prop · GY03108 · 2011-04-13 00:00:00 — I de fall en skatteutgift endast berör antingen de eller används den genomsnittliga marginalskatten för den aktuella ålders- gruppen. 4.3Socialavgifter och särskild löneskatt Skattefria ersättningar och förmåner minskar den beskattningsbara förvärvsinkomsten. Även underlaget för socialavgifter minskar. Ett minskat underlag innebär att den förmåns- grundande inkomsten för olika social- försäkringar sänks, vilket minskar statens ut- gifter. Statens utgifter minskar dock inte med lika mycket som inbetalningarna till systemet minskar då det i socialavgifterna finns en skattedel, som inte ger rätt till några förmåner. På icke förmånsgrundande inkomster ska i stället för socialavgifter särskild löneskatt betalas. Skatteutgiften vad gäller social- avgifterna utgörs därför enbart av den särskilda löneskatten och inte hela socialavgiften. Totalt uppgår skatteutgiften för skattefria ersätt- ningar och förmåner därmed till skatt på dels inkomst av tjänst, dels särskild löneskatt. För näringsverksamhet beror skatteutgiftens storlek av den organisationsform som närings- verksamheten bedrivs i. ekonomiska föreningar, där inkomst av näringsverksamhet beskattas med bolagsskatt, innebär en lägre beskattningsbar inkomst att statens bolagsskatteintäkter minskar. För en- skilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag, där inkomst av näringsverksamhet beskattas på liknande sätt som inkomst av tjänst, innebär en sänkt beskattningsbar inkomst att även underlaget för socialavgifter minskar. Skatteutgiften utgörs därför av dels inkomst av tjänst, dels särskild löneskatt. 4.5Saldopåverkande och icke saldopåverkande skatteutgifter Flertalet skatteutgifter påverkar det offentliga budgetsaldot genom att minska skatte- intäkterna. Dessa skatteutgifter klassas som saldopåverkande och redovisas både netto- och bruttoberäknade. En del skatteutgifter påverkar inte budget- saldot. Enligt för inkomstbeskattning ska offentliga transfereringar utgöra skatte- pliktig inkomst. Detta innebär att skatte- befrielsen av vissa transfereringar definieras som skatteutgift. Exempel på skattefria transfereringar är barnbidrag och bostads- tillägg för pensionärer. Skatteutgiften utgörs i dessa fall av den höjning av transfereringen som skulle behöva göras om den skattebeläggs för att få samma storlek på transfereringen efter skatt, som den skattefria transfereringen. Höjningen av transfereringen ökar de offentliga utgifterna, men ökar skatteintäkterna med samma belopp. Budgetsaldot påverkas således inte. Skattebefrielsen av vissa transfereringar klassificeras därför som icke saldopåverkande skatteutgifter. För de icke saldopåverkande skatte- utgifterna beräknas endast ett bruttobelopp, som visar hur mycket utgifterna för den ifrågavarande transfereringen skulle behöva höjas om transfereringen var föremål för beskattning. I detta avsnitt anges vilka skatteutgifter som tillkommit sedan föregående år. Andra förändringar av större betydelse tas också upp. Därtill, under avsnitt 5.2, kommenteras de största skatteutgifterna inom respektive skatteslag. (infördes retroaktivt ) gäller i vissa fall en nedsättning av egenavgifterna (3 kap. 1820 §§ socialavgiftslagen). Egenavgifterna reduceras av avgiftsunderlaget dock uppgår nedsättningen till högst . Avkastningen för eget hem och bostadsrätt har tidigare beräknats utifrån den reala stats- låneräntan. Detta gav upphov till fluktuationer mellan åren som inte kan anses hänförliga till fluktuationer i avkastningen för eget hem eller bostadsrätt. beräknas av- kastningen i stället utifrån ett schablonmässigt antagande om 2 procents avkastning. Beträffande skatteutgifter relaterade till koldioxidskatt har vissa ändringar gjorts. Ändringarna innebär att principen om ett mål ett medel också ska avspeglas i redovisningen av skatteutgifter. Detta innebär att för koldioxidskatt för utsläpp inom EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS) är noll kronor per kilogram koldioxid. Denna ändring innebär dels att koldioxidskatt för produktion av värme och kraftvärme inom EU ETS utgör en skattesanktion, dels att kol- dioxidskattebefrielse för torv och den nedsatta koldioxidskatten på bränsle i kraftvärmeverk utgår eftersom dessa utsläpp i allt väsentligt ingår i EU ETS. En ytterligare konsekvens är att skatteutgiften för den nedsatta kol- dioxidskatten inom industrin minskar efter- som en stor del av utsläppen ingår i EU ETS. För en utförligare beskrivning av skatte- utgifterna för koldioxidskatt se del III där enskilda skatteutgifter beskrivs. En ytterligare nyhet är att skatteutgifter nu redovisas för energiskatt och koldioxidskatt relaterade till diesel i viss gruvindustriell verksamhet. För förväntas de totala saldopåverkande skatteutgifterna uppgå till netto och brutto. När det gäller skattesanktioner förväntas dessa uppgå till netto och brutto. Uppgifter om den samlade omfattningen bör dock, av skäl som anförts i avsnitt 2, tolkas med försiktighet. Den största skatteutgiften inom tjänste- inkomstbeskattningen är avdrag för resor till och från arbetet, som för beräknas uppgå till ca netto och brutto. Den största skatteutgiften inom kapitalin- komstbeskattningen förväntas vara avkastning på eget hem och bostadsrätt. För bedöms skatteutgiften uppgå till netto vilket motsvarar brutto. 5.2.2Indirekt beskattning av förvärvsinkomster Bland de skatteutgifter som rör socialavgifter är nedsättningen av arbetsgivaravgifter för personer som vid årets ingång inte har fyllt den största. beräknas skatteutgiften uppgå till netto och brutto. Den största skatteutgiften inom mervärdes- skatteområdet uppstår genom den reducerade skattesatsen för livsmedel. beräknas denna skatteutgift uppgå till ca netto och ca brutto. Inom punktskatteområdet ger nedsatt energi- skatt för elförbrukning inom industrin upphov till skatteutgifter motsvarande netto och brutto . En skattereduktion minskar den slutliga skatten genom avräkning mot statlig inkomst- skatt, inkomstskatt, inkomst av näringsverksamhet, statlig fastighetsskatt och fastighetsavgift. Skattereduk- tionerna beräknas sammanlagt uppgå till netto och brutto . Den enskilt största skatteutgiften är skattereduktion för ROT-arbeten som inkomståret beräknas uppgå till 12 miljarder netto och netto respektive brutto. Det finns ett antal stöd som efter beviljande tillgodoförs mottagaren genom kreditering på skattekontot. Den största skatteutgiften avser stöd för nystartsjobb vilken beräknas uppgå till netto och brutto. Den största enskilda skattesanktionen uppgår till netto och brutto och avser socialavgifter på icke förmånsgrundade ersätt- ningar för arbete. De icke saldopåverkande skatteutgifter som redovisas här beräknas för uppgå till brutto. 6Skatteutgifter relaterade till koldioxidskatten Den svenska koldioxidskatten utgår från en generell nivå som bestäms av beslutsfattarnas () värdering av minskade koldioxid- utsläpp från den svenska hushålls- och service- sektorn. För utsläpp av koldioxid är grund- principen att all fossil bränsleförbrukning ska påföras koldioxidskatt eller omfattas av ett utsläppshandelssystem (prop. 2009/10:41 s. 119). Koldioxidskatten bör, ur kostnadseffek- tivitetssynpunkt, vara neutral mellan olika fossila bränslen och i allt väsentligt hel- täckande, så att varje kilogram koldioxid kostar lika mycket att släppa ut oberoende av bränsle och hur bränslet används. har beskattat utsläpp av koldioxid från fossila bränslen. Beskattningen har från början kännetecknats av neutralitet dels genom att det varit fossilt innehåll av kol som varit utgångspunkten för att bestämma basen för beskattning, dels genom att skatten varit generell för breda grupper av användare. Skillnader i koldioxidskatt mellan olika användare kan dock vara samhällsekonomiskt motiverat. Ett motiv är om risk finns för att kol- dioxidläckage uppstår. Koldioxidläckage upp- står när utsläppen flyttar till länder som inte är bundna av utsläppsreduktioner genom internationella åtaganden. Risken för kol- dioxidläckage beror på hur ett framtida globalt klimatavtal efter 2012 ser ut. Grovt sett kan bränsleförbrukning från hushålls- och service- sektorn inte flytta, medan bränsleförbrukning inom industrin riskerar att flytta på ett sådant sätt att koldioxidläckage uppstår. Ett andra motiv är om koldioxidutsläppen prissätts via andra styrmedel såsom EU:s system för handel med utsläppsrätter (EU ETS). Utsläpp av koldioxid från svenska anläggningar som ingår i EU ETS regleras på EU-nivå och bör därför i princip inte bli föremål för tillkommande nationella ekono- miska styrmedel avseende koldioxidutsläpp. Den slopade koldioxidskatten för industri- anläggningar inom handelsystemet betraktas därför inte som en skatteutgift. Koldioxidskattenivån har varit nedsatt i syfte att beakta risken för koldioxidläckage för industrin m.m. utanför EU ETS. För att utsläppsminskningar ska kunna nås på ett kostnadseffektivt sätt, är det i ett första skede angeläget att begränsa dessa nedsättningar, med beaktande av risk för koldioxidläckage. har beslutat (prop. 2009/10:41; bet. 2009/10:SkU21, rskr. 2009/10:122, SFS 2009:1495 och 2009:1497) att koldioxidskatten på bränslen för uppvärmning inom industrin utanför EU ETS samt jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksverksamheterna ska höjas. Fr.o.m. höjdes skatten genom att nedsättningen från den generella nivån ändras från till av den generella koldioxidskattenivån. Fr.o.m. höjs skatten ytterligare genom att dessa sektorer då ska betala av den generella koldioxidskatte- nivån. Ett viktigt skäl till minskad nedsättning av koldioxidskatten är att risken för koldioxid- läckage har minskat i och med att energi- intensiv industri till största delen omfattas av EU ETS. En minskad nedsättning av kol- dioxidskatten kan därmed förbättra den samhällsekonomiska effektiviteten. Av figur 1, som visar beslutade skatteregler 2011 och 2015, framgår att merparten av koldioxidutsläppen utanför EU ETS har den generella och högsta nivån på koldioxidskatt. Det går också att utläsa att ändringarna som träder i kraft medför att skatteutgifterna totalt sett minskar: Den generella nedsättningen för växthus- och jordbruksnäringen, samt för industrin, minskar. Den särskilda nedsättningen för upp- värmning inom växthus- och jordbruksnäringen, samt för industrin, upphör. Nedsättningen för dieselbränsle till arbetsmaskiner inom jord- och skogsbruksnäringen minskar. Skatteutgiften för naturgas som driv- Av figur 1 framgår också att av de totala koldioxidutsläppen utanför EU ETS är helt befriade från koldioxidskatt. Bland de koldioxidskattebefriade utsläppen återfinns de som kommer från bandrift, inrikes luftfart, inrikes sjöfart och råvarubränslen samt avfallsförbränning. Skälen till att inte beskatta dessa är en kombination av samhälls- ekonomiska och EU-rättsliga motiv. Enligt energiskattedirektivet, dvs. den lagstiftning på EU-nivå som reglerar medlemsstaternas beskattning av energiprodukter, är huvudlinjen att yrkesmässig inrikes sjöfart och fiske inte beskattas. Dessutom riskerar en beskattning i ett land medföra att skattefri bunkerolja tankas i andra länder, vilket minskar möjligheten till en samhällsekonomiskt effektiv beskattning av dieselolja inom sjöfarten. Liknande skäl finns för inrikes luftfart, eftersom det också där finns risk för att flygplanen tankas med skattefritt flygbränsle i andra länder. Koldioxidutsläpp från luftfarten kommer dock att omfattas av EU ETS , vilket innebär att dessa koldioxidutsläpp prissätts där. Unions- rätten medger skattebefrielse för bandrift (tåg eller annat spårbundet färdmedel). Råvaru- bränslen omfattas redan till en övervägande del av EU ETS. För koldioxidutsläpp från råvaru- bränslen som fortfarande inte omfattas av EU ETS bör enligt prop. 2009/10:41 en skatt på dessa utredas. beskattades koldioxidutsläppen från för- bränning av hushållsavfall fr.o.m. t.o.m. . Slopandet av skatten motiverades främst med att skatten hade en obetydlig styreffekt. När kol- dioxidutsläpp från avfallsförbränning till största delen omfattas av EU ETS innebär det, liksom för luftfartens utsläpp, att dessa koldioxidutsläpp prissätts där. Det finns därmed inget samhälls- ekonomiskt skäl till att därutöver ha kol- dioxidskatt på dessa utsläpp. Sammanfattningsvis kan vissa skatteutgifter på koldioxidskatteområdet vara samhälls- ekonomiskt motiverade. Så länge som den generella och internationellt sett höga kol- dioxidskattenivån i används som norm bör viss försiktighet beträffande ytterligare minskade nedsättningar iakttas i syfte att inte riskera ett stort koldioxidläckage. Koldioxidskatt 2011 (streckad linje och fyrkanter) och 2015 (heldragen linje och trianglar) utanför EU ETS för olika användningsområden och bränslen, prisnivå* (jordbruk, skogsbruk och Olja, naturgas,gasol Sjötransporter (inkl. fiske), luftfart, bandrift, råvarubränslen, avfallsförbränning Koldioxidutsläpp, miljoner ton * I figuren framgår endast skillnad i skatteutgifter . Därmed framgår inte att höjningar av koldioxidskatten görs stegvis för naturgas som används som drivmedel och att även återbetalningen av koldioxidskatt för dieselbränsle till arbetsmaskiner inom jord- och skogsbruksnäringen minskar stegvis. Uppgifter om koldioxidutsläppen (från ) avser . II Redovisning av samtliga skatteutgifter I tabell 3 redovisas skatteutgifterna uppdelade på skatteslag för inkomståren 20102013. Tabellen inleds med saldopåverkande skatte- utgifter och avslutas med icke saldopåverkande skatteutgifter. De saldopåverkande skatte- utgifterna har fördelats på utgiftsområden (UO), vilket framgår av kolumn 2 i tabellen. I efterföljande avsnitt finns en sammanställning av samtliga utgiftsområden . I kolumn 2 i tabell 3 framgår även vilka skatteutgifter som är skattetekniskt motiverade (ST). I redovisningen av skatteutgifter beaktas endast beslutade regelförändringar. Ett - i brutto- och nettokolumnerna betyder att utgiften inte kunnat kvantifieras. En del skatteutgifter har upphört. Dessa redovisas om de fortfarande har en offentligfinansiell effekt något av de redovisade åren. Ett u i tabellen innebär att skatteutgiften har upphört. De icke saldopåverkande skatteutgifterna har inte fördelats på utgiftsområden då de inte påverkar statsbudgetens saldo. För dessa skatteutgifter beräknas endast ett brutto- belopp, som visar hur mycket utgifterna för den ifrågavarande transfereringen skulle behöva öka om transfereringen var föremål för inkomstbeskattning. Utgiftsområden (UO) 2011 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap 09Hälsovård, sjukvård och social omsorg 10Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp 11Ekonomisk trygghet vid ålderdom 12Ekonomisk trygghet för familjer och barn 17Kultur, medier, trossamfund och fritid 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik 20Allmän miljö- och naturvård 23Areella näringar, landsbygd och livsmedel 25Allmänna bidrag till kommuner 27Avgiften till Europeiska unionen Skatteutgifter fördelade på skatteslag och utgiftsområde Inkomst av tjänst och allmänna avdrag Schablonberäknad kapitalavkastning i fåmansaktiebolag Kapitalvinst på kvalificerade andelar Arbetsgivares kostnader för arbetstagares pension Underskott i aktiv näringsverksamhet m.m. Avdrag för kostnader I tjänst Avdrag för ökade levnadskostnader vid tillfälligt arbete, dubbel Avdrag för resor till och från arbetet Avdrag för utbildningsresor vid omstrukturering Skattefria förmåner och ersättningar Sänkt skatt för utländska nyckelpersoner Förmån av resa vid anställningsintervju Förmån av utbildning vid omstrukturering m.m. Förmån av miljöanpassade bilar Vissa ersättningar och förmåner till EU-parlametariker Ersättningar och förmåner till personal vid Europaskolor Ersättning för blod m.m. Inkomst från försäljning av vilt växande bär Ersättningar till statligt anställda stationerade utomlands Kostnadsersättning till viss personal på SIPR Tjänsteinkomster förvärvade vid vistelse utomlands Tjänsteinkomster förvärvade på vissa utländska fartyg Förmån av privatfinansierade hälso- och sjukvård Utjämning av småföretagares inkomst Avdrag för resor till och från arbetet Matching-credit-klausuler i olika dubbelbeskattningsavtal Rabatter och liknande från ekonomiska föreningar Anläggning av ny skog m.m. Bidrag till regionala utvecklingsbolag Nedskrivning av lager och pågående arbete Skogs-, skogsskade- och upphovsmannakonto Utdelning och kapitalvinst på aktier i onoterade bolag Utdelning och kapitalvinst på kvalificerade aktier Utdelning och kapitalvinst på andelar i oäkta Värdeförändring på eget hem och bostadsrätt1 Värdeförändring på aktier m.m. Nedsatt kapitalvinstskatt vid försäljning av eget hem och Nedsatt avkastningsskatt på pensionsmedel Nedsatt avkastningsskatt på K-försäkringar Schablonmässigt underlag för avkastningsskatt Framskjuten beskattning vid andelsbyte Skogs-, skogsskade- och upphovsmannakonto Kapitalförluster på marknadsnoterade aktier m.m. Regional nedsättning av egenavgifter Nedsättning av egenavgifter för personer som vid årets ingång inte Regional nedsättning av arbetsgivaravgifter Nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som vid årets ingång Generell nedsättning av egenavgifter Förmån av fritt eller delvis fritt drivmedel Nedsatta socialavgifter för egenföretagare som fyllt och är Inga socialavgifter för egenföretagare som är födda eller Nedsatta socialavgifter för anställda som fyllt och som är födda Inga socialavgifter för anställda som är födda eller tidigare Undantag från skatteplikt (avdragsrätt föreligger ej) Försäljning av tomtmark och byggnader Försäljning av /år Uttagsbeskattning avseende vissa fastighetstjänster Undantag från skatteplikt (avdragsrätt föreligger) Skattesats (avdragsrätt föreligger) Försäljning av konstverk =300 000 kr/år Omsättning i ideella föreningar Avdrag för ingående skatt Ingående skatt på jordbruksarrende Energiskatt på diesel i motordrivna fordon Energiskattebefrielse för naturgas och gasol som drivmedel Energiskattebefrielse för elförbrukning vid bandrift Energiskattebefrielse för bränsleförbrukning vid bandrift Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes sjöfart Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes luftfart Nedsatt energiskatt på elförbrukning i vissa kommuner Differentierat skatteuttag på fossila bränslen för uppvärmning Energiskattebefrielse för biobränslen, torv m.m. för uppvärmning Nedsatt energiskatt på bränsle i kraftvärmeverk Nedsatt energiskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Nedsatt energiskatt på uppvärmningsbränslen inom industrin Nedsatt energiskatt på uppvärmningsbränslen inom växthus- och Nedsatt energiskatt på el som används inom industrin Nedsatt energiskatt på el som används inom växthus- och Befrielse från energiskatt på el vid deltagande i program för Nedsatt energiskatt för diesel i gruvindustriell verksamhet Nedsatt koldioxidskatt för uppvärmningsbränslen inom industrin utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter Nedsatt koldioxidskatt för naturgas och gasol som drivmedel Nedsatt koldioxidskatt för diesel i gruvindustriell verksamhet Särskild nedsättning av koldioxidskatt för uppvärmning inom Särskild nedsättning av koldioxidskatt för uppvärmning inom växthus Nedsatt koldioxidskatt för uppvärmning inom växthus- och Nedsatt koldioxidskatt för diesel till arbetsmaskiner inom jord- och Nedsatt koldioxidskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Koldioxidskattebefrielse för inrikes luftfart Koldioxidskattebefrielse för inrikes sjöfart J. Skattereduktioner m.m. Begränsad fastighetsavgift för pensionärer K. Kreditering på skattekonto Investeringsstimulans till hyres- och studentbostäder Stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund Kyrkor, vissa hushållningssällskap, sjukvårds- och Akademier, arbetslöshetskassor, vissa stiftelser m.m. Ägare av vissa fastigheter Begränsning i avdragsgilla ränteutgifter -0,13 -0,15 -0,22 -0,34 -0,09 -0,11 -0,16 -0,24 -0,54 -0,61 -0,70 -0,80 -0,38 -0,43 -0,49 -0,56 Fastighetsskatt på konventionellt beskattade hyreshus och småhus -1,62 -1,62 -1,62 -1,62 -1,19 -1,19 -1,19 -1,19 -5,97 -6,06 -6,15 -6,25 -4,40 -4,47 -4,54 -4,60 Fastighetsskatt på industri- och elproduktionsenheter -4,44 -5,23 -5,24 -5,25 -3,27 -3,86 -3,86 -3,87 Socialavgifter på icke förmånsgrundande ersättningar för arbete -14,52 -14,58 -15,48 -16,66 -10,70 -10,95 -11,41 -12,28 Särskild skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer -5,42 -5,60 -5,75 -5,81 -4,00 -4,13 -4,23 -4,28 Koldioxidskatt på fossila bränslen i kraftvärmeverk inom EU:s system för handel med utsläppsrätter -0,45 -0,17 -0,17 -0,17 -0,33 -0,13 -0,12 -0,12 Koldioxidskatt på fossila bränslen i värmeverk inom EU:s system för -0,18 -0,16 -0,15 -0,15 -0,13 -0,12 -0,11 -0,11 Flyttningsersättningar av allmänna medel Totalförsvarspliktigas och rekryters ersättningar och förmåner Särskilt pensionstillägg och vårdnadsbidrag Ersättning till nyanlända invandrare 1,2 Beräkningen bygger på observerad samt prognostiserad utveckling för fastighetsprisindex. Beloppet kan därför fluktuera avsevärt mellan åren. 3Biografföreställningar var tidigare särredovisade men redovisas nu i enlighet med ML under samma post som entréavgiftsbelagda kulturella föreställningar. 4Basen för upphovsrätter har uppdaterats med ny statistik över försäljningen av upphovsrätter. III Beskrivning av enskilda skatteutgifter I denna del ges en förteckning över och en I beskrivningarna används följande förkort- beskrivning av samtliga skatteutgifter och även hänvisningar till aktuella lagrum. Inkomstskattelag (1999:1229) Lag (1994:1776) om skatt på energi Mervärdesskattelag (1994:200) Inkomst av tjänst och allmänna avdrag ............................................................... Schablonberäknad kapitalavkastning i fåmansaktiebolag ................... Löneunderlaget i fåmansaktiebolag...................................................... Kapitalvinst på kvalificerade andelar.................................................... Arbetsgivares kostnader för arbetstagares pension............................. Underskott i aktiv näringsverksamhet m.m........................................ Avdrag för pensionspremier................................................................. Avdrag för ökade levnadskostnader vid tillfälligt arbete, dubbel bosättning och hemresor ...................................................................... Avdrag för resor till och från arbetet................................................... Avdrag för utbildningsresor vid omstrukturering .............................. Avdrag för inställelseresor.................................................................... Sänkt skatt för utländska nyckelpersoner............................................ Förmån av resa vid anställningsintervju............................................... Förmån av utbildning vid omstrukturering m.m. ............................... Förmån av miljöanpassade bilar ........................................................... Vissa ersättningar och förmåner till EU-parlamentariker .................. Ersättningar och förmåner till personal vid Europaskolor................. Ersättning för blod m.m. ...................................................................... Inkomst från försäljning av vilt växande bär ....................................... Ersättningar till statligt anställda stationerade utomlands ................. Kostnadsersättning till viss personal på .................................... Tjänsteinkomster förvärvade vid vistelse utomlands.......................... Tjänsteinkomster förvärvade på vissa utländska fartyg....................... Förmån av privatfinansierad hälso- och sjukvård ................................ Utjämning av småföretagares inkomst................................................. Flyttningsersättningar från arbetsgivare .............................................. Intäkter i näringsverksamhet................................................................................