rådet ett förslag som tar sikte på att skapa säkra lastbilsparkeringsplatser i syfte att förebygga och bekämpa brott riktade mot godstransporter på vägar. Godsstölder och godsrelaterad brottslighet har blivit ett allt större problem för medlemsstaterna. hjälp av förslaget nå överenskommelse om en gemensam modell för Andra förslag som antagits är initiativ som uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att Skr. 2010/11:105 bekämpa identitetsbedrägerier samt organiserade brott som utförs av kringresande kriminella grupper. Inom ramen för EU:s femte utvärderingsrunda som handlar om att undersöka hur finansiell brottslighet och finansiella utredningar bedrivs i medlemsstaterna, fortsatte detta arbete och en rad rapporter och rekommendationer kunde antas. Rådet (rättsliga och inrikes frågor) antog ett förslag om att skapa en pakt mot internationell narkotikahandel i transitländerna, främst och . Förslaget utgör en integrerad del av den brottsbekämpande aspekten av för narkotikabekämpning och mot narkotika för 20092012. Förslaget utgör också en konkret tillämpning av Stockholmsprogrammet och av strategin för inre säkerhet i EU som rådet har antagit. Tanken är att man ska samla EU:s resurser och fokusera på väl identifierade gemensamma projekt. Pakten föreslås fokusera främst på kokainhandel i , heroin- handel på och på att strypa narkotikakartellers tillgångar. Vidare ska man i nära samarbete med kommissionen och de berörda europeiska byråerna, särskilt Europol, förstärka den politiska samordningen mellan medlemsstaterna. Man ska även sträva efter att utnyttja befintliga resurser i kampen mot narkotika på bästa möjliga sätt. drabbades centrala av ett bombattentat och en utredning om misstänkt terroristbrott inleddes. Inom EU finns ett sam- arbete för att bekämpa terrorism och det har visat sig utgöra ett mycket bra stöd för det nödvändiga uppgiftsutbyte och den internationella sam- verkan mellan ansvariga myndigheter som krävs för att utreda händelsen. Den ökade fokuseringen på åtgärder för att motverka terrorismens gro- grunder och att förbättra rättssäkerheten har fortsatt . Den övergripande EU-strategin och mot terrorism som antog ligger till grund för EU:s arbete på området. Ett antal tematiska handlingsplaner har också antagits . Inom området för rättsliga och inrikes frågor har arbetet främst varit inriktat på att motverka radikalisering och rekrytering. Ett antal medlemsstater har tidigare tagit på sig ett särskilt ansvar för att ta fram åtgärdsförslag för hur man bäst bekämpar radikalisering och rekrytering. har det inom EU genomförts seminarier och konferenser på detta tema. tidigare initiativ om att utreda och ta fram åtgärder för att öka närpolisers kunskap och förmåga att identifiera och förebygga radikalisering och rekrytering har vidareutvecklats. Huvudansvaret har överlämnats till , som tillsammans med bl.a. har arbetat med att ta fram handböcker som kan användas av Mot bakgrund av de senaste försöken till attentat mot flygtrafiken har EU höjt uppmärksamheten särskilt för transportsäkerhetsfrågor. Dess- utom har antagits en enkel och frivillig mekanism varigenom EU:s med- lemsländer på ett bra sätt kan informera varandra och EU:s institutioner om eventuell ändring av nivån på hotet från terrorism i sina länder. För att med förbättrat internationellt samarbete kunna bekämpa terrorism och dess finansiering har EU ingått ett avtal med om informationsutbyte. Avtalet förhandlades av kommissionen och kunde träda i kraft efter att godkände avtalet. Avtalet syftar till att bekämpa finansiering av terrorism och terroristbrott, inom Tracking Program, och handlar om begränsad tillgång till vissa uppgifter som hanteras av företaget . Syftet med avtalet är även att ta omhand integritetsfrågor på ett bra sätt. har löpande, i så väl utskott som , informerats om avtalet och dess innebörd. antog rådet ett beslut om att inleda förhandlingar mellan EU och respektive , och om reglering av användningen av flygpassageraruppgifter, s.k. PNR-uppgifter (). Kommissionen leder förhandlingarna varefter rådet och har att ta ställning till kommande förslag till avtal. Flygbolag är i en del länder skyldiga att överlämna viss information till nationella brottsbekämpande myndigheter på begäran, så är det exempel- vis i . Syftet med avtalen är att så enhetligt som möjligt reglera informationsutbytet mellan berörda parter för att förbättra det inter- nationella samarbetet och kunna garantera den grundläggande rätten till privatliv och skydd för personuppgifter på ett tillfredsställande sätt. Överläggningar har ägt rum i justitieutskottet och samråd har skett med . Förhandlingsdirektiven har den nödvändiga fokuseringen på skyddet för den personliga integriteten som regeringen menar krävs. Det är viktigt med internationellt samarbete som innebär att flygpassagerar- uppgifter kan användas för att bekämpa terrorism och annan grov gräns- överskridande brottslighet. kommer fortsatt under avtalsför- handlingarnas gång bevaka frågan för att uppnå både bibehållen respekt för privatlivet och den brottsbekämpning som kan krävas för att skydda andra människors rättigheter och friheter. Som ett led i terrorismbekämpningen antog EU en handlingsplan för att förbättra sprängämnessäkerheten inom EU. Kommissionen har i enlighet med handlingsplanen presenterat ett förslag till förordning om saluföring och användning av sprängämnes- prekursorer (KOM(2010) 473 slutlig). Den föreslagna förordningen hanterar problemet med att vissa ämnen och blandningar som är tillgäng- liga på marknaden för allmänheten kan missbrukas på så sätt att de används som baser (prekursorer) för tillverkning av sprängämnen. Förslaget ska nu behandlas i rådet och . Vidare görs försök att höja förmågan inom EU för att förebygga, upp- täcka och hantera terroristattacker med kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära ämnen. Med utgångspunkt i förslag från kommissionen togs en handlingsplan fram under det svenska ordförandeskapet i EU. har arbete påbörjats för att genomföra de viktiga åtgärderna. Terrorism är ett gränsöverskridande fenomen som kräver internationell Skr. 2010/11:105 samverkan i breda former. Mot den bakgrunden omfattar EU-insatser också konkreta stödåtgärder i särskilt utsatta länder och områden, se vidare avsnitt 7.9. 18.2Informationsutbyte för att förebygga och bekämpa brott Ett viktigt steg på vägen mot ett effektivare informationsutbyte är genomförandet av Prümrådsbesluten, med dess möjligheter till ett effektivare utbyte mellan medlemsstaterna av bl.a. DNA-, fingeravtrycks- och fordonsregisteruppgifter. Delar av rådsbeslutet genomfördes och genom ändringar i lagen (2000:343) om internationellt polisiärt samarbete med tillhörande förordning (prop. 2009/10:177. bet. JuU30, rskr. har arbetet fortsatt i syfte att lösa kvarstående genomförandeproblem och underlätta genomförandet för medlemsstaterna. De obligatoriska delarna av rådsbesluten ska vara fullt genomförda senast . EU har också ingått avtal med och om tillämpning av de delar i Prümrådsbesluten som rör informationsutbyte. 18.2.2Informationshanteringsstrategi för EU:s inre säkerhet Informationshanteringsstrategin för den inre säkerheten i EU som antogs under det svenska ordförandeskapet ger förutsättningar för en mer effektiv, kostnadseffektiv och rättssäker utveckling av informations- hanteringen inom området för frihet, säkerhet och rättvisa. antogs en första 18-månaders åtgärdsplan och genomförandet av ett tiotal aktiviteter har påbörjats. Bland annat har kommissionen genomfört en bred kartläggning av det existerande informationsutbytet som kommer att presenteras . Kartläggningen kommer i sin tur ligga till grund för ett meddelande med överväganden om behovet av en europeisk informationsutbytesmodell (EIXM). 18.2.3Utbyte av uppgifter ur kriminalregister Rambeslutet (2009/315/RIF) om organisationen av medlemsstaternas utbyte av uppgifter ur kriminalregistret och rådets beslut (2009/316/RIF) om inrättandet av ett europeiskt informationssystem för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris) ska vara genomförda . startade kommissionen ett centralt projekt för det tekniska genomförandet av den gemensamma lösningen för detta utbyte. förbereder medlemsstaterna det rättsliga, verksamhetsmässiga och tekniska genomförandet på nationell nivå. tillsatt en utredare som ska föreslå nödvändiga författningsändringar. Mandat att inleda förhandlingar med om ett inrättades en högnivågrupp mellan och med syfte att diskutera skydd av personuppgifter (data) inom ramen för det brotts- bekämpande samarbetet. Resultatet av arbetet presenterades 2009 och innebar att man identifierat ett antal gemensamma dataskyddsprinciper. För att det viktiga informationsutbytet mellan och ska kunna ut- vecklas ansågs ett rättsligt bindande avtal mellan parterna vara önskvärt. I Stockholmsprogrammet inbjöds kommissionen att föreslå ett mandat för förhandlingar om ett dataskyddsavtal med . Kommissionens förslag till mandat presenterades och förhandlingar om detaljer i mandatet har pågått . kunde rådet anta ett beslut om att inleda förhandlingar med . anser att det är viktigt med ett dataskyddsavtal mellan och . Den gränsöverskridande brottsligheten förutsätter gräns- överskridande informationsutbyte. För att möjliggöra fortsatt utveckling av informationsutbytet är det viktigt att parterna som utbyter information kan lita på varandras regelverk när det gäller dataskydd. Ett dataskydds- avtal skulle bidra till ett förstärkt skydd för EU:s medborgare. Beslut om att ingå avtalet kommer att fattas först när ett godkänt förhandlings- resultat föreligger. Överläggning har ägt rum i justitieutskottet och samråd har skett med . 18.3Gränskontroll, Schengenfrågor och tullsamarbete Den europeiska gränsbyråns, Frontex, uppgift är att samordna medlems- staternas personkontroll vid de yttre gränserna, vari ingår bl.a. att genom- föra riskanalyser, bistå i utbildningen av medlemsstaternas gräns- kontrollanter och samordna gemensamma operationer vid de yttre gränserna. presenterade kommissionen ett förslag till ändring av förordningen om inrättandet av Frontex i syfte att stärka byråns verk- samhet (KOM(2010) 61 slutlig). Förslaget förhandlas fortfarande på rådsarbetsgruppsnivå. har ställt sig bakom ett förtydligande och en effektivisering av byråns verksamhet, som har värnat de mänskliga fri- och rättigheterna. har ännu inte röstat om sitt betänkande om förslaget. Schengens informationssystem (SIS II) gemensamma datasystem för eftersökta personer och föremål kallas Schengens informationssystem (SIS). systemet är i behov av en modernisering och utvecklingen av en andra och förbättrad generation av SIS, kallad SIS II, har fortsatt . Utvecklingsarbetet har kantats av tekniska problem och Efter en genomlysning av projektet beslutade rådet att förlänga och precisera kommissionens mandat att utveckla systemet till Skr. 2010/11:105 mars 2013. 18.3.3Förslag om inrättande av byrå för förvaltning av stora IT- system inom samarbetet för frihet, säkerhet och rättvisa Kommissionen presenterade ett lagstiftningsförslag om in- rättande av en ny europeisk myndighet för teknisk förvaltning av Schengens informationssystem (SIS), Informationssystemet för viseringar (VIS), systemet för fingeravtryck (Eurodac) och eventuellt andra framtida gemensamma IT-system inom ramen för området frihet, säkerhet och rättvisa. har givit sitt stöd till inrättandet av byrån eftersom bedömt att byrån kommer att leda till en effektivare och billigare utveckling och förvaltning av gemensamma IT-system. Förhandlingarna har fortgått och ett slutligt antagande av lagförslaget bedöms kunna ske . Nya och befintliga staters korrekta tillämpning av utvärderas av medlemsstaterna själva i Schengens utvärderingsgrupp. Kommissionen presenterade ett lagstiftningsförslag för hur utvärderingsmekanismen skulle kunna utvecklas vidare. Efter inledande kritik från både medlemsstater och återkallades för- slaget i samband med att Lissabonfördraget trädde i kraft. presenterade kommissionen ett delvis omarbetat förslag (KOM(2010) 624 slutlig). Förhandlingarna i rådet har inletts. ställer sig positivt till att effektivisera utvärderingsprocessen av medlemsstaternas genomförande av . Förslagen främjar snabbare hantering och omhändertagande av de rekommenda- tioner som presenteras efter utvärderingarna för att förbättra och utveckla medlemsstaternas tillämpning av . Inom den befintliga utvärderingsverksamheten genomfördes en återinspektion av fem medlemsstater samt inspektioner av och . Förutsatt att sistnämnda medlemsstaters kapacitet att tillämpa regelverket godkänns av rådet är målsättningen att och ska kunna anslutas till Schengenområdet . Frågan om kommande anslutning har behand- lats av . Anslutningen väntas ske 2011. Schengens utvärderingsgrupp har dessutom förberett för inspektionen av de nordiska länderna, däribland , som ska äga rum . Tullsamarbetet på EU-nivå inom politikområdet för frihet, säkerhet och rättvisa styrs av rådsresolution om en strategi för tullsamarbetet, ett mer preciserat och levande strategidokument samt handlingsplaner för det praktiska genomförandet av strategin. rådsarbetsgruppen för tullsamarbete och genomförs i projektgrupper. Användandet av handlingsplaner har lett till ett förbättrat samarbete Skr. 2010/11:105 mellan EU:s tullmyndigheter och mellan tullmyndigheterna och andra behöriga myndigheter och bidrar till kampen mot den gräns- överskridande brottsligheten och till området för frihet, säkerhet och rättvisa. deltar aktivt i genomförandet av handlingsplanerna. Kampen mot den gränsöverskridande och organiserade brottsligheten är något som är viktigt också enligt Stockholmsprogrammet. I rådsarbets- gruppen för tullsamarbete diskuteras hur EU:s tullmyndigheter kan med- verka till genomförandet av programmet. Diskussionen förs med utgångspunkt i en rapport som har utarbetats under svensk ledning. har också varit drivande i arbetet med att underlätta det operativa samarbetet i form av gemensamma tulloperationer och gemensamma utredningsgrupper mellan EU:s tullmyndigheter och mellan dessa och andra brottsbekämpande myndigheter. presenterade tillsammans med sex andra medlemsstater ett förslag till direktiv om en europeisk utredningsorder på det straffrättsliga området (se faktapromemoria 2009/10:FPM94). Direktivet syftar till att förbättra samarbetet om bevisinhämtning mellan medlemsstaterna. Det straffrättsliga samarbetet om bevisinhämtning inom EU är baserat på huvudsakligen traditionell ömsesidig rättslig hjälp. Direktivet syftar till att i stället åstadkomma en heltäckande reglering baserad på principen om ömsesidigt erkännande, vilket är en av mål- sättningarna i Stockholmsprogrammet. En europeisk utredningsorder ska utfärdas så att en eller flera utredningsåtgärder kan vidtas i bevis- inhämtningssyfte i den verkställande staten. Detta omfattar inhämtande av bevis som den verkställande myndigheten redan har i sin besittning men även inhämtande av ny bevisning, t.ex. beslag, förhör och hemlig teleavlyssning. Förslaget är i princip grundat på en skyldighet för den verkställande staten att erkänna och verkställa en utredningsorder. Det föreslås emellertid också vissa vägransgrunder och, för de mest ingripande åtgärderna, möjligheter för den verkställande staten att tillämpa nationella villkor som gäller för motsvarande åtgärd. Direktivet innehåller också bestämmelser om tidsfrister för verkställighet och ett formulär. är som medförslagsställare positivt till direktivets syfte och innehåll. Det belgiska ordförandeskapet har inlett förhandlingar om det om- fattande förslaget till direktiv. Dessa förhandlingar kommer att fortgå . Förslaget har varit föremål för riktlinjedebatt och läges- rapportering i rådet (rättsliga och inrikes frågor). Överläggning med justitieutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum 5 och . presenterade , , och nio andra medlemsstater ett förslag till direktiv om den europeiska skyddsordern (17513/09). Direktivet ska göra det möjligt att från en medlemsstat till en Skr. 2010/11:105 annan överföra åtgärder som vidtagits till skydd för en hotad person när personen flyttar till en annan stat. De skyddsåtgärder som avses omfattas av direktivet är vad som i svensk rätt närmast motsvaras av besöks- förbud. Den fråga som fått störst utrymme under förhandlingarna är direktivets tillämpningsområde i relation till den rättsliga grunden. Förslaget har ett brett tillämpningsområde vilket innebär att skyddsåtgärder som har fattats i såväl civilrättsliga som straffrättsliga och andra sorters förfaranden omfattas av direktivet. , som med- förslagsställare, och flera andra medlemsstater har gett sitt stöd till det breda tillämpningsområdet. Kommissionen och ett flertal medlemsstater vill, med hänvisning till den rättsliga grunden för direktivet, begränsa tillämpningsområdet till straffrättsliga förfaranden. Efter intensiva förhandlingar träffade rådet (rättsliga och inrikes frågor) en överenskommelse om en allmän riktlinje kring hela direktivet, varefter förhandlingar med inleddes. träffades en överenskommelse i första läsningen med . Sedan förhandlingarna med slutförts har den grupp av medlemsstater som vill ha ett begränsat tillämpningsområde blivit så pass stor att det nu föreligger en osäkerhet om det fortfarande finns en majoritet i rådet för förslaget i dess nuvarande utformning. Frågan har behandlats i , , , och . Överläggning med justitieutskottet ägde rum . Därefter har justitieutskottet informerats i samband med att frågan har behandlats vid möten i rådet (rättsliga och inrikes frågor). Det straffrättsliga samarbetet inom EU omfattar även i viss utsträckning tillnärmning av materiell straffrätt. och rådet får genom direktiv i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet fastställa minimiregler om fastställande av brottsrekvisit och påföljder inom områden med särskilt allvarlig brottslighet med ett gränsöver- skridande inslag. Sådan reglering får också i annat fall antas på ett harmoniserat område, om det är nödvändigt för att effektivt genomföra unionens politik på det berörda området. Straffrättsliga sanktioner mot människohandel Kommissionen presenterade ett förslag till direktiv om före- byggande och bekämpande av människohandel samt skydd av offer (se faktapromemoria 2009/10:FPM64). Förslaget byggde till största del på förhandlingsresultatet beträffande det förslag till rambeslut som förhand- lades under det svenska EU-ordförandeskapet och som det nåddes en bred samsyn om vid rådet (rättsliga och inrikes frågor) . Förslaget till direktiv syftar till att skapa ett mer sammanhållet synsätt i kampen mot människohandel för att i ökad utsträckning förebygga och människohandelsbrott samt skydda brottsoffrens rättigheter. Förslaget innehåller bestämmelser om bl.a. en utvidgad kriminalisering Skr. 2010/11:105 av människohandel, kriminalisering av anstiftan av, medhjälp och försök till sådant brott, skärpta lägsta maximistraff och försvårande omständig- heter, ansvar och sanktioner för juridiska personer, att i vissa fall inte åtala eller straffa människohandelsoffer för brott som de tvingas begå. Vidare finns regler om utredning och lagföring, inklusive preskription, utvidgad jurisdiktion, undantag från kravet på dubbel straffbarhet, hjälp och stöd till samt skydd av brottsoffer, krav på övervägande av kriminalisering av att använda tjänster från människohandelsoffer samt inrättande av nationella rapportörer. Vid rådet (rättsliga och inrikes frågor) antogs en allmän inrikt- ning om förslaget. I hade och FEMM-utskotten gemensamt ansvar för ärendet. hölls en orienteringsomröst- ning angående ändringsförslag. Efter resultatet av trilogförhandlingarna nådde Coreper en överenskommelse om direktiv- texten . Vid en omröstning i plenum bekräftade överenskommelsen. Enighet nåddes således om förslaget under den första läsningen. Förslaget har lämnats för granskning av juristlingvisterna inför rådets formella antagande. 18.6.2Bekämpande av sexuellt utnyttjande av barn Kommissionen presenterade ett förslag till direktiv om be- kämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi (se faktapromemoria 2009/10:FPM69). Förslaget byggde till stor del på förhandlingsresultatet beträffande det förslag till rambeslut som förhandlades under det svenska EU-ordförandeskapet. Förslaget till direktiv syftar till att skapa minimiregler om fastställande av brottsrekvisit och påföljder inom området sexuell exploatering av barn. Det syftar också till att införa gemensamma bestämmelser för att stärka åtgärderna för att förebygga sådana brott och förbättra skyddet av brottsoffer. Förslaget innehåller bestämmelser som bl.a. innebär en utvidgad kriminalisering av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploa- tering av barn och i viss mån även barnpornografi, kriminalisering av anstiftan, medhjälp och försök till sådana brott, skärpta lägsta maximi- straff och försvårande omständigheter. Förslaget innehåller också en bestämmelse om diskvalificering i vissa fall av personer dömda för brott som omfattas av direktivet att temporärt eller permanent utöva aktiviteter som innefattar regelbunden kontakt med barn. Vidare omfattar förslaget bestämmelser om utredning och lagföring inklusive preskription, utvidgad jurisdiktion, skydd av och stöd till brottsoffer, interventionsprogram samt bestämmelser som syftar till att uppnå blockering av tillgång till webbsidor som innehåller barnpornografi. Vid rådet (rättsliga och inrikes frågor) enades man om en allmän inriktning om förslaget som därmed utgör grund för fortsatta förhandlingar med . lade kommissionen fram ett förslag till direktiv om angrepp mot informationssystem (se faktapromemoria 2010/11:FPM15).