prop · GZ031d27 · 2011-09-20 00:00:00 — Det statliga offentliga åtagandet under området utgörs i stor utsträckning av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten vid Arbetsförmedlingen och arbetslöshetsförsäkringen. För att nå målet om en väl fungerande arbetsmarknad ska matchningen förbättras, den stadigvarande sysselsättningen öka och arbetslöshetsförsäkringens roll som omställnings- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Regeringen gör bedömningen att arbetsmarknadspolitiken har bidragit till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. Regeringens långsiktiga sysselsättningspolitik fokuserar på åtgärder som stärker utbudet av arbetskraft, eftersom erfarenheten visar att det är utbudet av arbetskraft som bestämmer sysselsättningens storlek. Regeringen har genomfört reformer inom bl.a. arbetslöshetsförsäkringen, sjukförsäkringen och arbetsmarknadspolitiken som tillsammans med jobbskatteavdraget ökar incitamenten att delta i arbetskraften och söka jobb samt förbättrar matchningen på arbetsmarknaden. Det bidrar till en högre varaktig sysselsättningsgrad och lägre jämviktsarbetslöshet. Utöver strukturella reformer infördes en rad tillfälliga åtgärder i samband med finanskrisen i syfte att mildra lågkonjunkturens negativa effekter. Fokus för krisåtgärderna var att dämpa sysselsättningsfallet, förhindra att arbetslösheten ligger kvar på en hög nivå och hålla uppe arbetskraftsdeltagandet. En aktiv arbetsmarknadspolitik utgjorde grunden för att möta den ökade arbetslösheten . Arbetsmarknadspolitiken anpassades under det försämrade konjunkturläget genom en kraftfull satsning på aktiva åtgärder för långtidsarbetslösa, men även för dem som blivit arbetslösa. När arbetsmarknadsläget förbättrades och första delen av 2011, var det därför åter rimligt att de konjunkturberoende åtgärderna minskade i omfattning. På lång sikt är det främst de strukturella reformerna som har betydelse för sysselsättningens utveckling. Ett tecken på att regeringens reformer har förbättrat arbetsmarknadens funktionssätt är att den starka sysselsättningsökningen inte har lett till några större bristsituationer på arbetsmarknaden. Trots den goda utvecklingen är resursutnyttjandet på arbetsmarknaden lågt och spåren av finanskrisen som inleddes syns fortfarande på arbetsmarknaden. Tydligaste tecken på det är att arbetslösheten är hög. Dessutom är sysselsättningsgraden fortfarande lägre än före krisen till följd av att befolkningen i arbetsför ålder har ökat snabbare än sysselsättningen. Regeringens politik har bidragit till att arbetsmarknaden är mer flexibel än . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 inslag av incitament att söka jobb aktivt, vilket bl.a. bidrar till en effektivare matchningsprocess på arbetsmarknaden. Efter denna övergripande inledning följer här en mer detaljerad redovisning för de olika insatserna och insatsområdena inom området Arbetsmarknad. Matchningen mellan arbetssökande och lediga platser är av central betydelse för sysselsättningsutvecklingen. Arbetsförmedlingen ska verka för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt, bl.a. genom att effektivt sammanföra dem som söker arbete med dem som söker arbetskraft. Enligt Arbetsförmedlingens årsredovisning anmäldes totalt 550 000 lediga platser till Arbetsförmedlingen, vilket var 142 000 fler än 2009. Av det totala antalet vakanser i ekonomin beräknas ha anmälts till Arbetsförmedlingen. Det kan jämföras med under högkonjunkturen 2008, Arbetsförmedlingens marknadsandel brukar variera med konjunkturen. fortsatte antalet platser som anmäldes till Arbetsförmedlingen att öka, och det totala antalet nyanmälda platser ökade med 100 000 jämfört med . Enligt var av arbetsgivarna som anmält en ledig plats till Arbetsförmedlingen nöjda med Arbetsförmedlingens service, angav av de sökande som fått arbete att de har fått det stöd eller den hjälp som de behövde från Arbetsförmedlingen. Både antalet och andelen inskrivna arbetslösa och programdeltagare som fick ett arbete ökade jämfört med . Antalet inskrivna arbetslösa och programdeltagare som fick ett arbete ökade med 97 000 personer () och är nu på samma nivå som under högkonjunkturen 2006 och 2007. Antalet inskrivna arbetslösa och i program fortsätter att minska successivt, men situationen på arbetsmarknaden är fortsatt mindre gynnsam för vissa grupper, såsom utrikes födda och äldre, samt för personer med endast förgymnasial utbildning, med långa inskrivningstider på Arbetsförmedlingen eller med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga. En viktig del i Arbetsförmedlingens matchningsarbete är att tillhandahålla effektiva informationskanaler som sammanför arbetssökande och arbetsgivare. Arbetsförmedlingen ordnar bl.a. jobb- och rekryteringsmässor, rekryteringskampanjer och lokala rekryteringsträffar där arbetsgivare som behöver rekrytera enkelt kan komma i kontakt med arbetssökande. har Arbetsförmedlingen moderniserat de webbaserade sökkanalerna, bl.a. platsbanken, CV-databasen och Yrkeskompassen. Användningen av dessa ökade . fanns cirka 140 000 presentationer i CV- databasen och drygt 100 000 arbetsgivare hade ett konto för att kunna söka i CV-databasen eller lägga in annonser. Arbetsgivarkontakter är en annan strategiskt viktig del för att uppnå en väl fungerande matchning. Arbetsförmedlingens kontakter med arbetsgivare är viktiga bl.a. för att kunna föreslå lämpliga arbetssökande och inrikta yrkesutbildningarna mot rätt yrken. Arbetsförmedlingen har fortsatt att arbeta med s.k. jobbjakter för att kunna identifiera och söka upp arbetsgivare som har ett behov av att anställa men ännu inte annonserat ut den lediga platsen. Genom satsningen stafetten har Arbetsförmedlingen informerat arbetsgivare om generationsväxlingen och vad Arbetsförmedlingen kan hjälpa till med. Enligt Arbetsförmedlingens mätningar kan nu av arbetsgivarna tänka sig att använda myndigheten i samband med nyrekryteringar. Ytterligare en viktig del i matchningen är dialogen mellan arbetsförmedlare och arbetssökande. Det finns positiva effekter i form av ökad sysselsättning när förmedlingsinsatser kombineras med kontroll av den arbetslöses arbetssökande. Det personliga mötet mellan arbetssökande och arbetsförmedlaren är därför viktigt. Alla inskrivna hos Arbetsförmedlingen ska ha en individuell handlingsplan. Den ska upprättas senast efter inskrivningstillfället. Andelen nyinskrivna som fick en handlingsplan har ökat från 2010. saknar handlingsplan efter inskrivningen. Handlingsplanen ska uppdateras när den arbetssökandes förutsättningar förändrats, dock minst en gång varje sexmånadersperiod. Andelen som fått sin handlingsplan uppdaterad uppgick till i genomsnitt . Enligt Arbetsförmedlingens sökandeundersökning 2010 ansåg av de tillfrågade arbetssökande att handlingsplanen var ett bra eller ganska bra stöd jämfört 2009. Majoriteten av dem som var missnöjda med handlingsplanen var oense med Arbetsförmedlingen om handlingsplanens utformning eller ansåg att de inte behöver någon handlingsplan. Andra skäl till missnöje var att den arbetssökande ansåg att den innehöll fel eller för få aktiviteter, eller att uppföljningen av handlingsplanen var för dålig. Handlingsplanerna har enligt ett flertal utredningar generellt sett varit av låg kvalitet genom att vara för allmänt hållna, vilket innebär att uppföljningen av om den sökande fullgjort sina åtaganden försvåras (A2011/2626). Det finns dock inga specifika indikatorer vad gäller uppföljningen. När det gäller kompetensförsörjning och matchning på har Arbetsförmedlingen genom sin verksamhet och närvaro i landets alla delar en unik kunskap om arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen förmedlar denna kunskap bl.a. på sin hemsida genom den s.k. Yrkeskompassen som ger information om utsikterna vad gäller utbud och efterfrågan inom olika yrken i olika delar av landet. Informationen är av betydelse för andra aktörer i tillväxt- och utvecklingsarbete på olika nivåer, t.ex. för arbetet i de regionala kompetensplattformarna, och i olika planeringsprocesser, bl.a. vid dimensionering av utbildningar. Informationen är också till nytta för enskilda individer som ska besluta om utbildningsinriktning. Arbetsförmedlingen har tillsammans med fyra andra myndigheter ett regeringsuppdrag att samverka inom kompetensförsörjningsområdet. Syftet är att stärka förutsättningarna för att privat och offentlig verksamhet får tillgång till efterfrågad kompetens och därmed förbättra konkurrenskraften och bidra till en hållbar nationell och regional tillväxt. Arbetssökande som står långt ifrån arbetsmarknaden Arbetsförmedlingen ska prioritera arbetssökande som står långt ifrån arbetsmarknaden. Arbetslösa som av Arbetsförmedlingen bedömts ha sämre jobbchanser har i större utsträckning fått tidiga programinsatser eller subventionerade anställningar än arbetssökande med bättre jobbchanser enligt Arbetsförmedlingen. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Arbetsförmedlingen har flera verktyg för att stödja arbetssökande som står långt ifrån arbetsmarknaden, bl.a. de arbetsmarknadspolitiska programmen jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdomar. Uppföljningar av IFAU visar dock på brister i aktivitetsnivån bland deltagarna i garantierna. Det gäller oavsett om de deltagit hos kompletterande aktörer eller Arbetsförmedlingen, men aktivitetsnivån var högre hos kompletterande aktörer. startade Arbetsförmedlingen ett särskilt utvecklingsarbete kring jobb- och utvecklingsgarantin med särskilt fokus på att öka andelen som får del av arbetsplatsförlagda aktiviteter. När det gäller jobbgarantin för ungdomar har Arbetsförmedlingen arbetat med att i högre grad individanpassa insatserna. Till följd av att ungdomsarbetslösheten ökade förstärkte regeringen aktiviteterna inom jobbgarantin för ungdomar genom bl.a. folkhögskolesatsningen. Arbetsförmedlingen utnyttjade knappt hälften av de 4 000 folkhögskoleplatserna , (se avsnitt 3.4.11 och 3.4.12). Antalet personer med lönebidrag eller annan subventionerad anställning uppgick till 67 500, vilket är 700 fler jämfört med . Arbetsförmedlingen har tagit fram en handlingsplan för arbetet med personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga för att skapa fler ingångar till arbetsmarknaden. Syftet är att fler ska erbjudas anställningar med bl.a. lönebidrag och trygghetsanställning, (se avsnitt 3.4.13). Arbetsförmedlingens och samverkan för att erbjuda rehabiliteringsinsatser för sjukförsäkrade har fortsatt . Trots ett bättre arbetsmarknadsläge har färre gått vidare till arbete eller utbildning jämfört med . Av de tidigare sjukskrivna personer som skrivits in hos Arbetsförmedlingen har fler än beräknat visat sig stå längre ifrån arbetsmarknaden och behöva mer omfattande stöd från Arbetsförmedlingen, (se avsnitt 3.4.15). förberedde Arbetsförmedlingen etableringsreformen, som trädde i kraft . Förberedelsearbetet bedrevs bl.a. inom ramen för en försöksverksamhet med s.k. etableringssamtal som innehållsmässigt haft många likheter med utformningen av reformen. Ett annat projekt syftade till att identifiera framgångsrika metoder för att minska utanförskapet bland utrikes födda kvinnor. I förberedelsearbetet ägde ett nära samarbete rum med andra 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 berörda myndigheter och Kommuner och Landsting (SKL). Ett stort antal s.k. dialogträffar genomfördes med berörda aktörer runtom i landet. Systemstöd och handläggarstöd har tagits fram för det nya uppdraget och personal har rekryterats, (se avsnitt 3.4.16). Arbetsförmedlingen ska anlita kompletterande aktörer för att snabbt och effektivt få arbetssökande i arbete. Deltagare i garantierna, nyanlända flyktingar och invandrare samt personer i arbetslivsintroduktion kan få tillgång till förmedlingstjänster hos kompletterande aktörer. kan även personer som har blivit arbetslösa få del av dessa tjänster. Vissa nyanlända invandrare får enligt ett valfrihetssystem stöd av en ny typ av kompletterande aktörer, s.k. etableringslotsar. Arbetsförmedlingen ska säkerställa att fler lokala mindre aktörer ingår i myndighetens tjänsteutbud. har Arbetsförmedlingen haft avtal med 938 kompletterande aktörer. Tre fjärdedelar av dem var små lokala aktörer. Drygt 180 000 personer befann sig hos en kompletterande aktör. Enligt Arbetsförmedlingens regleringsbrev ska en tredjedel av deltagarna i jobbgarantin för ungdomar respektive jobb- och utvecklingsgarantins första och andra fas erbjudas förmedlingstjänster hos en kompletterande aktör. fick av deltagarna i jobb- och utvecklingsgarantins första och andra fas samt av deltagarna i jobbgarantin för ungdomar del av förmedlingstjänster hos en kompletterande aktör. Arbetsförmedlingen har ändrat sitt sätt att beräkna hur många som har erbjudits upphandlad tjänst hos kompletterande aktörer och beaktar nu huruvida individen deltagit . Andelen som har erhållit en anställning eller påbörjat en reguljär utbildning efter avslutad aktivitet hos en kompletterande aktör framgår av tabell 3.2. Andelen som har erhållit arbete har ökat . Arbetsförmedlingens undersökningar visar att personer som deltar hos kompletterande aktörer är nöjda med aktiviteterna och aktörernas bemötande och kompetens. Det finns dock inga större skillnader i andelen som går till arbete bland dem som varit hos en kompletterande aktör jämfört med dem som tagit del av motsvarande tjänster hos Arbetsförmedlingen (A2011/3114, A2011/ 953). Tabell 3.2 Antal personer som har erhållit en anställning eller påbörjat en reguljär utbildning efter avslutad aktivitet hos kompletterande aktör Andel i arbete, 2010 (2009) (21 827) (5 385) (1 059) 38 (-) 4 (-) Arbetsförmedlingen har skärpt sina kvalitetssäkringsrutiner avseende upphandling och uppföljning av kompletterande aktörer. har Arbetsförmedlingen fått möjlighet att upphandla kompletterande aktörer i ett valfrihetssystem. är det möjligt att välja leverantör enbart när det gäller etableringslots. Arbetsförmedlingen räknar med att ha nödvändiga systemstöd på plats . Den arbetsmarknadspolitiska verksamheten ska utföras effektivt. Effektiviteten beror på ett flertal olika faktorer, bl.a. om de insatser som erbjuds är ändamålsenligt utformade. Som den huvudsakliga myndigheten inom det arbetsmarknadspolitiska området, är det av stor vikt att Arbetsförmedlingen använder befintliga resurser på ett effektivt sätt. Arbetsförmedlingen har i enlighet med regleringsbrevet lämnat en beskrivning och analys av verksamhetens kostnadseffektivitet. I årsredovisningen konstaterar att möten med såväl arbetsgivare som arbetssökande är viktiga. En angelägen del i arbetet med att förbättra kostnadseffektiviteten är därför enligt Arbetsförmedlingen att effektivisera stöd och ledning av den operativa verksamheten för att kunna lägga så stor del som möjligt av tillgängliga personalresurser på kundmöten och genomföra så många kundmöten som möjligt som finns till förfogande. kundmötena ska det, oavsett i vilken form de genomförs, erbjudas så bra service som möjligt. I årsredovisningen redovisar Arbetsförmedlingen det genomsnittliga antalet kontakter per sökande och kontaktform. Det uppges att arbetslösa och programdeltagare igenomsnitt gör drygt ett fysiskt besök vid Arbetsförmedlingen och att det i genomsnitt tar . Även uppgifter om kontakter med arbetsgivare redovisas. bedömer i en revisionsrapport med anledning av Arbetsförmedlingens årsredovisning, att kvalitetssäkringen av dessa uppgifter inte har fungerat tillfredsställande (dnr 32-2010- 0702). menar att analysen av verksamhetens utveckling skulle öka i värde om prestationen delades upp på olika grupper av arbetssökande, vilket skulle möjliggöra en vidare analys av Arbetsförmedlingens kostnadseffektivitet. 3.4.2Analys och slutsats Arbetsförmedlingen Det finns positiva effekter i form av ökad sysselsättning när förmedlingsinsatser kombineras med kontroll av den arbetslöses arbetssökande. För att undvika långa arbetslöshetstider är det viktigt att arbetslösa söker arbete aktivt. Förmedlingsinsatserna och uppföljningen är en förutsättning för att Arbetsförmedlingen ska kunna säkerställa individens stödbehov och arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring. Det personliga mötet mellan arbetssökande och arbetsförmedlaren är därför viktigt. Det är därmed önskvärt att förmedlingsinsatserna förstärks och att mötena mellan arbetssökande och arbetsförmedlarna ökas). Regeringen bedömer även att det är angeläget att arbetsgivarkontakterna även fortsättningsvis ges hög prioritet eftersom de är viktiga för tillgången till arbetsplatsförlagda insatser och för att marknadsföra personer som arbetsgivaren inte skulle välja att anställa i första hand. Alla som är inskrivna hos Arbetsförmedlingen ska ha en individuell handlingsplan. I handlingsplanen ska den arbetssökandes skyldigheter och planerade aktiviteter anges. Handlingsplanen fyller en viktig pedagogisk och informativ funktion och klargör vad den arbetssökande ska göra och vilket stöd som han eller hon ska få hos Arbetsförmedlingen. Trots att andelen arbetslösa som får en handlingsplan har ökat, kan 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 regeringen konstatera att andelen är låg. Att inte samtliga sökande har en handlingsplan kan visa på en kvalitetsbrist, men också tyda på att Arbetsförmedlingen bedömt att ett flertal sökande sannolikt får arbete och att det därför inte är nödvändigt att lägga resurser på att upprätta handlingsplaner för dessa. Den stora variationen i olika delar av landet indikerar att det finns utrymme för förbättringar. Regeringen anser att det finns skäl att utveckla arbetet med handlingsplaner vid Arbetsförmedlingen.. För att säkra den långsiktiga kompetensförsörjningen är samverkan mellan olika aktörer och myndigheter nödvändig. Som en del av arbetet med att utveckla yrkesutbildningen och dess koppling till arbetsmarknaden, kommer regeringen att ge i uppdrag att i samverkan med de nationella branschråden kontinuerligt analysera ungdomars övergång från yrkesutbildning till arbetsliv. Det är enligt regeringens mening angeläget att det i dessa frågor finns ett nära samarbete och kunskapsutbyte mellan och Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingens insatser för att sprida kunskap om utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden bidrar till en förbättrad långsiktig matchning på arbetsmarknaden. Arbetet med de sökande som står långt ifrån arbetsmarknaden har försvårats av det höga antalet inskrivna arbetssökande med långa inskrivningstider. har arbetslösa med inskrivningstider ökat både i antal och som andel av det totala antalet arbetslösa och deltagare i program med aktivitetsstöd. Regeringen bedömer att Arbetsförmedlingen behöver vidta ytterligare åtgärder för att höja aktivitetsnivån i jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar. Det är positivt att Arbetsförmedlingen har påbörjat ett sådant arbete. Det är vidare angeläget att användningen av det särskilda anställningsstödet ökar och att Arbetsförmedlingen säkerställer kvaliteten i jobb- och utvecklingsgarantins sysselsättningsfas. Regeringen bedömer även att det är viktigt att Arbetsförmedlingen vidtar åtgärder för att andelen deltagare i arbetsplatsförlagda aktiviteter ska öka i jobbgarantin för ungdomar och att Arbetsförmedlingen i högre grad utnyttjar folkhögskolesatsningen. Regeringen anser att Arbetsförmedlingens arbete med att förbereda etableringsreformen varit omfattande och av god kvalitet. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Även Arbetsförmedlingens olika insatser för personer från sjukförsäkringen har i huvudsak fungerat väl . Förutsättningarna för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga att kunna erhålla arbete måste förbättras. Arbetsförmedlingen behöver vidareutveckla matchningsarbetet för dessa och i ökad utsträckning använda de resurser som finns för bl.a. lönebidrag. Syftet med kompletterande aktörer är att göra utbudet av förmedlingstjänster större och mer diversifierat för att på så sätt förbättra matchningen. I ett valfrihetssystem ges den arbetssökande möjlighet att välja den leverantör som han eller hon uppfattar tillhandahåller den bästa kvaliteten. Arbetsförmedlingen har möjlighet att upphandla kompletterande aktörer i valfrihetssystem, vilket görs när det gäller etableringslotsar. anser regeringen att Arbetsförmedlingen i ökad utsträckning bör tillhandahålla valfrihetssystem i lämpliga arbetsmarknadspolitiska verksamheter. Det är positivt att Arbetsförmedlingen har utvecklat kvalitetssäkringsrutiner när det gäller kompletterande aktörer och det är angeläget att åtgärder vidtas för att aktivitetsnivåerna i garantierna upprätthålls. Det är även positivt att Arbetsförmedlingen nu redovisar uppgifter om kostnadseffektivitet. Det är angeläget att kvaliteten på uppgifterna säkras. Regeringen delar uppfattning att Arbetsförmedlingen bör redovisa informationen uppdelad på olika kundgrupper. Regeringen föreslår också att Arbetsförmedlingen förstärks i syfte att öka kvaliteten i jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för unga samt införa ett nytt arbetssätt för att förhindra långtidsarbetslöshet, se avsnitt 3.5. som anser sig veta vilka krav som ställs för att få arbetslöshetsersättning har minskat från 2010. Vidare ska Arbetsförmedlingen skicka en avanmälan till den sökandes arbetslöshetskassa om den sökande exempelvis utan giltiga skäl uteblir från ett överenskommet personligt besök eller inte är anträffbar på det telefonnummer han eller hon har uppgivit. Det saknas tillförlitlig statistik om i vilken utsträckning avanmälningar görs. granskningar på området har dock visat på stora brister i tillämpningen av bestämmelserna (dnr A2010/1082). Arbetsförmedlingen ska också underrätta arbetslöshetskassan om förhållanden som kan påverka den sökandes ersättningsrätt. Antalet underrättelser ökade , för att sedan minska markant . ökade antalet underrättelser marginellt till totalt 3 700 (dnr A2010/2331 och A2011/1641). var variationen mellan arbetsmarknadsområdena mycket stor. I vissa områden ifrågasattes drygt 20 av 1 000 ersättningstagare, medan andelen i andra var ca en per 1 000. Arbetsförmedlingen anger flera orsaker till det minskade antalet underrättelser, såsom ett ökat antal arbetslösa och färre lediga platser. Underrättelser är i sig inte något fullständigt mått på hur Arbetsförmedlingen arbetar med uppdraget i arbetslöshetsförsäkringen, men är en viktig del av kontrollarbetet. Variationen i antalet lämnade underrättelser visar också att minskningen inte är kopplad till situationen på arbetsmarknaden. Underrättelser är därmed en indikator på Arbetsförmedlingens arbete med kontrollfunktionen och bör även fortsättningsvis analyseras. Arbetsförmedlingen kan anvisa en sökande en ledig anställning eller ett arbetsmarknadspolitiskt program. En sökande som får arbetslöshetsersättning är skyldig att söka den anvisade 3.4.3Arbetsförmedlingens arbete med anställningen eller delta i det anvisade program- Arbetsförmedlingen ska säkra att arbetslöshetsförsäkringen fungerar som en omställningsförsäkring. En viktig grund i det arbetet är uppföljningen av arbetssökandet, se avsnitt 3.5. Arbetsförmedlingen ska informera den arbetssökande om grundvillkoren i arbetslöshetsförsäkringen. I Arbetsförmedlingens årsredovisning (dnr A2011/954) framgår att andelen sökande I annat fall ska arbetsförmedlaren underrätta arbetslöshetskassan. Arbetsförmedlingen följer upp gjorda anvisningar genom stickprovskontroller hos arbetsgivarna. Kvalitetskontrollerna visar att av dem som rapporterat till Arbetsförmedlingen att de har sökt anvisat arbete i själva verket inte har gjort det (dnr A2010/1518). Ytterligare ett problem är att antalet anvisningar har minskat , vilket innebär en risk för att jobbsökandet inte i tillräcklig grad prövas. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Även om den sökande är placerad hos en kompletterande aktör, är det Arbetsförmedlingen som ansvarar för kontrollfunktionen. De kompletterande aktörerna är dock skyldiga att informera Arbetsförmedlingen om omständigheter som kan påverka den sökandes rätt till arbetslöshetsersättning. Arbetsförmedlingen har utvecklat ett systemstöd för sådana s.k. avvikelserapporter.