prop · GY03101 · 2011-04-14 00:00:00 — För att föranleda en teknisk justering av utgiftstaket ska den förändring som ger upphov till justeringen inte ha samma nettoeffekt på den konsoliderade offentliga sektorns utgifter eller det offentliga finansiella sparandet, som på de takbegränsade utgifterna. Sedan utgiftstaket infördes har beslutade utgiftstak justerats tekniskt . De tekniska justeringar som gjorts av utgiftstaket , sedan det fastställdes, redovisas i tabell 2.5. Tekniska justeringar görs i budgetpropositionen och det är praxis att de årsvisa justeringarna avrundas till hela miljarder kronor. Sammantaget har utgiftstakets nivå 2010 höjts med till följd av tekniska justeringar. Tabell 2.5 Tekniska justeringar av utgiftstaket för staten 2010 Ursprungligt fastställt utgiftstak (BP 2008) Tekniska justeringar i BP 2009 Reglering kommunalekonomisk utjämning p.g.a. höjt Nivåhöjning statligt utjämningsbidrag till kommuner för Reglering kommunalekonomisk utjämning p.g.a. höjd -0,29 Ny nivå i BP 2009 Tekniska justeringar i BP 2010 Reglering kommunalekonomisk utjämning pga. höjt särskilt grundavdrag till pensionärer Reglering kommunalekonomisk utjämning pga. breddad -0,13 Reglering kommunalekonomisk utjämning pga. höjt Nivåhöjning statligt utjämningsbidrag till kommuner för Bruttobudgetering av stöd till idrotten Sänkning av takbegränsade utgifter till följd av -1,23 Ny nivå i BP 2010 Tekniska justeringar i BP 2011 Nivåhöjning statligt utjämningsbidrag till kommuner för 1 Regeringen lämnade en bedömning av utgiftstaket ekonomiska vårproposition. Den nivå på utgiftstaket som regeringen senare föreslog i budgetpropositionen var densamma som bedömningen ekonomiska vårproposition, med undantag för tekniska justeringar. Enligt utfallet för statens budget uppgick de utgifter som omfattas av utgiftstaket, de (tabell 2.6). De takbegränsade utgifterna blev 20,8 miljar- der kronor lägre än den av antagna budgeten . Detta förklaras främst av lägre utgifter inom följande utgiftsområden: -19,8 Hälsovård, sjukvård och social omsorg -2,7 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp -1,8 Areella näringar, landsbygd och livsmedel -1,6 Inom några områden blev utgifterna högre än den av antagna budgeten : Avgiften till Europeiska unionen I kapitel 5, Utfallet för statens budget, redovisas skillnader mellan utfall och budgeterade belopp för utgiftsområden och vissa anslag. Tabell 2.6 Takbegränsade utgifter -20,2 vid sidan av budgeten -0,6 -20,8 1 Den av fastställda budgeten , dvs. exkl. beslut med anledning av tilläggsbudgetar 2010. Utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget uppgick till , vilket är lägre än den beräkning som redovisades i budgeten . fastställde utgiftstaket på den nivå som regeringen föreslog i budgetpropo- sitionen . budgeteringsmarginalen har blivit större sedan utgiftstaket fastställdes. I tabell 2.7 redovisas hur använd- ningen av budgeteringsmarginalen fördelar sig på effekter av nya förslag, reviderad pris- och löne- omräkning, reviderade makroekonomiska förut- sättningar, volymförändringar och övriga fakto- rer. Tabell 2.7 Förändring av budgeteringsmarginalen från fast- ställandet av utgiftstaket till utfallet -38,5 Reviderad pris- och löneomräkning -0,4 Total förändring av budgeteringsmargi- Budgeteringsmarginal i utfallet för Anm: Negativt förändringstal innebär ianspråktagande av budgeteringsmargina- len, alltså högre utgifter. 1 Inklusive minskning av anslagsbehållningar Sammantaget har av bud- geteringsmarginalen använts för reformer som regeringen genomfört sedan utgiftstaket fastställdes. Majoriteten av dessa reformer syftade till att mildra effekterna av finanskrisen. Redan i budgetpropositionen presenterade regeringen åtgärder som omfattade satsningar på infrastruktur, forskning och utbildning samt åtgärder för miljö och klimat. Med anledning av den försämrade konjunkturen presenterade regeringen ytterligare åtgärder i propositionen Åtgärder för jobb och omställning (prop. 2008/09:97, bet. 2008/09:FiU18, rskr. 2008/09:183) samt proposition om vårtilläggsbudget. Åtgärderna bestod främst av ett tillfälligt konjunkturstöd till kommuner och landsting samt arbetsmarknadspolitiska insatser. proposition om hösttilläggsbudget föreslog regeringen bl.a. ytterligare konjunkturstöd till kommuner och landsting som betalades ut i december 2009.2 I budgetpropositionen föreslog regeringen åtgärder i syfte att bromsa en neddragning av offentligt finansierade jobb, så som ökade resurser till kommuner och landsting samt satsningar på infrastrukturen, hälso- och sjukvården, äldreomsorgen, rättsväsendet och utbildningsområdet. Makroekonomiska förändringar har medfört att budgeteringsmarginalen blivit 2,8 miljarder 2 Det tillfälliga konjunkturstödet belastar statens budget 2009. I nationalräkenskaperna samt i resultat- och balansräkningarna i denna skrivelse periodiseras stödet till 2010 eftersom det avsågs att användas då. ekonomiska vårproposition reviderades utgifterna upp kraftigt till följd av högre arbetslöshet. Från och med budgetpropositionen har utgifterna emellertid reviderats ner när det gradvis blivit klart att de makroekonomiska effekterna av finanskrisen skulle bli begränsade. Utgiftsförändringar till följd av ändrade voly- mer har medfört att budgeteringsmarginalen bli- vit större. Det är främst inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp som volymerna successivt har blivit lägre sedan bedömningen i budgetpropositionen då utgiftstaket föreslogs. Antalet sjukpenningdagar upp- gick till 31,7 miljoner 2010, vilket är lägre än bedömningen i budgetpropositionen . Antalet personer med sjukersättning uppgick till ca 442 000, vilket är lägre än bedömningen i budgetpropositionen . Utgiftsförändringar till följd av övriga fakto- rer kan föranledas av nya prognosmetoder, ju- steringar till följd av ny information, korriger- ingar av tidigare gjorda fel samt regeländringar utom regeringens direkta kontroll, t.ex. änd- ringar i . Sammantaget har bud- geteringsmarginalen blivit större till följd av övriga faktorer.3 En stor del av förändringen till följd av övriga faktorer härrör från budgetpropositionen (prop. 2010/09:1).4 Bland annat bedömdes utgifterna för ålderspensionssystemet bli lägre i budgetpropositionen , då de beräknades med balansering samt treårs glidande medelvärde av AP-fondernas värdetillgångar, än ekonomiska vårproposition där utgiftsprognosen baserades på ett beräkningstekniskt antagande om ett balanstal på 1,0000. Vidare bedömdes utgifterna under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen bli lägre i budgetpropositionen än ekonomiska vårproposition till följd av övriga faktorer. Det berodde dels på att tullavgiften bedömdes bli lägre till följd av lägre tullintäkter från tredje land, dels på att andel av EU:s samlade BNI minskade kraftigt, främst på grund av kronförsvagningen. Utöver detta har utfallet på vissa områden till följd av övriga faktorer blivit lägre än i den ursprungliga beräkningen av statens budget . Till exempel har utgifterna blivit lägre p.g.a. att satsningar inom bl.a. och yrkesutbildning inte genomförts som planerat, att färre lärare och förskolepersonal deltog i fortbildning än beräknat samt att det uppstått förseningar i väginvesteringsprojekt. 3 Inklusive minskning av anslagsbehållningar. 4 I tabell 8.8 i budgetpropositionen beskrivs förändringen jämfört med ekonomiska vårproposition utifrån samma kategorier som i tabell 2.7 i detta avsnitt. Utveckling av statens ekonomi 3 Utveckling av statens ekonomi I detta kapitel redovisas inledningsvis en femårsöversikt över utvecklingen av statens budget. Därefter redovisas utvecklingen av vissa nyckeluppgifter hämtade ur statens resultat- och balansräkning. Vidare lämnas en redovisning av oförbrukade bidrag. 3.1Utvecklingen av statens budget Statens budgetsaldo överensstämmer med statens lånebehov (med omvänt tecken). Ett budgetöverskott innebär följaktli- gen ett lika stort negativt lånebehov, vilket medför att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. Tabell 3.1 Utfall för statens budget 20062010 UO 125 och 27 -1,1 -4,3 -27,9 -0,3 -4,3 -9,2 -176,1 -1,1 Statens inkomster och utgifter är mycket konjunkturkänsliga. I konjunkturuppgångar bidrar de automatiska stabilisatorerna till ökade skatteinkomster till följd av bl.a. hög hushållskonsumtion. minskar de arbetsmarknadsrelaterade utgifterna. I konjunkturnedgångar bidrar de automatiska stabilisatorerna till att statens finanser försämras. Åren 20062008 stärktes budgetsaldot snabbt från 2006 till ett rekordhögt överskott på 2008. Det goda ekonomiska läget förklarar en stor del av budgetöverskottet 2008. En betydande del av överskottet förklaras även av försäljningar av statliga aktieinnehav, främst från och . På samma sätt förklarar den kraftiga och snabba konjunkturnedgången en stor del av budgetunderskottet 2009. På bara försämrades budgetsaldot med till ett underskott på . Drygt hälften av underskottet 2009 förklaras av att lånade upp för räkning för att förstärka valutareserven. Statens finanser har hämtat sig snabbt från den finansiella och ekonomiska kris som inleddes . Statens budget visade i stort sett balans 2010 då underskottet uppgick till . Konjunktur- återhämtningen innebar bl.a. högre skatt på arbete och ökade inkomster från mervärdesskatt. minskade utgifterna med ca i förhållande till 2009. I stort sett hela minskningen berodde dock på den tillfälliga utgiftsökningen till följd av upplåningen till . utgifterna exklusive lånet till var i stort sett oförändrade i förhållande till 2009 förklaras huvudsakligen av de låga statsskulds- räntorna 2010. Räntenivåerna var mycket låga och statsskuldsräntorna de lägsta . 3.1.2Inkomster på statens budget ökade inkomsterna på statens budget med . Den kraftiga konjunkturnedgången bidrog däremot till ett dramatiskt fall av inkomsterna med nästan 2009. ökade inkomsterna med ca . Variationerna mellan åren är i första hand en återspegling av makroekonomiska förändringar, men de beror också på regeländringar, händelser av engångskaraktär samt periodiseringar. I tabell 3.2 redovisas inkomsterna på statens budget för 20062010 enligt den struktur som gällde för den beslutade budgeten avseende 2010. I tabell 3.2 visas även skillnaden mellan statens skatteintäkter och statens skatteinkomster. Skillnaden beror på att statens skatteintäkter redovisas periodiserat, dvs. under det år den skattepliktiga händelsen ägde rum. Skatteintäkterna har en direkt koppling till det aktuella årets skatteregler och makroekonomiska förutsättningar, medan statens skatteinkomster redovisas kassamässigt och i stället avser de skatter som debiteras eller betalas ett visst inkomstår. Statens övriga inkomster, dvs. inkomster på statens budget exklusive statens skatte- inkomster, varierar kraftigt . I huvudsak förklaras variationen av tre inkomsttyper; 2000, 3000 och 7000. Under inkomsttyp 2000 Inkomster av statens verksamhet redovisas aktieutdelningar från statens aktier. Förutom bolagens ordinarie utdelningar påverkas inkomsterna av extrautdelningar av engångskaraktär, främst beroende på försäljningar av aktieinnehav i andra bolag. Under inkomsttyp 3000 Inkomster av försåld egendom redovisades 2007 från försäljning av aktier i . sålde staten sitt innehav i , samt , där ingick, för . Inkomsttypen 7000 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet består av två delar: tillkommande skatter och avräkningar. Under tillkommande skatter redovisas bl.a. skatter som tillfaller EU såsom den momsbaserade EU- avgiften och tullmedel. har rabatt på avgiften och betalar endast en tredjedel av ordinarie avgift, vilket innebär att avgiften blir ca lägre än annars. Beslutet ratificerades och då gjordes en retoraktiv återbetalning , vilket medförde att avgiften blev ca lägre 2009. Tabell 3.2 Inkomster på statens budget 20062010 -9,7 -30,7 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet -48,2 -51,9 -56,2 -66,8 -65,5 Utgifter som ges som krediteringar på skattekontot -13,7 -7,7 -2,4 Statens övriga inkomster (20008000) Inkomster på statens budget Inom inkomsttypen 8000 Utgifter som ges som krediteringar på skattekonto redovisas stöd som ges som krediteringar på skattekonto och som enligt nationalräkenskaperna är att likställa med utgifter. Krediteringen för jämställdhetsbonus redovisas under denna inkomsttyp. Jämställdhetsbonusen uppgick till . Det stora flertalet skatte- kontokrediteringar som har funnits tidigare under denna inkomsttyp har upphört eller flyttats till utgiftssidan på statens budget. Den offentliga sektorns skatteintäkter I tabell 3.3 redovisas den offentliga sektorns skatteintäkter . Den offentliga sektorns skatteintäkter beräknas uppgå till 2010, vilket är högre än 2006. Det motsva- rar en genomsnittlig utvecklingstakt på . Under 20062010 har regeländringarna på skatteområdet bidragit till att sänka skatteintäkterna med ca . Justerat för detta har skatteintäkterna ökat med i genomsnitt . Förändringar under skatt på arbete Utvecklingen av intäkterna från skatt på arbete påverkas i huvudsak av skattebasens storlek, skatteregler för de direkta och indirekta skat- terna samt de skattereduktioner som dras från den slutliga skatten. Lönesumman utgör av skattebasens storlek, vilket innebär att förändringen av antalet arbetade timmar och timlön har störst betydelse för utvecklingen av skatt på arbete. Den relativt snabba konjunktur- återhämtningen medför att lönesumman bedöms öka . Det kan jämföras med en utvecklingstakt på som låg till grund för prognosen till statens budget . har regeringen genomfört ett flertal förändringar som påverkar intäkterna från skatt på arbete. Till de mest betydelsefulla hör införandet av jobbskatteavdraget, skattere- duktionen för hushållstjänster och sänkta ar- betsgivar- och egenavgifter. höjdes dessutom skiktgränsen för statlig inkomstskatt och en höjning av det särskilda grundavdraget för pensionärer. Arbetsgivar- och egenavgifter för äldre och ungdomar har sänkts i slopades den särskilda löne- skatten för personer . Arbetsgivar- och egenavgifterna har, med undantag för ålderspen- sionsavgiften, halverats för personer i intervallet . utökades nedsättningen av arbetsgivar- och egenavgifterna för unga och omfattar alla personer som vid årets början inte har fyllt . Det sammanlagda uttaget av ar- betsgivar- och egenavgifter generellt sänktes . förstärktes jobbskatteavdraget med ett fjärde steg, vilket bedömdes minska intäk- terna från skatt på arbete med 10 miljarder kro- nor. Grundavdraget för pensionärer höjdes yt- terligare, vilket förväntas minska intäkterna från skatt på arbete med ytterligare 3,5 miljarder kro- nor. För kommunernas del kompenserades höj- ningen genom en motsvarande höjning av stats- bidragen. genomfördes även ytterligare minskning av egenavgifterna för enskilda när- ingsidkare, vilket förväntas resultera i skatte- minskning motsvarande . Sjukförsäkringsavgiften i arbetsgivaravgifterna sänktes av avgiftsunderla- get. Arbetsmarknadsavgiften i arbetsgivaravgif- terna höjdes till av avgiftsunderlaget. Eftersom justeringen av de båda avgifterna skulle ske inom ramen för ett i princip oförändrat avgiftsuttag sänktes den all- männa löneavgiften till . infördes skattereduktion för hushållstjänster, s.k. RUT-avdrag (prop. 2006/07:94, bet. 2006/07:SkU15, rskr. 2006/07:181). Skattereduktionen utvidgades till att även omfatta reparation, underhåll samt om- och tillbyggnad av vissa bostäder, ROT-avdrag (prop. 2008/09:178, bet. 2008/09:SkU32, rskr. 2008/09:246). Den ekonomiska återhämtningen har lett till att intresset för hushållstjänster har ökat successivt. beräknas skattereduktionen för husarbete (ROT- och RUT-avdrag) uppgå till , vilket är högre än beräknat i statens budget . Förändringar under skatt på kapital Utvecklingen av intäkterna från hushållens skatt på kapital beror främst på utvecklingen av skatt på de taxerade kapitalvinsterna. var de taxerade kapitalvinsterna som högst och uppgick till . Den kraftiga ned- gången på börsen 2008, i kombination med den finansiella oron , medförde att kapital- vinsterna föll till 2008. Kapitalvinsterna föll ytterligare , men förväntas öka något 2010. beräknas intäkterna från skatt på kapital, hushåll uppgå till . Som en följd av konjunkturnedgången och den finansiell oron föll intäkterna från skatt på företagsvinster kraftigt . Intäkterna uppgick till , vilket är ca lägre än året innan. Men ökade intäkterna igen och uppgick till ca . Vinsterna i verkstadssek- torn föll även 2009, men flera andra branscher återhämtade sig och ökade sina vinster. beräknas företagens intäkter öka ytterligare vilket leder till högre vinster. In- täkterna från skatt på företagsvinster beräknas uppgå till . Förändringen av intäkterna från fastighetsskatten förklaras huvudsakligen av de regeländringar som gjorts mellan 20062008. infördes en begränsning av skatteuttaget på markvärdet, vilket medförde att intäkterna från fastighetsskatten minskade trots den allmänna fastighetstaxeringen och ett högre skatteuttag på vattenkraft. avskaffades den statliga fastighetsskatten på bostäder och ersattes med en fastighetsavgift. Övergången medförde att intäkterna från fastighetsskatten och fastighetsavgiften blev lägre 2008 än 2007. ökade intäkterna till följd av fastighetstaxeringen och 2010 beräknas intäkterna uppgå till . Förändringar under skatt på konsumtion och in- satsvaror Den största delen av intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror kommer från mer- värdesskatt. Intäkternas utveckling påverkas framförallt av utvecklingen av hushållens kon- sumtion. ökade de underliggande skatteintäkterna från mervärdesskatt i en snab- bare takt än hushållens konsumtionsutgifter. En förklaring till detta var en relativt snabb ökning av hushållens konsumtion av bilar och andra säl- lanköpsvaror. Dessa varor beläggs med den högsta skattesatsen. En annan förklaring till den snabba ökningen i mervärdesskatteintäkterna var att investeringarna ökade re- lativt mycket. började nya regler att gälla för redovisning av mervärdesskatt vid omsättning av bygg- och anläggningstjänster. De nya reglerna innebär att skatten debiteras lö- pande i stället för för färdigstäl- landet. Övergången till de nya reglerna innebar att det gjordes debiteringar både en- ligt det gamla och nya systemet. Den bedömdes medföra en engångseffekt på i högre intäkter 2008 och 2009. Konsumtionen av bilar dämpades kraftigt un- der , till följd av den globala konjunkturnedgången. Som en följd av detta dämpades även utvecklingen av intäkterna från mervärdesskatten. En svag konsumtionsutveck- ling i kombination med minskade investeringar och låg försäljning av bilar med- förde att mervärdesskatteintäkterna i princip var oförändrade . tog hushållens konsumtion åter fart. Bland annat ökade konsumtionen av bilar starkt. ökade investeringarna, särskilt byggin- vesteringarna, igen. Sammantaget har detta medfört att intäkterna från mervärdesskatten be- räknas uppgå till , vilket är högre än 2009. Punktskatterna skiljer sig från mervärdesskatten i det avseende att de oftast är baserade på konsumerad kvantitet i stället för på marknadspris. Dessutom justeras skattesatserna för skatt på tobak samt energi- och koldioxidskatten med konsumentprisindex. Intäkterna från punktskatterna uppgick till och har ökat successivt till 2010. ökade punktskatterna relativt mycket, respektive år. Den svaga utvecklingen i ekonomin påverkade intäkterna från punktskatterna, men i mindre grad än många andra skatter. ökade intäkterna från punktskatterna . Utvecklingen av intäkter från punktskatter förklaras även i hög grad av skattesatsjusteringar. Exempelvis beror den positiva utvecklingen av intäkterna från skatt på tobak till stor del på regeländringar och då i huvudsak de skattesatshöjningar som infördes . höjdes koldioxidskatten, vilket ledde till högre skatteintäkter. Införandet och återinförandet av trängselskatt i samt införandet av skatt på trafikförsäkringspremier har ökat intäkterna från skatt på vägtrafik med 20062010. Intäkterna från energi- och koldioxidskatten utgör av intäkterna från punktskatter. Energi- och koldioxidskatterna påverkas i relativt hög grad av konjunkturen. ökade energi- och koldioxidskatten respektive . den starka konjunkturåterhämtningen och det ovanligt kalla vädret ökade skatteintäkterna 2010 relativt mycket och intäkterna från energiskatten ökade , medan intäkterna från koldioxidskatten ökade med så mycket som . Intäkterna från skatt på alkohol och tobak uppgick till 8,6 respektive och har fram ökat stadigt till 10,6 respektive . blev intäkterna från skatt på såväl alkohol som tobak marginellt lägre än 2009. Tabell 3.3 Den offentliga sektorns skatteintäkter 20062010 -82,4 -122,0 -139,2 -162,5 -181,3 -8,8 -10,5 -13,3 -20,5 -24,9 -22,3 -23,9 -25,1 -25,4 -26,4 Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter -1,8 -0,8 -3,3 -3,3 -5,4 -7,6 -8,2 -7,8 -5,7 -9,4 -7,3 -7,3 -6,8 -7,1 -454,1 -479,1 -515,5 -524,8 -539,5 Avgår: Avgifter till ålderspensionssystemet -159,6 -168,9 -178,1 -178,8 -183,8 Skattelagstiftningen ger skattebetalarna möjligheter att i vissa fall skjuta upp beskattningen av olika typer av inkomster. Fysiska personer har t.ex. möjligheter att skjuta upp beskattningen av en kapitalvinst som uppkommer vid avyttring av en privatbostad. De stora beloppen för uppskjuten beskattning för fysiska personer avser emellertid pensionerna, eftersom de beskattas när pensionen faller ut och inte när pensionsrätterna tjänas in. Det gäller både det egna privata pensionssparandet, men framför allt avtalspensionerna. Även företag har möjligheter att skjuta upp beskattningen av inkomster. De kan t.ex. sätta av delar av sin vinst i periodiseringsfonder. Dessutom kan företag göra skattemässiga avskrivningar som är större än den beräknade ekonomiska värdeminskningen (s.k. över- avskrivningar). Enligt de skattepolitiska riktlinjer som antogs av (prop. 2007/08:100 av- snitt 5.3, bet. 2007/08:FiU20, rskr. 2007/08:259) bör detta slag av uppskjuten beskattning undvikas. De fordringar som är kopplade till olika for- mer av uppskjuten beskattning borde egentligen påverka redovisningen av den offentliga sektorns nettoförmögenhet. Anledningen till att detta inte görs är att det inte finns någon samlad redovisning av den uppskjutna beskattningen. Det gäller framför allt avtalspensionerna. För att ändå få en uppfattning om avtalspensionernas betydelse redovisas i tabell 3.4 det belopp som arbetsgivarna tryggat i försäkringsbolag. Till detta belopp ska läggas kreditförsäkrade pensioner, dvs. sådana som företagen avsatt i balansräkning, pensionsstiftelser och pensions- kassor samt förmånsbaserade pensioner i staten. Ett ytterligare skäl att inte redovisa skattefordringar är att det är mycket svårt att beräkna den fordran som den offentliga sektorn har. Även om det för ett visst år t.ex. finns uppgift om företagens avsatta medel till periodiseringsfonder vet man inte i vilken utsträckning dessa återföringar kommer att påverka skatteintäkterna. Om återföringen sker som företagen har förluster bidrar inte återföringen till ytterligare skatteintäkter. Man måste dessutom nuvärdesberäkna skattefordran vilket gör skattningen än mer osäker. För att ändå ge en grov uppskattning av storleken på de skattekrav som den offentliga sektorn har redovisas i tabell 3.4 exempel på uppskjutna skattepliktiga belopp Tabell 3.4 Exempel på uppskjuten beskattning (skattepliktiga belopp) avseende 2009 och Källor: 1Försäkringsförbundet, 2Skatteverket, 3egna beräkningar utifrån databasen . 3.1.3Utgifter på statens budget För att möjliggöra jämförelser av utgifterna på statens budget redovisas i detta avsnitt utgifterna per utgiftsområde i miljarder kronor och som andel av de totala utgifterna under utgiftstaket (de takbegränsade utgifterna) 2006 2010. Tidsserierna är angivna an- slagsstruktur.