prop · GZ031d30 · 2011-09-20 00:00:00 — Staten har därmed ett fortsatt övergripande ansvar för den nationella kulturpolitiken. Satsningar inom ramen för kultursamverkansmodellen kan även ske i form av länsövergripande lösningar som gagnar medborgarnas tillgång till ett brett och rikt kulturutbud. Modellen har fått ett positivt mottagande. Möjligheten att ta del av ett brett kulturutbud är en viktig förutsättning för den enskilda individens utveckling, men också en viktig förutsättning för att lyfta och komplettera en orts eller en regions utveckling och tillväxt på nya sätt. En förstärkning av kultursamverkansmodellen ökar förutsättningarna för kulturens utveckling i hela landet och bidrar även till attraktivitet, sysselsättning och hållbar tillväxt. En ökning av det statliga stödet ger modellen ökad dynamik och innebär en kulturfrämjande ekonomisk hävstångseffekt eftersom det statliga stödet förutsätter en regional finansiering. Förstärkningen på totalt ska inriktas på verksamheter som förnyar och utvecklar kulturområdet, både vad gäller konstnärliga uttryck och nydanande sätt att tillgängliggöra och sprida kulturen till nya och bredare publikgrupper. Förvaltningen av kulturfastigheter samt hyressättningen inom kulturområdet Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att se över statens fastighetsförvaltning (dir. 2009:45), i syfte att bl.a. effektivisera strukturen på fastighetsförvaltningen inom staten. överlämnade Utredningen om en översyn av statens fastighetsförvaltning (Fi 2009:04) betänkandet Staten som fastighetsägare och hyresgäst (2011:31) till regeringen. Betänkandet har remissbehandlats och remissinstanserna stödjer i stort utredarens förslag. Utredaren föreslår bl.a. principer för vilka fastigheter staten ska äga samt kriterier för vilka kulturfastigheter som bör bevaras. Vidare föreslår utredaren att förvaltningen av statens kulturfastigheter samlas i en myndighet, . Regeringen avser att lämna en proposition om den statliga fastighetsförvaltningen till . I samband med genomförandet av detta arbete kan det finnas behov för regeringen att tillsätta en särskild utredare för att analysera beståndet av kulturfastigheter. gav 2009 regeringen till känna att vidta vissa åtgärder som rör kulturinstitutionernas lokalkostnader (bet. 2009/10:KrU1, rskr. 2009/10:144). Med anledning av tillkännagivandet beslutade regeringen att ge Utredningen om översyn av statens fastighetsförvaltning (Fi 2009:04) ett tilläggsdirektiv (dir. 2010:119). I direktivet gav regeringen utredningen i uppdrag att: -belysa de underhållskostnader och antikvariska merkostnader som är förknippade med kulturbyggnader i allmänhet och jämföra dessa med andra typer av byggnader, -se över den modell och tillämpning av hyressättning (kostnadshyra) som används för Operan, , , och , -se över underhållsnivån för de ovan nämnda kulturbyggnaderna och bedöma hur en rimlig nivå kan upprätthållas. Bakgrunden till uppdraget är att det finns ett flertal problem kring tillämpningen av nuvarande kostnadshyresmodell. Detta har lett till omfattande diskussioner om modellen och dess effekter. Utredningen har föreslagit principer och utgångspunkter för nya hyresavtal mellan och de fem institutionerna med kostnadshyror: Operan, , Naturhisto- riska , och . Hyresavtalen föreslås bl.a. tecknas (i normalfallet ), ge förutsägbara hyreskostnader, präglas av en fördelning av risk och ansvar mellan hyresvärd och hyresgäst i linje med fastighetsmarknaden i övrigt och tillåta att underhållsinsatser kan genomföras på en rimlig nivå. Ett genomförande av de nya principerna i utredningsförslaget bör leda till att kulturinstitutionerna som hyresgäster får en mer förutsägbar hyreskostnad och att de behöver fokusera mindre på hyresfrågor, som ges möjlighet att förvalta fastigheterna långsiktigt. Om det blir aktuellt med evakuering av en fastighet under en renovering föreslår utredaren att Statens fastighetsverks kostnader för vakansen får belasta projektet och därmed i likhet med andra kostnader för nyinvesteringen finansieras av kommande hyresintäkter. Därmed undviks dubbla hyreskostnader för institutionen . föreslås införa en ny hyreskategori: Inrikes hyresfastigheter Kulturinstitutioner, med ett för denna kategori anpassat avkastningskrav. Utredningen anser vidare att det är svårt att slå fast i vilken utsträckning antikvariska merkostnader påverkar de totala underhållskostnaderna. De jämförelser som utredningen låtit genomföra har inte kunnat påvisa tydliga kostnadseffekter av antikvariska krav. är det uppenbart att antikvariska merkostnader förekommer, särskilt i samband med större periodiska insatser med relativt lång periodicitet medan omfattningen är mer begränsad under löpande förvaltning. Utredningen har haft samråd med representanter för samtliga fem kulturinstitutioner och med och gör bedömningen att det finns en samsyn kring utredningens förslag. Regeringens avsikt är att förändra principerna för hyressättningen för berörda kulturfastigheter i enlighet med förslagen i betänkandet Staten som fastighetsägare och hyresgäst (2011:31). När detta genomförs bedömer regeringen, utifrån tillkännagivande, att åtgärder har vidtagits för att lösa de problem som rör de berörda fem kulturinstitutionernas lokalkostnader och som har uppmärksammat regeringen på. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 huvudbyggnad på i står inför en omfattande renovering och en stängning av museets huvudbyggnad är planerad till 2013. De medel som regeringen beräknade i budgetpropositionen , dvs. , samt , beräknas täcka myndighetens kostnader i samband med renovering och underhåll, inklusive verksamhet och omställningskostnader. Regeringen beräknar att tillföra mot bakgrund av det förändringsarbete som står inför. Förändringsarbetet består i att museet planerar att frigöra utrymmen som använts till andra ändamål i syfte att utveckla verksamheten och göra museet mer publikt, även för barn och unga. Möjligheterna att göra till en attraktiv besöksplats bedöms vara stora. De planerade investeringarna bör kunna ge betydande positiva effekter för verksamheten . Den digitala utvecklingen ger kulturmyndigheter och institutioner helt nya möjligheter att ge medborgare och forskare tillgång till kultur och kulturarvet. Den digitala tekniken är även ett viktigt instrument för att främja att kulturarvet görs synligt och tar plats på fler ställen i samhället. För att skapa bättre möjligheter till samverkan mellan myndigheter, institutioner och fria aktörer samt för att möta behovet av ett fortsatt utvecklingsarbete kring digitaliseringsfrågorna har regeringen inrättat ett samordningssekretariat för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande av kulturarvet vid . Ett gemensamt förhållningssätt behövs hos berörda myndigheter, institutioner och aktörer för att medborgarna ska få bättre tillgång till kulturarvet i den digitala miljön. Regeringen arbetar med att formulera en nationell strategi 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 för digitalisering av kulturarvet, baserat på förslag som kommit fram i Uppdrag om digitalisering, elektronisk tillgång och digitalt bevarande (Ku 2009/2152/KT). Regeringen följer även det fortsatta utvecklingsarbetet av det projekt som presenterades i en rapport från centralmuseernas samarbetsråd (Ku2011/466/KA) om en standardiserad och gemensam plattform, sverige.museum, där de statliga museernas samlingar finns digitaliserade, strukturerade och tillgängliga. Regeringen anser att samordningssekretariatet för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande av kulturarvet vid kan vara en viktig part i detta utvecklingsarbete. Regeringen bedömer att arbetsmarknadssatsningen Kulturarvslyftet kan ge myndigheter, institutioner, organisationer samt ideella aktörer inom kulturarvsområdet stora möjligheter att genomföra nödvändiga och efterfrågade insatser för att digitalisera, digitalt bevara och digitalt tillgängliggöra samlingar, arkiv och bibliotek. Kulturarvslyftet vårda, tillgängliggöra, utveckla Regeringen beräknar att totalt avsätts för från utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, för arbetsledning inom satsningen Kulturarvslyftet . Dessutom omfattar satsningen medel till lönebidrag för dem som anställs inom ramen för Kulturarvslyftet, se utgiftsområde 14 avsnitt 3.5.3. har som sin mening gett regeringen till känna (bet. 2010/11:KrU10, rskr. 2010/11:285) att regeringen bör beakta sysselsättningsbehovet bland kulturarbetare såväl som behovet av fortsatta insatser inom museisektorn för att vårda och bevara kulturarvet. Det finns ett stort behov av att bygga upp kunskap om, vårda och göra kulturarvet och kulturmiljön tillgänglig. En ny arbetsmarknadssatsning som bygger på tidigare goda erfarenheter från kulturarvsområdet genomförs därför . Detta innebär att ett nytt stöd skapas som ger möjligheter för aktörer inom kulturarvsområdet att anställa arbetsledare enligt samma modell som tillämpas inom den befintliga verksamheten Kulturarvs-IT. Kulturarvslyftet kommer dock att ha ett vidare fokus än den befintliga verksamheten inom Kulturarvs-IT. Medel ska kunna fördelas såväl till regionala och kommunala kulturinstitutioner som till statliga institutioner och andra aktörer som bedriver verksamhet inom eller med anknytning till kulturarvsområdet, t.ex. ideella föreningar. Medel ska fördelas till arbetsledare åt anställda med lönebidrag som arbetar med kunskapsuppbyggnad, vård och tillgängliggörande. Det kan t.ex. handla om att digitalisera samlingar och arkivmaterial, att inventera kulturlämningar och bebyggelse eller om att restaurera och vårda kulturmiljöer. Genom att satsningen även innebär anställning av arbetsledare stärks arbetsmarknaden för kulturskapare med relevant utbildning. Satsningen kommer att berika många kulturverksamheter, som personer som står mycket långt från arbetsmarknaden får möjlighet till meningsfull och utvecklande sysselsättning. Målgruppen för satsningen är personer som har en särskilt svag förankring på arbetsmarknaden efter att ha lämnat sjukförsäkringen och som har en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Regeringen bedömer att 1 200 platser kommer att kunna anordnas inom ramen för satsningen Kulturarvslyftet samt 2 000 platser . får i uppdrag att administrera satsningen i samarbete med andra berörda myndigheter och organisationer inom kulturområdet. Hus med historia är regeringens satsning på hembygdsrörelsens byggnader. Regeringen föreslår att satsningen förlängs med och att avsätts för ändamålet inom ramen för anslaget till kulturmiljövård. Genom en förlängning kan de goda förutsättningar för att vårda hembygdsgårdarnas bebyggelse som skapats genom Hus med historia tas till vara. stärks hembygdsrörelsens engagerade och viktiga arbete med kulturarvet ytterligare. Regeringen har särskilt uppmärksammat det betydelsefulla arbete som ideella krafter bidrar med inom kulturområdet. Satsningen på Hus med historia, som särskilt lyft fram det viktiga arbete som hembygdsrörelsens medlemmar gör för ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas, har omfattat totalt . Satsningen har gett betydelsefulla resultat i form av att en lång rad värdefulla byggnader kunnat vårdas på hembygdsgårdarna, men också genom att nya arbets- och samverkansformer etablerats och att många människor fått ny kunskap om byggnadsvård. Hus med historia har samordnats nationellt av och har gett effekter över hela landet. Ökade möjligheter att stödja ideella organisationer inom kulturmiljöområdet För att möjliggöra bidrag till fler organisationer inom kulturmiljöområdet beräknar regeringen att tillföra . Ett ökat bidrag bedöms vara viktigt för att kunna stödja och utveckla det engagemang som finns runt om i landet och att därigenom fördjupa samarbetet mellan det offentliga kulturmiljöarbetet och medborgarna. Översyn av lagstiftning och nationella mål på kulturmiljöområdet Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag om hur lagstiftningen inom kulturmiljöområdet kan utvecklas. Ett syfte med översynen är att öka möjligheterna att leva i, bruka och utveckla kulturskyddade fastigheter och miljöer. Utredningen, som tagit namnet , ska också lämna förslag på hur de särskilda nationella målen för arbetet med kulturmiljön kan bli tydligare och anpassas till de nya kulturpolitiska målen. Uppdraget ska redovisas . Unidroit konvention om kulturföremål som stulits eller förts ut olagligt är en av 63 medlemsstater i den mellanstatliga organisationen (pour lUnification du Droit Privé). Regeringen föreslog i prop. 2010/11:83 att skulle godkänna Unidroitkonvention om kulturföremål som stulits eller förts ut olagligt. Konventionen syftar till att kulturföremål som stulits eller förts ut i strid med ett lands utförselregler till skydd för kulturarvet, ska kunna återlämnas till ursprungslandet. Konventionens regler gäller endast framåtsyftande och har ingen retroaktiv verkan. Sedan godkänt konventionen (bet. 2010/11:KrU10, rskr. 2010/11:285) har regeringen beslutat att ska tillträda konventionen, som för del träder i kraft . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 För att ge goda och stabila planeringsförutsättningar att göra de bedömningar och prioriteringar som är nödvändiga för ett långsiktigt bevarande av de kyrkliga kulturminnena, aviserade regeringen i budgetpropositionen 2009/10:1 sin avsikt att den årliga kyrkoantikvariska ersättningen ska utgå med . Regeringen avser att inleda ett arbete med berörda parter för att ta fram ett underlag inför kontrollstationen 2014. Inom har en promemoria tagits fram med förslag till vissa ändringar i kulturminneslagen som syftar till att öka konkurrensen på det uppdragsarkeologiska området (Ds 2011:6). Promemorian har remissbehandlats. Förslagen bereds i . Forum för levande historia Forum för levande historia har till uppgift att vara ett nationellt forum som ska främja arbete med demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen. Myndigheten har särskilt till uppgift att informera om Förintelsen och kommunismens brott mot mänskligheten. I regleringsbrevet fick myndigheten i uppdrag att utifrån betänkandet Romers rätt en strategi för romer i (SOU 2010:55) utreda hur romernas kultur och språk kan få en starkare ställning än . Detta uppdrag ska redovisas . Mot bakgrund av att någon samlad uppföljning och utvärdering inte har gjorts sedan Forum för levande historia bildades aviserade regeringen i budgetpropositionen att en uppföljning och utvärdering av myndighetens verksamhet och förutsättningar ska göras. Ett sådant arbete har inletts inom . Regeringen föreslår att bemyndiganderamen för anslag 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler ska uppgå till . har som sin mening gett regeringen till känna att regeringen skyndsamt ska återkomma till med förslag på en lösning när det gäller anslag 1:5 Stöd till ickestatliga kulturlokaler så att medlen kan användas för avsett ändamål (bet. 2010/11:KrU9, rskr. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 2010/11:212). För att ska kunna besluta om stöd som innebär åtaganden vid utgången av 2011 beslutade , efter förslag från regeringen i Vårändringsbudget , om en bemyndiganderam på för anslaget (prop. 2010/11:99, bet. FiU21, rskr. 2010/11:321). Förbättrade villkor för den nyskapande kulturen Ett stärkt musikliv och satsning på det fria scenkonstområdet Regeringen förstärker den fria scenkonsten med totalt . En del av förstärkningen, , satsas på att stärka svenskt musikliv, vilket aviserades i budgetpropositionen . avser en satsning på internationellt kulturutbyte på musikområdet, se nedan. Vidare förstärks stödet till de fria grupperna med , vilket aviserades i budgetpropositionen . En miljon av denna förstärkning avser internationell verksamhet, se nedan. Därutöver har regeringen beslutat om en särskild jämställdhetssatsning på totalt under 20112014 som genomför tillsammans med och . Det fria musiklivet är viktigt för den konstnärliga utvecklingen, för tillgången till ett brett musikutbud runt om i landet och för att främja den svenska musiken i omvärlden. I och med avvecklingen av Stiftelsen har medel kunnat frigöras som satsas direkt på det fria musiklivet, genom bidragsgivning via , och . Myndigheten startade sin verksamhet . ska bidra till att utveckla och förnya musikliv och därmed bidra till ett rikt musikutbud av hög konstnärlig kvalitet i hela landet. ska även främja musikutbytet med omvärlden och fördela bidrag till samverkansprojekt inom musikområdet. är utsedd att, tillsammans med i , vara kulturhuvudstad 2014. Kommunen har påbörjat arbetet med ett pro- gram som är baserat på de åtta samiska årstiderna och uppbyggt kring en rad olika programområden som omfattar en mångfald konst- och kulturyttringar samt friluftsliv och idrott. Jämställdhetsperspektivet är starkt betonat i programmet. Programmet syftar bl.a. till långsiktiga strukturella effekter och en förstärkt kulturell infrastruktur, som bidrar till att gynna besöksnäringen samt till att driva på förnyelsearbete och innovationer. Regeringen avser att ge och andra berörda myndigheter i uppdrag att särskilt beakta konstnärliga aspekter i bidragsgivning och övrig verksamhet. Kultur i biståndet och stöd till fristadsförfattare Regeringen förstärker de särskilda insatserna för demokratisering och yttrandefrihet ytterligare inom ramen för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Särskild prioritet ges till demokratiska förändringsaktörer som civilsamhällesorganisationer och partier, fri och obunden media samt aktörer inom kulturlivet, t.ex. fristadsförfattare. har en ramöverenskommelse med Sida. I överenskommelsen anges bl.a. att ska bistå Sida i kulturfrågor och att Sida kan ge särskilda uppdrag till . Regeringen har gett i uppdrag att verka för att det ska bli fler svenska fristäder för förföljda författare. Regeringen förde i budgetpropositionen fram sin avsikt att tydliggöra kulturens roll inom bl.a. området kultur och bistånd. I detta sammanhang är det angeläget att framhålla att kulturen kan bidra till demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter och därmed fattigdomsminskning i en bred bemärkelse. Kultur nämns i regeringens policy för stöd till det civila samhället och policyn för demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter. Kultur kan, med tillämpandet av ett rättighetsperspektiv, bidra till ökad yttrandefrihet, icke-diskriminering, ökat deltagande och ansvarsutkrävande. Kulturskapande kan främja åsiktsutbyte och påverka demokratiseringsprocesser i auktoritära stater och stagnerade demokratier samt öka den allmänna kunskapsnivån. Regeringen aviserade i budgetpropositionen att ska avsättas för insatser som syftar till att stärka bokens ställning och mångfalden på bokmarknaden, t.ex. vad gäller kvalitetslitteratur i översättning från andra språk, samt för att stödja insatser för fristadsförfattare. Regeringen tillsatte 2011 en kommitté om litteraturens ställning (Ku 2011:04, dir. 2011:24) för att utreda litteraturens ställning och identifiera utvecklingstendenser som förväntas kunna påverka litteraturområdet framöver. Kommittén, som tagit sig namnet , ska lämna förslag till fördelning av ovan nämnda medel som avsatts för satsningen på litteratur och läsfrämjande insatser avseende . ska analysera litteraturens ställning i skolan, läsfrämjande insatser, de litterära upphovsmännens villkor, bokmarknaden, tidskriftsmarknaden samt det internationella utbytet på litteraturområdet. ska uppdraget redovisas i sin helhet. Kommittén ska då lämna förslag på hur litteraturens ställning kan stärkas samt bl.a. bedöma och föreslå vilka statliga insatser som bör göras för att möta de utmaningar som teknikutvecklingen för med sig. En målsättning ska vara att insatserna leder till ett ökat läsande och ett rikt utbud av kvalitetslitteratur. Den utvärdering av bibliotekslagen (1996:1596) som regeringen beslutade att genomföra färdigställdes (dnr Ku2009/1518/KV). bereds en översyn av bibliotekslagen. Regeringen avser att återkomma i frågan. Ökade medel för internationellt kulturutbyte Regeringen beräknar att tillförs anslag 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete för att främja ökat internationellt kulturutbyte samt internationella och interkulturella insatser, däribland verksamhet som initieras och genomförs av de kulturråd som har utsända runt om i världen. Denna verksamhet bör bl.a. fokusera på den fria scenkonstens roll i det internationella utbytet. De utsända kulturråden har i uppgift att vara aktiva i främjandet av i utlandet med utgångspunkt i de kulturpolitiska målen. Det svenska kultur- och samhällslivets intressen främjas såväl genom ömsesidigt utbyte som genom att svensk kultur presenteras utomlands. Ett internationellt utbyte har också en 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 positiv betydelse för att vidga kulturskaparnas kontaktnät och ge nya impulser som därmed vidgar arbetsmarknaden. Internationellt kulturutbyte på musikområdet Regeringen beräknar att tillförs anslag 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer 20122014 för inrättandet av en struktur för internationellt kulturutbyte på musikområdet. har en omfattande verksamhet för att främja konstnärernas internationalisering och nästan en tredjedel av ansökningarna om stöd till nämnden rör internationellt kulturutbyte. ser ett behov av att stärka internationaliseringen för upphovspersoner inom musiken genom att inrätta en struktur för internationellt utbyte liknande internationella program för yrkesverksamma utövare inom bildkonst, design, konsthantverk och arkitektur, Iaspis och det internationella dansprogrammet. Stödet inom kulturpolitiken riktas i hög grad till beställare av musik som via ett uppdrag engagerar en komponist. Det finns ett stort behov hos komponisterna att själva utöka sina internationella kontakter och därmed fördjupa sitt konstnärskap och utvidga sin arbetsmarknad. Uppdrag till Svensk Form att driva modefrågor samt att stärka ung svensk design internationellt I syfte att i ökad grad synliggöra svensk design och mode avser regeringen att ge Svensk Form i uppdrag att uppmärksamma och främja svenskt mode i och utomlands, bl.a. genom att stärka de svenska modeveckorna. Svenskt mode bör uppmärksammas såväl ur ett närings- och handelsperspektiv som ur ett kulturpolitiskt perspektiv. Det gör avtryck runt om i världen, både genom stora modeföretags världsomspännande nät av butiker och genom små eller medelstora nischmärken och fristående designers vars verk ibland befinner sig i gränslandet mellan bruksplagg och renodlade konstuttryck. Svensk Form har arbetat för att positionera svensk design utomlands. Svensk Form ges nu också i uppdrag att i ökad grad verka för att främja ung svensk design i utlandet och säkerställa deltagande från unga svenska designers på internationella arenor. har ett uppdrag att främja och förmedla kunskap om arkitekturens, formens och designens roll i 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Museet har också i uppdrag att fungera som mötesplats för form och design. Mötesplatsuppdraget gäller primärt svenska aktörer. Som framgår under utgiftsområde 5 Internationell samverkan kommer ett särskilt fokus i Sverigefrämjandet att läggas på de så kallade kreativa näringarna, inkluderande musik, mode, film, litteratur och den digitala spelbranschen. Kulturella och kreativa näringar Regeringen beslutade om en handlingsplan för kulturella och kreativa näringar som omfattar en satsning på totalt och samordnas gemensamt av Kultur- och Näringsdepartementen. Uppdraget genomförs i samverkan med ett antal myndigheter inom kulturområdet. Det övergripande målet för handlingsplanen är att stärka entreprenörskap och företagande inom kulturområdet samt att främja kulturell och kreativ kompetens i näringslivet för ökad konkurrenskraft och innovationsförmåga. finns en överenskommelse mellan regeringen och , Föreningen samt om rätt till förhandlingar beträffande biblioteksersättningens grundbelopp. Förhandlingar förs mellan parterna.