prop · GY03105 · 2011-03-16 00:00:00 — Kommissionen har identifierat ett antal hinder som undergräver möjligheterna att tillvarata IT:s potential och markerar behovet av ett samlat politiskt agerande på Europanivå. digitala inre marknaden (en del av den bredare digitala agendan) särskilt fram i den inremarknadsrapport som professor presenterade Det var kommissionen som givit i uppdrag att utarbeta en rapport med strategier för hur EU:s inre marknad ska komma på fötter igen efter den ekonomiska recessionen. Rapporten kommer att ligga till grund för kommissionens vidare arbete med att utveckla den inre De olika initiativen i den digitala agendan kommer att presenteras av Skr. 2010/11:105 kommissionen och det närmare innehållet i respektive åtgärd kommer att framgå först när de enskilda rättsakterna presenteras. För det vidare arbetet med genomförandet av den digitala agendan avser kommissionen att tillkalla en högnivågrupp med representanter för medlemsstaterna. Ett årligt kommer också att hållas och samla en bredare krets av intressenter från bl.a. , näringsliv och det civila samhället. Därutöver ska en årlig kartläggning genomföras för att mäta hur arbetet med att uppnå målen i agendan fortskrider. Initiativet ska rapporteras till Europeiska rådets höstmöte. Den digitala agendan innehåller såväl policy- som lagförslag och de sju prioriterade områdena syftar till att: -skapa en digital inre marknad, -förbättra interoperabilitet mellan IT-produkter och tjänster, -höja tilliten till och säkerhet på nätet, -garantera snabbare Internetaccess, -främja investeringar i IT FoU, -höja kunskapsnivån om hur man använder IT och få fler att bli delaktiga (e-inkludering), -använda IT för att ta sig an samhällsutmaningar som klimatet, ökade kostnader för hälso- och sjukvård samt en åldrande befolkning. Det övergripande målet för agendan är att åstadkomma hållbara ekonomiska och sociala effekter genom en digital inre marknad baserad på ett snabbt Internet och samverkande (interoperabla) applikationer. Detta kan ske genom vidare implementering och mer effektiv använd- ning av digitala tekniker. Agendan förväntas maximera ekonomiska och sociala potentialer med IT, särskilt Internet, sporra innovation, ekonomisk tillväxt och förbättra det dagliga livet för medborgare och företag. Överläggning med trafikutskottet och samråd med skedde . Kommissionen fattade beslut om ett förslag till ett mångårigt program för radiospektrumpolitiken (se faktapromemoria 2010/11:FPM11). Bakgrunden till förslaget är en överenskommelse som träffades vid förhandlingarna om det s.k. telekompaketet om att kommissionen skulle ta fram ett lagförslag om inrättande av ett fleråriga program för radiospektrumpolitiken. Vid möte den 3 december presenterade det belgiska ordförandeskapet sin statusrapport välkomnar att kommissionen nu har presenterat sitt förslag. Den svenska utgångspunkten är dock att programmet bör ange de övergripande strategierna och målsättningarna medan detaljerade beslut om tillståndsförfaranden, villkor och konkurrenshänsyn måste få utformas nationellt och med hänsyn tagen till de olika förutsättningar som finns i medlemsstaterna. Många av de detaljerade förslag som presenterats, som tilldelning av vissa angivna frekvensband, frigörandet av den digitala utdelningen (800 MHz-bandet), införande av teknik- och Skr. 2010/11:105 tjänsteneutralitet m.m. har redan genomförts, eller kommer att genomföras i svensk rätt. Således innebär dessa förslag inte något behov att ändra svensk lagstiftning. Svensk uppfattning är emellertid att detaljerade beslut om tillstånds- förfaranden, villkor och konkurrenshänsyn måste få utformas nationellt och med hänsyn tagen till de olika förutsättningar som finns i medlems- staterna. Vad gäller t.ex. möjligheterna att uppställa täckningkrav måste sådana kunna baseras på förutsättningarna i det specifika landet och det är ett verktyg som vi nationellt måste få fortsätta att förfoga över. Det finns skrivningar i förslaget som vi från svensk sida anser bör omformuleras eller t.o.m. tas bort. Förhandlingar om programmet kommer att påbörjas . Överläggningar med trafikutskottet och samråd med skedde . Kommissionen fattade beslut om bredbands- meddelandet (se faktapromemoria 2010/11:FPM12). Rådsslutsatser om bredbandsmeddelandet antogs vid . Meddelandet innehåller anvisningar om hur bredbandsmålet i En digital agenda för ska uppnås och hur man på bästa sätt främjar offentliga och privata investeringar i nät med hög och ultrahög hastighet. Kommissionen anvisar i meddelandet insatser som syftar till att förbättra de nationella bredbandstrategierna, att främja investeringar och minska investeringskostnader, att främja trådlöst bredband, att förstärka och förenkla användning av strukturfonder och landsbygdsprogrammet och att utveckla finansiella verktyg för bredbandsutbyggnad. Utgångspunkten för bredbandsmeddelandet är snabbt bredband , bredband på /s eller mer för av EU-med- borgarna och att av hushållen i EU bör ha bredbands- abonnemang som avser mer än /s. Vidare basbredbandstäckning för av EU-medborgarna . Regeringen välkomnar bredbandsmeddelandet men framhåller att det tydligare ska framgå att det är marknaden som ska svara för utbyggnaden och statens roll i första hand ska vara att möjliggöra och underlätta för marknaden. betonar vikten av att inte peka ut någon särskild teknik och har vidare även anfört att det behövs förtydliganden om de budgetära konsekvenserna, vilket kommissionen också har gjort. Genom bredbandsstrategin och regeringens övriga arbete t.ex. inom spektrum- området, har redan vidtagit en rad åtgärder inom de områden som aviseras i meddelandet. De enskilda förslagen presenteras . Överläggningar med trafikutskottet och samråd med skedde . byrån för nät- och inrättades 2004 och ligger i på , . Byrån har två huvudsakliga roller, att ge stöd, råd och expertis till EU- institutionerna och medlemsstaterna om alla relevanta aspekter av nät- och informationssäkerhet samt att underlätta utbytet av bästa praxis och samarbete mellan både offentliga och privata organisationer. lades ett nytt förslag om18 månaders förlängt förordnande (utan substansändringar) av nuvarande mandat som syftar till att ge rådet tid att diskutera med substantiella ändringar i mandatet (se faktapromemoria 2010/11:FPM13). Förslaget till ändringsförordning syftar till att stärka och modernisera och fastställa ett nytt mandat för en femårsperiod. Förslagen har behandlats . Vid möte avlämnades en lägesrapport. Två frågor som föranlett diskussion vid förhandlingarna har varit förslag om utökat samarbete med brottsbekämpande organ samt förslagets budgetkonsekvenser. Förslaget att förlänga det nuvarande mandatet för att ge tid åt förhandlingar kring ett nytt mandat har inte ifrågasatts. anser att det är viktigt att stärka nät- och informationssäker- heten och där har en roll. bör fokusera på vardagssäkerhet men inom detta område ha ett flexibelt mandat med goda och tydliga interna styrningsmekanismer. Det bör också finnas en stark och tydlig strategisk styrning från medlemsstaterna. Vidare bör ha kompetens att hjälpa medlemsstater som behöver utveckla en högre nivå av nät- och informationssäkerhet. Dock anser inte att bör ha några operativa uppgifter och avgränsningen mellan och behöriga nationella myndigheter bör vara tydlig. Överläggningar med trafik- utskottet och samråd med skedde . Den europeiska teleregleringsmyndigheten är en utveckling av ERG () som består av generaldirektörerna för regleringsmyndigheterna vilket för del är . Det är en myndighet som skapats för att på ett effektivt sätt främja en harmoniserad tillämpning av regelverket för elektronisk kommunikation inom EU. Konferensen för företrädarna för medlems- staternas regeringar beslutade att BEREC ska ligga i , . I anslutning till rådets möte (telekommunikation) hölls en konferens för företrädarna av den europeiska teleregleringsmyndigheten. fattade beslut om de s.k. 202020-målen som ska vara uppfyllda . Målen anger att utsläppen av växthusgaser ska minska , att av den energi som används inom EU ska komma från förnybara energikällor och att energieffektiviseringen ska öka . enades också om att EU:s insatser på energiområdet ska vila på tre pelare: miljömässig hållbarhet (inklusive bekämpande av klimat- förändringar) konkurrenskraft och ökad försörjningstrygghet. Inom dessa tre områden har EU antagit ett flertal rättsakter i en- lighet med den energihandlingsplan för 20072009 som slogs fast för att genomföra 202020-målen. har aktivt med- verkat till att omsätta dessa målsättningar och energihandlingsplanen i praktiken. presenterades ett utkast till en ny energistrategi som ska gälla . Strategin, som kommer att bli vägledande för EU:s energipolitik kommer att fortsätta behandlas och väntas bli antagen . presenterade kommissionen ett förslag till energi- strategi: Energi 2020: En strategi för hållbar och trygg energiförsörjning på en konkurrensutsatt marknad (se faktapromemoria 2010/11:FPM43). I meddelandet föreslås åtgärder inom fem prioriterade områden för de kommande tio åren. På grundval av dessa prioriteringar, och den handlingsplan som lagts fram, avser kommissionen att utarbeta konkreta lagstiftningsinitiativ och förslag inom . Kommissionen föreslår att initiativen inriktas på de två sektorer med störst energibesparingspotential: transporter och byggnader. Kommissionen kommer i mitten av 2011 lägga fram förslag till investeringsincitament och innovativa finansieringsinstrument. Den offentliga sektorn ska föregå med gott exempel och bör beakta energi- effektiviteten vid upphandling. Kommissionen menar också att energi- effektivitetscertifikat skulle kunna utgöra ett incitament. En integrerad energimarknad med infrastrukturer Kommissionen har fastställt ett måldatum för genomförandet av den inre marknaden för energi. ska ingen medlemsstat vara isolerad från det övriga nätet. Kommissionen föreslår att tillståndsförfarandena förenklas och påskyndas. Mobilisering av ytterligare finansiella resurser i nästa finansiella perspektiv aviseras. Kommissionen har också drivit att Skr. 2010/11:105 stödsystemen för förnybar energi bör harmoniseras inom EU. Trygg och säker energiförsörjning för konsumenter Åtgärder föreslås av kommissionen i fråga om möjligheter till pris- jämförelse, leverantörsbyte samt tydlig och öppen fakturering. Genomförande av den Strategiska Energiteknikplanen (SET-planen), som lanserades 20072008, betonas. Dessutom föreslås lansering av fyra stora projekt som fokuserar på demonstration av teknologier som är väsentliga för konkurrenskraft. EU föreslås samordna sin energipolitik gentemot tredjeländer, särskilt när det gäller de viktigaste parterna. I syfte att ge vägledning för arbetet t.o.m. antagandet av den nya strategin antogs slutsatser vid . En första riktlinje- debatt hölls vid . Regeringen välkomnade då att strategins fem prioriteringar speglar energipolitikens samtliga grund- pelare; konkurrenskraft, försörjningstrygghet och hållbarhet. Denna breda ansats bör även vara utgångspunkt för den fortsatta diskussionen. Regeringen menar att det inte bara är infrastrukturfrågan som är kritisk för att uppnå de energipolitiska målen. Diskussionen har annars präglats av starkt fokus på infrastrukturutbyggnad. En långsiktig och framåtsyftande energistrategi måste leda till uppfyllnad av redan fastslagna klimat- och energi mål till 2020 respektive 2050. Regeringen ställer sig frågande till många av strategins förslag till främjande av infrastrukturinvesteringar. Huvudprincipen att marknaden ansvarar för beslut om och finansiering av infrastruktur bör vidhållas även i ett nytt infrastrukturinstrument. Regeringen menar att EU-medel kan göra större nytta i utveckling och spridning av innovativ och hållbar teknologi än i avgiftsfinansierad infrastruktur. Överläggningar med näringsutskottet skedde och . Samråd med skedde och . Behandlingen av strategin kommer att fortsätta . 37.2 Meddelande om infrastrukturinvesteringar Kommissionen presenterade meddelandet Priori- teringar för energiinfrastrukturen och framåt Förslag för ett integrerat europeiskt energinätverk (se faktapromemoria 2010/11:49 Meddelandet är tänkt att följas upp med konkreta förslag, varav det viktigaste är ett nytt instrument för försörjnings- trygghet och energiinfrastruktur. Meddelandet aviserar ett flertal viktigare initiativ, bl.a. föreslås ett Skr. 2010/11:105 antal infrastrukturprioriteringar och . En ny planeringsmetod för europeisk energiinfrastruktur som ska ta större hänsyn till europeisk nytta i projekten föreslås. Utifrån prioriteringarna ska s.k. regionala kluster planera, genomföra och över- vaka projekt av europeisk vikt. Regionernas utvalda projekt ska sedan ut- värderas och godkännas på EU-nivå för vilka ett antal föreslagna åtgärder ska tillämpas för att underlätta deras genomförande, framför allt snabbare tillståndsprocesser och lättare tillgång till finansiering. Kommissionen menar att finansiering via tariffer ska vara regel även , men att detta inte räcker för att få nödvändig infrastruktur på plats. Bland annat avser kommissionen lägga fram ett lagförslag eller riktlinjer för kostnadsfördelning vid gränsöverskridande projekt. I samband med att nästa finansiella perspektiv (20142020) läggs fram avser kommissionen även lägga fram ett nytt finansiellt instrument för energi- infrastrukturinvesteringar som kommer att innehålla olika innovativa finansieringslösningar som syftar till att minska investerarnas risker. Meddelandet var föremål för en riktlinjedebatt vid . Regeringen framförde att grundprincipen alltjämt bör vara att marknaden ansvarar för beslut om och finansiering av ny infrastruktur. Många av förslagen tycks dock leda till ökad planering och finansiering på central nivå. Regeringen anser att det är för tidigt att dra slutsatsen att verktygen i det tredje inremarknadspaketet för el- och gas inte kommer att kunna ge den önskade infrastrukturen. Ambitionen att förenkla och snabba på tillståndsprocesserna är god eftersom det enligt svensk erfaren- het kanske är det största hindret. Regeringen välkomnar kommissionens avsikt att noga utreda gränsdragningar, ansvarsfördelning och konsekvenser av förslag om snabbare tillståndsprocesser. Överläggningar med näringsutskottet skedde och samråd med . Behandlingen av meddelandet kommer att fortsätta . Stöd till projekt inom förnybar energi och energi- Som följd av den finansiella krisen antogs en förordning om ett program för hjälp till ekonomisk återhämtning genom finansiellt stöd från gemenskapen till projekt på energiområdet (EEPR-förordningen). programmet satsas totalt för att stödja utbyggnad av I samband med beslutet om EEPR-förordningen förklarade dock kommissionen att man avsåg återkomma med förslag till åtgärder som medgav finansiering av projekt t.ex. inom områdena energieffektivitet och förnybara energikällor. Så skulle ske om det ansågs lämpligt och om det inte skulle vara möjligt att göra åtaganden för alla finansiella medel före utgången av 2010. konstaterade kommissionen att ett belopp på minst 114 miljoner euro inte skulle komma att tilldelas inom ramen för programmet på grund av att sökandena inte kan uppfylla vissa av de särskilda villkoren för utbetalning av stöden. maj ett förslag om inrättande av ett program för hjälp till ekonomisk återhämtning genom finansiellt stöd från gemenskapen till Skr. 2010/11:105 projekt på energiområdet (se faktapromemoria 2009/10:FPM106). Kommissionens förslag innebar att de outnyttjade medlen används till att skapa ett särskilt finansiellt instrument till stöd för energieffektivitet och förnybar energi. Stödmottagarna föreslogs utgöras av kommunala, lokala och regionala myndigheter. Instrumentet föreslogs genomföras via en eller flera finansförmedlare, t.ex. internationella finansinstitut som Europeiska investeringsbanken (EIB) och Europeiska (). nåddes en överenskommelse mellan rådet och Europa- parlamentet om att av de outnyttjade medlen om- fördelas till det nya finansiella instrumentet. De finansiella institutioner- na ska svara för att förmedla stödet som är tidsbegränsat till . De medel från unionsbidraget som tilldelats investeringsprojekt ska vara investerade , dock senast till och med . har varit positiv till åtgärdernas inrikt- ning samt beaktat att åtgärderna ska ha en snabb effekt på den ekonomiska återhämtningen från den finansiella krisen. 37.4Investeringar i kolsnål teknologi Den europeiska strategiska planen för energiteknik (s.k. SET-planen) är ett sätt att försöka samordna europeisk forskning och teknikutveckling inom energiområdet. I meddelandet En europeisk strategisk plan för energiteknik, , pekade kommissionen på behovet av ny teknik för att nå EU:s energi- och klimatmål och föreslog ett antal initiativ för att snabba på utvecklingen. Kommissionen ombads av rådet att åter- komma med ett nytt meddelande om finansiering. presenterades ett meddelande om att investera i utvecklingen av teknik med låga koldioxidutsläpp, inte minst genom SET-planen (se fakta- promemoria 2009/10:FPM31). I meddelandet föreslog kommissionen att offentliga och privata investeringar i utvecklingen av koldioxidsnål energiteknik ska öka kraftigt . Målet med satsningarna är att bidra till att uppfylla energi- och klimatmålen, skapa nya arbets- tillfällen och stärka tillväxt och konkurrenskraft. Mot bakgrund av meddelandet antog rådsslutsatser . Slut- satserna fastställer den fortsatta inriktningen i arbetet med SET-planen. Bland annat betonade slutsatserna vikten av snabbhet, flexibilitet och transparens i genomförandet av insatser samt underströk behovet av att nuvarande EU forskning bör stödja uppfyllandet av SET-planens målsättningar. Regeringen välkomnade kommissionens meddelande. En omställning av energisystemen för att nå målen kan komma att kräva ökade investeringar i forskning, utveckling och demonstration. Samråd med skedde och överläggningar med näringsutskottet . Anmälan av investeringar i energiinfrastruktur lade kommissionen fram ett förslag till förordning om anmälan till kommissionen av projekt för investeringar i energi- infrastruktur (se faktapromemoria 2008/09:FPM153). Efter en politisk överenskommelse i samband med antogs förordningen formellt . Syftet med förordningen är att inrätta gemensamma ramar för anmälan av uppgifter och information om investeringsprojekt. De sektorer som omfattas av förordningens tillämpningsområde är olja, naturgas, el, däribland förnybar el, biobränsle samt projekt för avskiljning och lagring av koldioxid (CCS). Med början är medlemsstaterna bundna att inkomma med uppgifter och information om infrastrukturprojekt som antingen ska uppföras eller avvecklas. Dock gäller det bindande rapporteringskravet enbart för projekt där ett slutligt investeringsbeslut tagits. Utöver att uppdatera och utvidga bestämmelserna om rapportering förväntas förordningen bidra till att ge en översikt av investerings- utveckling inom EU, och därigenom underlätta jämförelser mot beräknad efterfrågan. Detta för att motverka underinvesteringar eller felriktade investeringar. Andra målsättningar är att förbättra institutionernas bered- skap, främja öppenhet samt acceptens för investeringsprojekt. m.fl. medlemsstater var under förhandlingarna kritiska till förslaget som ansågs otydligt vad gäller formen och typen av information som ska anmälas, liksom att förordningen bidrog till en ökad administrativ börda för myndigheter och företag utan att bidra till något EU-mervärde. Resultatet av förhandlingarna blev till det bättre både i fråga om mindre administrativ börda och jämförbar information. Samråd med skedde och överläggningar med näringsutskottet . 37.6 Meddelande om säkerhet vid oljeutvinning till havs presenterade kommissionen meddelandet Utmaningen om en säker utvinning av olja och gas till havs (se faktapromemoria 2010/11:FPM27). Bakgrunden till meddelandet är olyckan på oljeplatt- formen Deepwater Horizon i den där flera människor förolyckades och som orsakade stora ekologiska och I meddelandet utvecklar kommissionen hur en liknande olycka i kan förebyggas samt hur de tillgängliga verktygen för att hantera en eventuell olycka kan förbättras. Meddelandet identifierar ett antal åtgärdsområden där revidering av befintlig lagstiftning eller ny lagstift- ning kan bli aktuell . De åtgärdsområden som identifierats är rutiner för tillståndsförfaranden, myndighetskontroller, hälsa och säker- het, miljö, produktsäkerhet och katastrofhantering. aviserar att man kommer att återkomma med konkreta förslag till reviderad eller ny lagstiftning . Vid antogs rådsslutsatser, som uppmärk- sammar behovet av höga standarder och ett regelverk som förhindrar att en liknande olycka inträffar i . Under förhandlingarna av rådsslut- Skr. 2010/11:105 satserna har regeringen agerat för att stärka skrivningar i fråga om miljö- skydd och säkerhet. Överläggningar skedde med näringsutskottet och samråd med . 37.7Konsumenternas ställning på energimarknaderna Det belgiska ordförandeskapet har prioriterat frågan om konsumenternas ställning på energimarknaderna högt och har i olika sammanhang lyft frågan under sitt ordförandeskap. På ordförandeskapets initiativ antogs också rådsslutsatser om en energipolitik för konsumenter vid . Rådsslutsatserna togs fram mot bakgrund av de diskussioner som ägt rum om konsumenternas ställning samt två arbetsdokument från kommissionen. Rådsslutsatserna erinrar främst om åtgärder för att stärka konsumenternas ställning som redan finns på plats eller som beslutats inom ramen för det tredje energimarknadspaketet. Vidare fram- hålls betydelsen av energieffektivisering och införandet av nya teknologi- er samt transparent och användarvänlig information. I slutsatserna upp- märksammas också sårbara kunder. Regeringen har framhållit att slut- satserna till sitt innehåll ska stämma överens med vad som anges i det tredje inremarknadspaketet. Regeringen har vidare uppmärksammat frågan om vad som kan åstadkommas inom ramen för energipolitiken respektive socialpolitiken. Överläggningar skedde med näringsutskottet och samråd med . 37.8Förordning om försörjningstrygghet för gas Kommissionens förslag (se faktapromemoria 2009/10:FPM1) syftade till att bättre definiera roll- och ansvarsfördelning mellan gasindustrin, medlemsstaterna och EU:s institutioner. Förslaget fokuserade på före- byggande åtgärder och krisberedskap, t.ex. normer som tryggar leverans till skyddade kunder samt normer för hur försörjningen ska tryggas om det sker ett avbrott i den för landet viktigaste infrastrukturen. Den grund- läggande filosofin är att balansera solidaritet med medlemsstatens ansvar för sin försörjningstrygghet. Det regionala perspektivet understryks och kraven i förordningen kan uppfyllas på regional nivå. Regeringen anser att inriktningen på de förebyggande åtgärderna framstår som naturliga utifrån erfarenheterna av gaskrisen . Regeringens grundinställning under förhandlingarna var att berörda gasföretag i första hand ska svara för försörjningstryggheten och att åtgärder för att förbättra den inte bör störa den inre marknadens funktion, vilket också reflekteras i den förordning som antogs. Regeringen såg dock vissa svårigheter med kommissionens förslag till infrastrukturnorm och lyckades förhandla fram ett tidsbegränsat undantag. Överläggningar med näringsutskottet ägde rum och samråd med . Förordningen antogs av rådet och Skr. 2010/11:105 kunde därefter träda i kraft . Inom ramen för Energigemenskapen i sydöstra har EU fortsatt att verka för en regional energimarknad i enlighet med EU:s lagstiftning på västra . har och formellt blivit medlemmar i gemenskapen. Att det var energisamarbetet mellan och EU in- leddes, uppmärksammades vid ett möte i det s.k. mellan och , som ägde rum . Mötet fokuserade i övrigt på frågor kopplade till försörjningstrygghet för energi. Det framhölls att energieffektivisering och satsningar på ny tek- nik borde vara en viktig del av partnerskapet mellan och .