prop · GY03100 · 2011-04-13 00:00:00 — 5Timlön enligt konjunkturlönestatistiken. 7Procent av BNP. Källa: Egna beräkningar. Den starkare BNP-tillväxten och sysselsätt- ningsutvecklingen innebär att resursutnyttjandet stiger snabbt, vilket medför att resursutnyttjan- det både på arbetsmarknaden och i hela ekono- min blir ansträngt . Det ansträngda resursutnyttjandet på arbetsmarknaden leder till ett ökat löne- och inflationstryck. höjer därmed reporäntan betydligt snabbare och mer än i huvudscenariot. bidrar den starka återhämtningen till att både bostadspriserna och hushållens skuldsättning ökar ohållbart mycket i relation till den disponibla inkomsten. De kraftigt stigande räntorna i kombination med den ökade skuldsättningen leder till att hushållens konsumtion dämpas och att bostadspriserna börjar falla. Fallande bo- stadspriser innebär att hushållens förmögenhet sjunker och konsumtionen faller därmed ytterli- gare. Den kraftigt ökade skuldsättningen bidrar därmed till att konjunkturavmattningen blir större än vad som annars vore fallet. BNP-tillväxten dämpas markant 2013 och 2014 och BNP-gapet är negativt i slutet av pro- gnosperioden. Den svagare produktionen med- för att ökningen i sysselsättningen dämpas och att arbetslösheten är högre 2015 än i huvudscenariot (se diagram 5.25). En svagare efterfrågan i kombination med högre ar- betslöshet leder till att de offentliga finanserna försämras 20132015. återhämtar sig dock ekonomin och ar- betslösheten faller ner till . Källor: och egna beräkningar. Alternativscenario 2: Svagare internationell utveckling I huvudscenariot förutses en gradvis återhämt- ning i den globala ekonomin . Det finns dock en risk att konjunkturåterhämt- ningen i omvärlden, och därmed i , blir svagare och mer utdragen till följd av orolighe- terna i och samt till följd av situationen i . I detta alternativsce- nario antas den globala återhämtningen bli sva- gare än i huvudscenariot som oljepriset blir högre. Om oroligheterna i leder till sjunkande produktion och kraftigt stigande oljepriser som följd dämpar det den globala åter- hämtningen. Situationen i kan bromsa återhämtningen ytterligare om kärnkrafts- problemen leder till att den globala kärnkrafts- produktionen minskar, med stigande energi- priser som följd. Svensk ekonomi påverkas på flera sätt av en svagare utveckling i omvärlden och högre ener- gipriser. För det första utvecklas efterfrågan på svensk export svagare än i huvudscenariot, vilket även dämpar investeringarna. För det andra leder de negativa signalerna från omvärlden till att hushållen blir mer pessimistiska, vilket i kombi- nation med högre energipriser bidrar till att hus- hållens konsumtion dämpas. Sammantaget innebär detta att BNP ökar långsammare 2011 jämfört med huvudscenariot. Den lägre efterfrågan bidrar till att sysselsätt- ningen ökar långsammare och att arbetslösheten blir något högre än vad som förutses i huvudsce- nariot (se tabell 5.9 och diagram 5.25). Tabell 5.9 Nyckeltal, alternativscenario 2 med svagare internationell återhämtning Prognos enligt huvudscenariot inom parentes, procentuell förändring om annat ej anges (4,6) (3,8) (3,6) (2,8) (2,7) (1,9) (1,1) (1,8) (1,0) (1,2) (2,5) (1,4) (1,3) (1,1) (0,6) (7,3) (6,6) (5,8) (5,2) (4,9) -2,4 -1,1 -0,2 (-1,9) (-0,7) (-0,1) (0,1) (0,0) (2,25) (3,25) (3,75) (3,75) (3,75) (2,6) (3,2) (3,4) (3,5) (3,5) (2,5) (2,0) (2,8) (2,7) (2,4) (0,3) (1,8) (2,8) (3,6) (4,4) 2Procent av arbetskraften. 3Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 5Timlön enligt konjunkturlönestatistiken. 7Procent av BNP. Källa: Egna beräkningar. Den svagare återhämtningen innebär att resurs- utnyttjandet blir lägre än i huvudscenariot 2011 och 2012. som det lägre resursutnytt- jandet innebär att inflationstrycket dämpas, motverkas detta av de stigande oljepriserna. höjer dock reporäntan i något lång- sammare takt till följd av det lägre resursutnytt- jandet. På kommer en gradvis återhämt- ning i omvärlden och en fortsatt expansiv pen- ningpolitik leda till att exporten, investeringarna och hushållens konsumtion ökar snabbare än i huvudscenariot 2013 och 2014. Sysselsättningen växer starkare än i huvudscenariot 20132015 och arbetslösheten sjunker till 2015 (se tabell 5.9). Till följd av den starkare BNP-tillväxten 2013 jämfört med huvudscenariot stiger resursut- nyttjandet och BNP-gapet sluts . Re- sursutnyttjandet är därmed, i likhet med huvud- scenariot, normalt 20132015. Den långsiktiga BNP-nivån är dock något lägre än i huvud- scenariot på grund av att de högre energipriserna leder till att företagens potentiella produktions- kapacitet sjunker. Framför allt medför de höga energipriserna att produktionskapaciteten sjun- ker i den energiintensiva basindustrin. Scenariot innebär att det finansiella sparandet blir marginellt lägre jämfört med huvudscena- riot. På kort sikt är det framför allt svagare ef- terfrågan i kombination med högre arbetslöshet som bidrar till att de offentliga finanserna blir något svagare. minskar skatteintäkterna något, i första hand till följd av lägre momsintäkter. Källor: och egna beräkningar. 5.8 Jämförelse med prognosen i budgetpropositionen för 201166 Återhämtningen har varit starkare än vad som förutsågs i budgetpropositionen . Den expansiva ekonomiska politiken och hushållens ökade framtidsoptimism medförde att konsumtionen ökade oväntat starkt 2010, både i och i omvärlden. blev företagen allt mer optimistiska och började öka sina lager överraskande mycket. Sammantaget blev BNP-tillväxten högre än vad som förutsågs i budgetpropositio- nen . Arbetsmarknaden har dock utvecklats i linje med bedömningen i bud- getpropositionen , vilket har medfört att produktiviteten och resursutnyttjandet inom företagen har stigit oväntat snabbt. Framåtblickande indikatorer tyder på en fort- satt stark efterfrågeutveckling de närmaste kvartalen, både i och i omvärlden. I kombination med företagens allt mer ansträngda resursutnyttjande medför detta att invester- ingarna och sysselsättningen ökar betydligt snabbare 2011 än vad som förutsågs i budget- propositionen . Den starkare arbets- marknadsutvecklingen medför i sin tur att den disponibla inkomsten och hushållens konsum- tion ökar snabbare. Sammantaget bedöms BNP öka och sysselsättningen 2011, vilket är en upprevidering jämfört med bedömningen i budgetpropositionen . Trots att BNP är uppreviderad med 1,4 pro- centenheter i nivå 2011 är BNP-gapet endast uppreviderat . Detta beror främst på nya beräkningar av de reformer regeringen har genomfört, vilka nu bedöms få större positiva effekter på långsiktiga produktionsförmåga än vad tidigare beräkningar indikerat (se rapport 2011:1 från ekonomiska avdelningen på ). Det innebär att svensk ekonomi kan växa i en snabbare takt och att arbetslösheten kan sjunka till lägre nivåer utan att resursutnyttjandet blir ansträngt. är arbetslösheten , vilket är en 66 års ekonomiska vårproposition så utgår bilagan Utvärdering av makroekonomiska prognoser. Jämförelsen av de makroekonomiska prognoserna med prognosen i budgetpropositionen återfinns i detta avsnitt. nedrevidering jämfört med bedömningen i budgetpropositionen . Den betydligt snabbare konjunkturåterhämt- ningen, under framför allt 2011 och 2012, med- för att resursutnyttjandet stiger snabbare och blir normalt i ekonomin som helhet , vilket är än bedömningen i budgetpropositionen . KPI-inflationen har reviderats upp kraftigt , från till . Detta beror nästan uteslutande på att räntekostnaderna för hushållen förväntas bli högre. KPIF, KPI med fast ränta, är dock endast marginellt revide- rad, från till . Under 20122014 ökar lönerna i en något snabbare takt till följd av den snabbare kon- junkturåterhämtningen och höjer reporäntan i en något snabbare takt jämfört med bedömningen i budgetpropositionen . Tabell 5.10 Regeringens prognoser ekonomiska vårproposition och i budgetpropositionen Prognos enligt budgetpropositionen inom parentes (4,8) (3,7) (3,4) (3,3) (2,8) (1,9) (1,1) (1,4) (1,5) (1,3) (1,0) (1,1) (1,2) (1,3) (1,2) (8,4) (8,0) (7,4) (6,7) (6,0) -3,8 -1,9 -0,7 -0,1 (-3,3) (-2,5) (-1,6) (-1,1) (-0,5) (1,25) (2,25) (3,25) (3,50) (3,75) (2,5) (2,6) (3,1) (3,3) (3,4) (1,2) (1,5) (1,9) (2,4) (2,6) (2,0) (0,9) (1,2) (1,9) (2,2) 2Procent av arbetskraften. 3Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 5Timlön enligt konjunkturlönestatistiken. 7Procent av BNP. Källa: Egna beräkningar. Den återhämtning av svensk ekonomi som inleddes innebär att skatteintäk- terna åter ökar. Jämfört med 2009 beräknas skatteintäkterna vara högre 2010. Den fortsatt gynnsamma utvecklingen av svensk ekonomi innebär att de totala skatteintäkterna ökar med i genomsnitt . Svensk ekonomi är inne i en återhämtningsfas. Både produktionen och sysselsättningen har ökat i hög takt och sysselsättnings- fallet i samband med finanskrisen är redan åter- hämtat. För de totala skatteintäkterna har detta inneburit att fallet 2009 med god marginal åter- hämtades . Intäkterna från skatt på arbete väntas 2011 överskrida nivån före den ekonomiska krisen och intäkterna från skatt på kapital når upp till nivåerna före krisen . Att fallet i skatteintäkterna 2009 ändå återhämtats beror på den goda utvecklingen av intäkterna från mervärdesskatt. Tillväxtutsikterna för svensk ekonomi ser goda ut 20112013, även om BNP-tillväxten inte väntas bli lika hög som 2010. , när resursutnyttjandet i ekonomin som helhet bedöms vara i balans, väntas BNP öka i en långsammare takt än åren . Den fortsatt gynnsamma utvecklingen av svensk ekonomi leder till att de totala skatte- intäkterna utvecklas förhållandevis starkt 2011 2015. I diagram 6.1 visas de totala skatteintäk- terna . Diagram 6.1 Totala skatteintäkter Årlig förändring i procent Årlig förändring, i procent Källor: och egna beräkningar. Jämfört med prognosen i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1) antas svensk ekonomi utvecklas starkare. Utvecklingen på arbetsmarknaden bedöms bli mer positiv och antalet arbetade timmar, och därmed utbetalda löner, är uppreviderade . Intäkterna från skatt på arbete är upp- reviderade med 2014 (se tabell 6.1). Även kapital- respektive konsum- tionsskatterna är uppreviderade till följd av den mer positiva utvecklingen av svensk ekonomi . För de totala skatteintäkterna innebär revideringarna att nivån 2014 är högre i förhållande till be- dömningen i budgetpropositionen . Tabell 6.1 Totala skatteintäkter jämfört med prognosen i budgetpropositionen Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källor: och egna beräkningar. I tabell 6.2 finns en sammanställning av de be- räknade effekterna av regeländringarna på skat- teområdet . I tabellen visas den årligt tillkommande intäktsförändringen till följd av ändrade skatteregler. Beloppen är perio- diserade bruttoeffekter, dvs. anger storleken på den initiala skatteändringen. I tabell 6.10 finns en mer detaljerad uppställning av bruttoeffekterna av regeländringarna på skatteområdet . Tabell 6.2 Bruttoeffekter av ändrade skatteregler Miljarder kronor i förhållande till föregående år Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källa: Egna beräkningar. beräknas ändrade skatteregler ha minskat skatteintäkterna med , främst till följd av förändringar avseende skatt på arbete. Det tredje steget i jobbskatteavdraget, höjda skiktgränser för statlig skatt och sänkta socialavgifter beräknas minska skatteintäkterna med . genomfördes det fjärde steget i jobbskatteavdraget, som tillsammans med ett förhöjt grundavdrag för pensionärer innebär lägre skatter än året innan. beräknas skatteintäkterna minska med till följd av ändrade skatte- regler. Skatt på arbete minskar med till följd av ett förhöjt grund- avdrag för pensionärer. Skatteintäkterna från skatt på kapital ökar med på grund av den höjda fastighetsskatten på vatten- kraftverk. Utvecklingen på arbetsmarknaden är viktigast för hur skatteintäkterna utvecklas Skatteintäkterna från företags- och kapitalvinster är de intäkter som uppvisar störst variation mel- lan åren. Det är också för dessa skatter prognos- osäkerheten normalt är störst. är det emellertid utvecklingen på arbetsmarkna- den som är viktigast för hur skatteintäkterna totalt utvecklas, eftersom av dessa utgörs av skatt på arbetsinkomster, där löner är den dominerande delen. För att illustrera känsligheten hos beräkning- arna av skatteintäkterna kan nämnas att en ökning av antal arbetade timmar ökar skatteintäkterna från skatt på arbete med . En ökning av hushållens konsumtion (och bibehållen sammansättning) ökar mervärdesskattein- täkterna med . Tabell 6.3 Skatt på arbete Miljarder kronor om inte annat anges Utveckling (%) -4,6 Källor: och egna beräkningar. Till följd av den gynnsamma utvecklingen av antalet arbetade timmar, i synnerhet i början av prognosperioden, bedöms intäkterna från skatt på arbete öka från 875 till närapå (se tabell 6.3). uppgår intäkterna från skatt på arbete till av BNP vilket är en minskning jämfört med (se diagram 6.2). Diagram 6.2 Skatt på arbete Källor: , och egna beräkningar. Den fallande kvoten mellan intäkterna från skatt på arbete och BNP, beror på dels att BNP i löpande priser ökar efter det dramatiska fallet 2009, dels regeringens skattepolitik. föll skattekvoten till följd av skattesänkningar i form av det fjärde steget i jobbskatteavdraget, sänkt skatt för pensionärer genom ett förhöjt grund- avdrag, samt nedsatta egenavgifter för enskilda näringsidkare. minskar skattekvoten ytterligare genom att grundavdraget för pen- sionärer förstärks. Utbetalda löner, lönesumman, utgör av underlaget för skatt på arbete. Det innebär att förändringen av antalet arbetade timmar och timlönen har avgörande roll för ut- vecklingen av skatteintäkterna. Resterande del av skatteunderlaget består av skattepliktiga transfe- reringar till hushållen. Efter att ha varit i princip oförändrad 2009, ökade lönesumman återigen 2010. Utveck- lingstakten var . Lönesumman växer med i Ökningen i lönesumman drivs av såväl fler arbetade timmar, som högre timlöner. var det framför allt uppgången i arbetade timmar som gjorde att lönesumman ökade. Men även om arbetade timmar ökar med i genomsnitt ända fram , så blir timlöneutvecklingen successivt viktigare för att förklara uppgången i löne- summan. Diagram 6.3 Arbetade timmar, timlön och lönesumma Anm.: Den redovisade timlönen är beräknad enligt Källor: och egna beräkningar. Timlönen ökar 2011. I takt med att arbetsmarknadsläget förbättras bedöms lönerna öka med i genomsnitt 20122015. En mer utförlig beskrivning av utvecklingen av antalet arbetade timmar och timlönen finns i avsnitt 5. Återhämtningen på arbetsmarknaden minskar transfereringarna till hushållen Prognosen för transfereringarna till hushållen baseras dels på utvecklingen av antalet pensionä- rer, sjukskrivna och arbetslösa, dels på löne- och prisutvecklingen (eftersom de flesta ersättning- arna är kopplade till inkomst- och prisbas- belopp). Transfereringarna till hushållen minskar suc- cessivt som andel av skatteunderlaget fram (se diagram 6.4). Att andelen minskar förklaras främst av återhämtningen på arbetsmarknaden. En något långsammare ökning av lönesum- man under slutet av prognosperioden i kombi- nation med ökade pensionsutbetalningar, bidrar till att transfereringarna till hushållen som andel av skatteunderlaget ökar något . En mer utförlig beskrivning av utvecklingen av transfereringar till hushållen finns i avsnitt 7.1.2. Diagram 6.4 Transfereringsinkomster som andel av skatteunderlaget Anm.: Pensioner avser ålderspensioner. och kollektivavtalade pensioner m.m. Källor: och egna beräkningar. Direkta skatter på arbete Direkta skatter på arbete består av och statlig inkomstskatt, allmän pensionsavgift, skattereduktioner samt artistskatt. Intäkterna från direkta skatter på arbete beräknas uppgå till 2011, en ökning med ca jämfört med (se tabell 6.6). Intäkterna från inkomstskatt väntas öka från 534 till . beräknas det kommunala skatteunderlaget öka (se tabell 6.4). Den svagare ökningen 2011 förklaras av skatte- sänkningen i form av det förstärkta grundavdra- get för pensionärer. Den underliggande utveck- lingen, dvs. utvecklingen justerad för regeländringar, bedöms 2010 och 2011 uppgå till . Åren 20122015 ökar skatteunderlaget med i genomsnitt . Tabell 6.4 Faktisk och underliggande utveckling av kommunernas skatteunderlag Källor: och egna beräkningar. sänktes uttaget av statlig skatt genom att den nedre skiktgränsen i den statliga skatte- skalan höjdes med utöver den automatiska uppräkning som sker genom kopp- lingen till konsumentpriserna. Detta bidrog till att minska antalet personer som betalar statlig skatt. Även konjunkturnedgången har bidragit till minskningen. föll intäkterna från statlig inkomstskatt . Antalet personer som beta- lar statlig inkomstskatt föll med drygt 300 000 personer. Konjunkturåterhämtningen medför att intäkterna från statlig inkomstskatt ökar , trots att antalet personer som betalar statlig inkomstskatt förväntas minska något (se diagram 6.5). Minskningen av antalet personer som betalar statlig inkomstskatt förklaras av att timlönen i ekonomin bedöms utvecklas svagare än det s.k. jämförelsetal67 med vilket skiktgränserna för statlig inkomstskatt skrivs upp. Diagram 6.5 Antal personer som betalar statlig inkomstskatt Källor: och egna beräkningar. Skattereduktioner och allmän pensionsavgift Skattereduktionerna beräknas sammanlagt uppgå till 2011 2015 (se tabell 6.5). Jobbskatteavdraget ökar i takt med konjunkturuppgången och beräknas därmed öka . 67 Jämförelsetalet anger förhållandet mellan det allmänna prisläget andra året före taxeringsåret och prisläget tredje året före taxeringsåret plus . Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källor: och egna beräkningar. Skattereduktionen för husarbeten (ROT- och RUT-tjänster) beräknas minska från 2011 till 2015. Minsk- ningen beror på att efterfrågan på ROT-arbeten antas mattas av under slutet av prognosperioden. Skattereduktionerna för RUT-tjänsterna uppgår till 2011 och beräknas öka till 2015. Underlaget för den allmänna pensionsavgiften utgörs av pensionsgrundande ersättningar och intäkterna följer därför utvecklingen av skatte- underlaget för direkta skatter. Allmän pensions- avgift förväntas öka från 93 till 112 miljarder . Alla skattskyldiga som betalar allmän pensionsavgift får en skattereduk- tion av den allmänna pensions- avgiften vilket innebär att skattereduktionen för allmän pensionsavgift ökar i samma storleksord- ning. Indirekta skatter på arbete ökar i takt med att läget på arbetsmarknaden förbättras Intäkterna från indirekta skatter på arbete, såsom arbetsgivaravgifter och egenavgifter, bedöms uppgå till 2011. Även för intäkterna från de indirekta skatterna på arbete är det utvecklingen på arbetsmarknaden som är av störst betydelse. Efter att ha haft en ganska svag tillväxt , förstärks underlaget successivt till följd av det förbättrade arbets- marknadsläget. Skatt på kapital består i huvudsak av skatt på hushållens kapitalinkomster, skatt på företags- vinster, avkastningsskatt samt fastighetsskatt och fastighetsavgift. beräk- nas skatt på kapital utgöra av de totala skatteintäkterna. Skatt på företagsvinster utgör mer än hälften av intäkterna. Kapitalvinsterna ökar igen efter lågkonjunkturen I samband med den finansiella krisen och ned- gången på börsen föll de taxerade kapitalvins- terna kraftigt , från 2007 till 2008. Vinsterna föll ytterligare 2009, till . En stark utveckling på börsen i kombination med stigande fastighetspriser medför att de taxerade kapital- vinsterna beräknas ha ökat 2010 för att uppgå till . I diagram 6.6 visas aktie- prisindex och fastighetsprisindex tillsammans med utfall och prognos för de taxerade kapital- vinsterna. På grund av svårigheterna med att göra pro- gnoser för kapitalvinster beräknas vinsterna återgå till en genomsnittlig histo- risk nivå på av BNP. Diagram 6.6 Kapitalvinster, aktieprisindex och fastighetsprisindex Index 2000 = 100 Taxerade kapitalvinster (vänster axel) Aktieprisindex (höger axel) Fastighetsprisindex (höger axel) Källor: , Affärsvärlden och egna beräkningar. Tabell 6.6 Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomster på statens budget -82,4 -122,0 -139,2 -162,5 -181,3 -186,4 -193,1 -199,7 -207,5 -214,2 -8,8 -10,5 -13,3 -20,5 -24,9 -27,5 -29,2 -30,4 -31,4 -30,1 -22,3 -23,9 -25,1 -25,4 -26,4 -28,3 -29,8 -31,4 -33,1 -34,5 Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter -1,8 -0,8 -3,3 -3,3 -5,4 -7,6 -8,2 -7,8 -5,7 -5,4 -4,9 -4,9 -4,9 -4,9 -9,4 -7,3 -7,3 -6,8 -7,1 -7,7 -8,2 -8,8 -9,4 -10,0 Avgår, kommunala skatteintäkter -454,1 -479,1 -515,5 -524,8 -539,5 -548,3 -574,8 -602,6 -629,4 -657,8 Avgår, avgifter till ålderspensionssystemet -159,6 -168,9 -178,1 -178,8 -183,8 -191,6 -201,7 -212,3 -222,8 -232,3 Tabell 6.6 Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomster på statens budget forts. -9,7 -30,7 -10,6 -6,7 -0,4 -5,0 -3,6 -2,0 -3,5 -1,0 -0,9 -6,5 -15,6 -22,7 -11,2 -6,0 -6,7 varav kommuner och landsting -4,2 -22,1 -10,6 -5,9 -6,3 -0,7 -1,3 -0,3 -14,5 -8,1 -4,7 -16,3 -4,1 -0,6 -1,0 -1,2 -1,2 -0,1 -0,3 -0,9 -0,5 -0,3 -2,9 -3,1 -1,2 -4,6 -0,3 -1,2 -1,2 -1,2 -1,2 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning till -48,2 -51,9 -56,2 -66,8 -65,5 -66,7 -68,4 -69,3 -70,5 -71,7 Utgifter som ges som -13,7 -7,7 -2,4 -0,1 -0,1 -0,2 -0,2 -0,2 Inkomster på statens budget Källor: och egna beräkningar. Ett EU-direktiv (UCITS)68 träder i kraft . Direktivets bestämmelser innebär att skattskyldigheten för svenska fonder måste slopas för att inte riskera att i stort sett alla fonder flyttar utomlands. I och med att skattskyldigheten för fonder slopas kommer fonderna nästan helt upphöra att lämna utdelningar, vilket minskar skatteintäkterna . Detta balanseras av en motsvarande ökning av skatteintäkterna från kapitalvinster men först när fondandelarna omsätts. Bortfallet av utdelningar kommer dock märkas fullt ut med en gång, medan ökningen av kapitalvinster tar för att nå upp till samma nivå. En schablonbeskattning av fondernas delägare föreslås för att motverka detta skattebortfall. I den presenterade lagrådsremissen Ändrade skatteregler för investeringsfonder och 68 och rådets direktiv /65/EG av om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag), EUT L 302,17.11.2009, s.32, (Celex 32009L0065). deras delägare finns en närmare beskrivning av dessa effekter. planeras en ny schablonbeskattad sparform med namnet investeringssparkonto som förväntas ge upphov till en liknande tidsförskjutning av skatte- intäkterna men i omvänd riktning. Bered- ningsarbetet med den nya sparformen pågår och den slutliga utformningen är därför ännu inte bestämd. I budgetpropositionen uttrycktes målsättningen att förslaget om investeringsspar- konto, inklusive den del av förslaget som berör kapitalförsäkringar, och de nya bestämmelserna avseende investeringsfonder skulle utformas på ett sådant sätt att de sammantagna effekterna skulle bli offentligfinansiellt neutrala. Förslaget om investeringssparkonto har därefter ändrats, och kan komma att justeras ytterligare. Detta leder till att regeringen nu gör bedömningen att målsättningen om offentligfinansiell neutralitet inte längre förväntas uppnås. I de inkomst- beräkningar som redovisas i denna proposition antas dock fortfarande att den samlade effekten av förändringarna i kapitalbeskattningen är Regeringen åter- kommer med en samlad bedömning av de offentligfinansiella konsekvenserna i budget- propositionen . Stark ökning av intäkterna från skatt på företagsvinster Finanskrisen och den därpå följande lågkon- junkturen fick stort genomslag i företagssektorn och intäkterna från skatt på företagsvinster föll kraftigt . Vinsterna i verkstadsindustrin föll även 2009 till följd av en svag efterfrågan.