prop · GZ031d34 · 2011-09-20 00:00:00 — Utredningar pågår om lämpliga förstärkningsåtgärder där förstudier pekar på behov av två nya ledningar från Forsmark. skapar etableringen av vindkraftsparker i och samt byggnationen av Fenno- 2 också behov av förstärkningar i . Investeringar krävs även i ställverk och nya transformatorstationer i området. En ny ledning planeras mellan Stackbo och Hamra som beräknas kosta ca , varav ca beräknas för perioden 20122014. Sammantaget kostnadsberäknas investeringsåtgärderna i östra till preliminärt varav . En ny ledning mellan Ekhyddan och Barkeryd i planeras för att förstärka överföringskapaciteten från . Ledningen beräknas stå klar . Investeringen kostnadsberäknas till ca varav ca . Totalt bedöms åtgärderna kosta ca , varav ca inom treårsperioden. För att förstärka ledningskapaciteten i och söderut till följd av etablering av vindkraftsparker i området planeras en ny ledning mellan och Midskog. Projektet har senarelagts då etableringen av vindkraft sker långsammare än vad som tidigare förutsatts. Investeringskostnaden är beräknad till ca , varav ca väntas belasta treårsperioden. För att höja driftsäkerheten finns en plan för förnyelse av transformator- och fördelningsstationerna i stamnätet. Enligt planen kommer omkring två stationer att byggas, vilket beräknas innebära investeringar om ca . En plan har även tagits fram för att förnya de alltmer 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 åldrande topplinorna av stål som fortfarande finns kvar i de äldre delarna av stamnätet. För att förbättra förmågan att reglera spänningsnivåerna vid låglastsituationer i stamnätet planeras åtta reaktorer för s.k. reaktiv kompensering installeras i olika delar av landet . Investeringskostnaden beräknas till ca varav . Ett nytt driftövervakningssystem benämnt HUDS planeras att tas i drift 2012 då nuvarande system inte längre uppfyller dagens krav på funktionalitet och it-säkerhet. Investeringskostnaden beräknas till varav beräknas falla ut . Sedan föregående investeringsplan har särredovisningen av optofiberinvesteringar och i tabell 3.38 utgått då några investeringar inte planeras i dessa verksamheter kommande år. Investeringar i optofiber för Svenska kraftnäts egna behov av elektronisk kommunikation planeras dock genomföras dock inom ramen för flertalet av de ovan redovisade investeringsprojekten i nya elöverföringsförbindelser. Tabell 3.38 Investeringsplan för SwePol Link och NordBalt, Amortering av externa lån, Amortering av externa lån, Regeringens förslag: Den investeringsplan som har föreslagit för perioden 20122014 godkänns. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att den nu redovisade investeringsplanen för Svenska kraftnäts verksamhetsområde för treårsperioden 20122014 ska godkännas. Investeringsverksamheten inom kan därigenom planeras med relativt god framförhållning. Regeringen är medveten om att tidsmässiga förskjutningar, som kan påverka investeringsnivåerna de enskilda åren, kan förekomma. Regeringen har inget att erinra mot de överväganden och förslag om verksamhetens mål och inriktning som presenteras i Svenska kraftnäts treårsplan. Regeringen konstaterar dock att de väsentligt ökande investeringsvolymerna framöver ställer ökade krav på planering, analys av resursåtgång samt uppföljning och kontroll i verksamheten. Regeringen avser mot denna bakgrund uppdra åt att redovisa en utvecklad investerings- och finansieringsplan för kommande treårsperioder. Investeringsplanerna bör bl.a. i ökad omfattning redovisa ekonomiska 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 bedömningar, underlag för prioriteringar och beredningsläget i tillståndsprocesser. ska uppnå en räntabilitet på justerat eget kapital2, efter schablonmässigt avdrag för skatt, på , exklusive resultatandelar från avyttringar i intresseföretag samt exklusive flaskhalsintäkter (kapacitetsavgifter)som överstiger kostnaden för mothandel och inte nyttjats för en eventuell sänkning av nättariffen. och rådets förordning (EG) nr 714/2009 av om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande elhandel och om upphävande av förordning (EG) nr 1228/2003 som ska tillämpas fr.o.m. innebär att s.k. flaskhalsintäkter (kapacitetsavgifter) ska användas till mothandel eller investeringar som syftar till att bibehålla eller öka kapaciteten på aktuell förbindelse. Av detta skäl omfattar avkastningskravet för inte längre sådana flaskhalsintäkter. ska högst ha en skuldsättningsgrad3 på . En ökad skuldsättningsgrad jämfört med motiveras av den ökade investeringsnivån i Svenska kraftnäts verksamhet. Som riktlinje för utdelning och skattemotsvarighet gäller krav på av årets resultat för affärsverkskoncernen. Kostnadseffektiviteten bör liksom vara minst lika hög som i jämförbara företag. finansierar sin nätverksamhet och balanstjänst genom avgifter. Kostnaderna för att utveckla och förvalta stamnätet betalas framför allt av Svenska kraftnäts nätkunder genom den s.k. effektavgiften, som är den ena av nättariffens två komponenter. Nättariffens andra komponent, energiavgiften, finansierar verkets kostnader för att ersätta de nätförluster som sker vid överföring av el. Därutöver sker viss finansiering även genom flaskhalsintäkter och s.k. transitintäkter. är även systemansvarig för naturgas och tar ut motsvarande avgifter för denna verksamhet samt en särskild försörjningstrygghetsavgift för 2Justerat eget kapital definieras som genomsnittet av in- och utgående bundna egna kapital samt av det fria egna kapitalet. 3Med skuldsättningsgrad avses räntebärande skulder dividerat med justerat eget kapital inklusive minoritetsandelar. Dessutom tar ut en avgift för att täcka kostnader för utfärdande och kontoföring av elcertifikat respektive ursprungsgarantier för el. har sedan 1990talet kunnat hålla internationellt sett låga och stabila överföringsavgifter. Ökade kostnader för inköp av förlustkraft, drift och underhåll samt ökade investeringar har emellertid medfört ett behov av att höja stamnätsavgiften 2011. Som en följd av de omfattande investeringarna som pågår och planeras framöver i stamnätet planeras successiva höjningar av stamnätstariffen kommande år för att finansiera investeringarna. Effektavgiften bedöms behöva öka med 2012 för att sedan fortsätta att öka med respektive 2014. indelas i fyra elområden, vilket ekonomiskt påverkar genom de inköp som görs av nätförluster om ca . Den ekonomiska påverkan är framför allt avhängig den risk som det innebär när prisskillnader uppstår mellan elpriset i ett visst elområde där elen fysiskt levereras och det finansiella pris som elleveransen har säkrats till (systempris). Denna risk är särskilt påtaglig när hydrologiska och vädermässiga förhållanden, avbrott på produktions- eller överföringsanläggningar medför ett ansträngt elsystem som kan innebära stora prisskillnader mellan elområdena. har lämnat ett förslag om att ta bort de avgifter som finns på utlandsförbindelserna SwePol Link () och Baltic Cable (SverigeTyskland) som bereds inom . Om en sådan förändring genomförs innebär detta ett intäktsbortfall på som i stället kommer att behöva täckas av övriga nätkunder. I och med de förändringar i ellagen som beslutades kommer en förhandsprövning av elnätstarifferna att ske . För Svenska kraftnäts del innebär detta att en intäktsram kommer att fastställas för de nätkoncessioner som innehas i verksamheten. har i en skrivelse till lämnat förslag till beslut om fastställande av intäktsram för i enlighet med 5 kap. 18 § ellagen. föreslår att en intäktsram om för Regeringen har beslutat att fastställa en intäktsram om för för (tillsynsperioden ). Avgiftsinkomsterna prognostiseras för åren 20122014 i tabell 3.39. Tabell 3.39 Avgiftsinkomster vid Enligt Svenska kraftnäts investeringsplan för 20122014 förväntas utdelningen bli 2012 baserat resultat vid ett avkastningskrav på justerat eget kapital, efter schablonmässigt avdrag för skatt, på exklusive resultatandelar från avyttringar i intresseföretag samt exklusive flaskhalsintäkter (kapacitetsavgifter)som överstiger kostnaden för mothandel och inte nyttjats för en eventuell sänkning av nättariffen. Aktuellt års utdelning inlevereras nästkommande verksamhetsår. Det beräknade resultatet samt utdelningen och skattemotsvarigheten från under budgetåren 20122014 redovisas i tabell 3.40 givet ett utdelningskrav på av verksamhetsårets resultat. Tabell 3.40 Beräknade inleveranser från Miljoner kronor (löpande priser) 1 Inleverans nästföljande år. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför till ett sammanlagt belopp om högst 6 . Regeringen bemyndigas även att låta placera likvida medel i och utanför . Regeringen bemyndigas att besluta om delägarlån om högst till förmån för bolag i vilka förvaltar statens aktier. Regeringen bemyndigas att besluta om förvärv och bildande av bolag som ska verka inom svenska kraftnäts verksamhetsområde intill ett belopp om samt avyttra aktier intill ett belopp om . Skälen för regeringens förslag: Bemyndigandet om att låta få rätt att ta upp lån i och utanför Riksgälds- lånebehovet inom investeringsverksamheten. I och med den ökade investeringsvolymen finns ett behov av en utökad låneram. Regeringen föreslår även att bemyndigar regeringen att låta placera likvida medel i och utanför i enlighet med nu gällande ordning. Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att lämna delägarlån till bolag där förvaltar statens aktier intill regeringen att delegera denna rätt till . Vid utgången av 2011 får dessa delägarlån uppgå till ett belopp om högst . Den största delen av ramen utgörs av delägarlån från affärsverket till för finansiering av dess verksamhet. Genom att finansiera investeringarna med lån från affärsverket kan räntekostnaderna för koncernen som helhet hållas nere. Regeringen kommer att kräva full ersättning för statens risk i samband med borgensteckning eller långivning. föreslås att regeringen ska kunna besluta om förvärv av aktier eller bilda bolag intill ett belopp om samt även avyttra aktier intill ett belopp om 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Förvärv av aktier eller bildande av bolag ska ske inom ramen för Svenska kraftnäts verksamhetsområde. Regeringen avser liksom tidigare att delegera denna rätt till . pågår diskussioner om ett breddat ägande i som ett led i att integrera de nordiska och baltiska elmarknaderna. förvaltar den svenska statens ägarandel om i . befintliga ägare har lämnat ett erbjudande som innebär att de tre baltiska stamnätsföretagen blir delägare. För att underlätta en sådan transaktion finns behov av ett utökat bemyndigande jämfört med föregående år som medger avyttring av aktier intill ett belopp om . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att låta förvärva svenska statens andel av tillgångarna i och därefter likvidera bolaget . Skälen för regeringens förslag: är en koncern som äger och driver likströmsförbindelsen SwePol Link mellan och . äger den del av likströmförbindelsen som finns på svenskt och internationellt territorium medan ett helägt dotterbolag, SwePol Link Sp.zo.o, äger den del av förbindelsen som ligger på polskt territorium. ägs till av svenska staten genom som förvaltar aktieinnehavet och till av det polska energiföretaget . Genom avtal som sträcker sig har varit tillförsäkrat all tillgänglig kapacitet på förbindelsen. öppnades emellertid SwePol Link för elmarknaden i enlighet med och kraven från tillsynsmyndigheterna i och . Därmed upphörde AB:s exklusiva rätt att nyttja förbindelsen och avtalsförutsättningarna för SwePol Link förändrades i grunden. Regeringen föreslås bemyndigas att låta förvärva svenska statens andel av tillgångarna i och därefter likvidera bolaget . Omstruktureringen av ägandet i likströmsförbindelsen SwePol Link planeras att ske på så sätt att från förvärvar den norra delen av likströmsförbindelsen som löper internationellt och anläggningarna i . Dessa delar av förbindelsen planeras i stället att ägas direkt av den svenska staten genom . På liknande sätt planeras även en omstrukturering genomföras av de polska ägarna avseende den södra delen av likströmsförbindelsen som löper internationellt och anläggningarna i . Omstruktureringen innebär också att kvarvarande avtal mellan och löses och upphör. En avveckling av planeras därefter att genomföras . En omstrukturering av ägandet i likströmsförbindelsen SwePol Link kommer att innebära en bättre utveckling och förvaltning av den infrastruktur som har i uppgift att driva och utveckla. En omstrukturering av ägandet kommer även att innebära en förstärkning av den inre europeiska elmarknaden och därmed en skapa förutsättningar för en förbättrad elhandel över gränserna. Slutligen kommer en omstrukturering av ägandet att innebära att ägandet av likströmsförbindelsen SwePol Link kommer att vara mer i överensstämmelse med de krav som ställs i .