prop · GZ031d29 · 2011-09-20 00:00:00 — I regleringsbrevet för universitet och högskolor anges att de studenter som efter påbörjad kurs har anmält avbrott på kurs och som under den tiden inte har blivit godkända på något prov inte ska ingå i beräkningen av anslagsmedel. Enligt regeringens uppfattning bör avräkningen av helårsstudenter mot takbeloppet göras för personer som aktivt deltar i studier. En student som endast är registrerad på en kurs utan att bedriva studier, bör inte ingå i avräkningen mot takbeloppet. Det är mot denna bakgrund viktigt att lärosätena har interna rutiner för kontrollen av att studenter som inte deltar i utbildningen inte heller ingår i avräkningen mot takbelopp. () pågår ett arbete med att förtydliga lärosätenas möjligheter att avregistrera inaktiva studenter. Även om det i vissa fall kan finnas goda skäl till att en student inte tar några poäng alls, ger den stora andelen inaktiva studenter bland de 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 registrerade helårsstudenterna anledning att ifrågasätta beräkningen av anslagsmedel. Re- geringen beräknar att dras in från lärosätenas grundutbildningsanslag . Detta motsvarar ca hälften av ersättningen för studenter som inte har tagit några poäng. Dessa medel bör återföras till universitet och högskolor i form av kvalitetsförstärkningar. Eftersom de konstnärliga högskolorna och Försvarshögskolan inte har någon större omfattning av inaktiva studenter bör dessa inte omfattas av indragningen. Tabell 3.2 Beräknad anslagsminskning 2013 för inaktiva studenter Den högre utbildningen ska vila på vetenskaplig eller konstnärlig grund och på beprövad erfarenhet, vilket fastslås i högskolelagen (1992:1434). Detta är utgångspunkten för att utbildningen ska betraktas som akademisk och högskolemässig. Gränsdragningen mellan olika utbildningsformer är ibland svår, men kan ändå inte undvikas. Regeringen menar att sådan utbildning som primärt hör hemma inom gymnasieskolan eller vuxenutbildningen inte bör ges inom högskolan. Centralt för att en utbildning ska anordnas av högskolan är att det är akademisk nivå på det studenterna ska tillgodogöra sig under utbildningen. Lärosätena ansvarar för att den akademiska kvaliteten upprätthålls och ansvarar för nationell kvalitetssäkring. har också ett uppdrag från regeringen att granska sådana kurser och utbildningar som inte leder fram till examen, för att säkerställa att dessa uppfyller kvalitetskraven för högre utbildning (U2010/427/UH). Regeringen avser att noggrant följa frågan. För att kunna nå en ökad kvalitet i högre utbildning och forskning är det enligt regeringens uppfattning nödvändigt med en ökad koncentration av kompetens genom att lärosätena profilerar sig och utvecklar samverkan med varandra. På så sätt kan utbildnings- och forskningsmiljöerna stärkas och lärosätenas konkurrenskraft öka, sårbarheten minska som resurserna utnyttjas effektivare. Regeringen vill understryka att förstklassig utbildning och forskning kan bedrivas vid såväl större som mindre lärosäten. Utbildning bör enligt regeringens mening finnas på många platser i landet, för att på så sätt underlätta för fler att studera. har flera lärosäten en verksamhet som riskerar att bli känslig för omvärldsförändringar. Det gäller t.ex. lärosäten med en hög andel tredjelandsstudenter, hög andel distansstudenter eller en stor koncentration av sitt utbildningsutbud på enskilda större utbildningar som har fått kritik i Högskole- verkets utvärderingar, exempelvis lärar- och sjuksköterskeutbildningar. Förändringar av organisationen bör bygga på lärosätenas egna bedömningar och på frivillighet. På framställan från lärosäten kommer regeringen att kunna stödja frivilliga sammanslagningar av lärosäten. Regeringen föreslår att totalt avsätts 2012 och beräknar att avsätts kommande år. Bättre förberedelser inför studier och arbetsliv Högskolestudier förbereder den studerande för ett föränderligt arbetsliv och bidrar till bildning. Inför studierna är studie- och yrkesvägledning viktig för välgrundade studie- och yrkesval. Även under utbildningen har den betydelse, eftersom vägledningen i kombination med andra former av stöd kan innebära att fler studenter slutför sin utbildning. För att förbereda de studerande för det framtida arbetslivet bör universitet och högskolor också på ett systematiskt sätt arbeta med utbildningarnas anknytning till arbetsmarknaden. Det kan också finnas skäl för universitet och högskolor att förbättra informationen om olika utbildningar, inte minst vad gäller kopplingen till arbetsmarknaden. Regeringen anser att det saknas en samlad bild av lärosätenas arbete med utbildningarnas arbetsmarknadsanknytning, både vad gäller omfattning och vilka metoder som är framgångsrika. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att kartlägga hur lärosätena arbetar med detta. Ytterligare resurser till forskning I denna proposition föreslås, i enlighet med vad som aviserades i forsknings- och innovationspropositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160), en ökning av resurserna till lärosätenas anslag för forskning och utbildning på forskarnivå med . Se vidare tabell 8.2 Förändringar på anslagen för forskning och forskarutbildning under avsnitt 8.2 Anslag för universitets- och högskoleområdet. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16-17 3.6.2Insatser för ökad frihet Regeringens proposition En akademi i tiden ökad frihet för universitet och högskolor (prop. 2009/10:149, bet. 2009/10:UbU23, rskr. 2009/10:337) syftade till att öka friheten för statliga universitet och högskolor i inom ramen för den nuvarande myndighetsformen. Detta har framför allt inneburit ökade möjligheter för de statliga lärosätena att själva bestämma över sin organisation och rekryteringen av lärare. Som en följd av bl.a. den nya budgetlagen (2011:203) har också vissa förenklingar gjorts i några av de ekonomiadministrativa bestämmelserna för lärosätena. Universitet och högskolor verkar under särskilda villkor. Lärosätenas samverkan sinsemellan och med det omgivande samhället ökar, såväl i som internationellt. Regeringens högskolepolitik syftar till att utöka lärosätenas frihet och självbestämmande. I uppdraget att bedriva utbildning och forskning ingår att samverka med det omgivande samhället, vilket bl.a. innebär att lärosätena ska verka för att forskningsresultat kommer till nytta. I ljuset av att samverkan med det omgivande samhället ökar, ställs allt större krav på universitetens och högskolornas roll i samhällsutvecklingen. En avgörande förmåga blir att kunna delta i den globala konkurrensen som snabbt ökar om kunskapsproduktion, forskningsexcellens och spetskompetenser. Ett närmare samband mellan utbildning, forskning och innovation bidrar till att stärka kvaliteten och öka nyttiggörandet av verksamheten. Regeringen ser positivt på att lärosätena stärker kopplingen mellan utbildning, forskning och innovation och att lärosätena i sina strategier utifrån detta perspektiv utvecklar samverkansformer med det omgivande samhället. Ökad mångfald genom stiftelsehögskolor Som framgår av bl.a. flera utredningar är myndighetsformen i många fall inte tillräckligt flexibel för lärosätenas skiftande behov. och hade tidigare statligt huvudmannaskap men bedrivs som s.k. stiftelsehögskolor, vilket bl.a. innebär att de är egna 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Stiftelsehögskolan är en väl beprövad form för högskoleverksamhet i och möjliggör för lärosätena att på ett flexiblare sätt hantera omvärldsförändringar. Genom att stiftelsehögskolorna inte har staten som huvudman skapas dessutom större mångfald inom högskolesektorn. Regeringen anser att det finns skäl att pröva om fler statliga lärosäten bör och kan ges möjlighet att ombildas till stiftelsehögskolor. Regeringen har därför påbörjat ett arbete i syfte att pröva om några lärosäten skulle kunna ges möjlighet att ombildas från myndigheter till stiftelsehögskolor. För att genomföra en ny stiftelsehögskolereform kan det krävas förändringar av bl.a. stiftelselagen (1994:1220). Regeringen avser att ytterligare utreda frågan och därefter återkomma till . 3.6.3Insatser för ökad effektivitet Totalt uppgår anslaget till utbildning på grundnivå och avancerad nivå till ca och den totala ekonomiska omslutningen för lärosätena är på nästan . Lärosätena har således en omfattande verksamhet och det är av största vikt att resurserna används effektivt. Ett sätt att utnyttja resurserna effektivt är att i högre utsträckning samverka mellan lärosäten kring administrativa system. Regeringen ser positivt på de initiativ som tas i denna riktning. Vidare har i avsnitt 3.6.1 regeringens syn på behovet av samgåenden av lärosäten redovisats. En av huvuduppgifter är kvalitetssäkring. Det är dock inte tillräckligt att undersöka vilken kvalitet utbildningen håller; även hur effektivt resurserna används bör vara en del av den statliga uppföljningen. Regeringen avser därför att ge i uppgift att följa upp effektiviteten i högskolans resursutnyttjande med hjälp av den statistik och de data om högskolan som samlar in. För att få en mer rättvisande bild av genomströmningen och ett mer övergripande mått på effektiviteten, avser regeringen vidare att ge i uppdrag att utveckla metoder för att med flera mått än i den befintliga statistiken mäta effektivitets- och produktivitetsutveckling inom ramen för högskolesektorns uppdrag. Regeringen bedömer att lärosätena genom uppdraget kan få ett verkningsfullt stöd i sitt arbete och att regeringen ges tillgång till underlag som kan vara till nytta i uppföljningen och styrningen av universitet och högskolor. Klassificeringen av kurser i olika utbildningsområden är av stor betydelse för tilldelningen av resurser till lärosätenas utbildning på grundnivå och avancerad nivå. Enligt (RiR 2010:4) klassificerar lärosätena kurser på olika sätt och lärosätena har förändrat sin klassificering av kurser i riktning mot utbildningsområden med högre ersättningsbelopp. menar att regeringen inte har gett tillräcklig vägledning till lärosätena om hur de ska klassificera kurser, som uppföljning inte har varit ändamålsenlig. Regeringen vill därför understryka att de principer för resursfördelning som fastslogs genom beslut om propositionen Högre utbildning för ökad kompetens (prop. 1992/93:169, bet. 1992/93:UbU14, rskr. 1992/93:363) fortfarande gäller. Klassificeringen av kurser ska enligt nämnda proposition ske utifrån ämnesinnehåll. Klassificering ska därmed vare sig ske utifrån resursåtgång eller undervisningsmetod eller om en kurs ingår i ett utbildningsprogram som i övrigt har en annan klassificering. Klassificeringen av kurser måste ske på ett likartat sätt för att åstadkomma rättvisa villkor, men är någon helt likriktad klassificering inte möjlig. Uppföljningen av hur klassificeringen sker är därför av största vikt. Regeringen avser att ge i uppdrag att tillsammans med universitet och högskolor utveckla uppföljningen av kursklassificeringen. 3.6.4Lärare i skola och förskola Den enskilt viktigaste faktorn för elevernas studieresultat i skolan är lärarna. Regeringen har därför vidtagit en rad åtgärder för att stärka lärarnas kompetens och höja läraryrkets attraktionskraft och ytterligare förslag lämnas i denna proposition. Några av dem beskrivs i avsnitten 3.2.1 och 3.2.2. Ny lärar- och förskollärarutbildning Lärarutbildningen är den volymmässigt största utbildningen vid svenska universitet och högskolor. har utbildningens kvalitet vid flera lärosäten ifrågasatts . I enlighet med propositionen Bäst i klassen en ny lärarutbildning (prop. 2009/10:89, bet. 2009/10:UbU16, rskr. 2009/10:248) startar därför en ny lärar- och förskollärarutbildning med fyra olika examina och tydligare inriktningar . För att säkra kvaliteten har de lärosäten som vill utfärda de nya examina behövt ansöka om examenstillstånd. har ställt höga krav på bl.a. forskningsanknytning i utbildningen, tillräckliga lärarresurser och en strukturerad plan för utbildningen, vilket har lett till att inte samtliga ansökningar har beviljats. Regeringens uppfattning är att det är av mycket stor vikt att så långt som möjligt tillse att skolans och förskolans behov av utbildade lärare och förskollärare kan tillgodoses. En konsekvens av beslut om examenstillstånd bör därför bli att anslagsmedel omfördelas så att volymen på lärar- och förskollärarutbildningarna totalt kan upprätthållas. Se vidare avsnitt 3.6.5 Platser i högre utbildning. Regeringen bedömde i propositionen Bäst i klassen att de nya lärar- och förskollärarutbildningarna med en tydlig struktur kommer att leda till färre avhopp och ökad genomströmning. Kravet på legitimation för lärare och förskollärare för anställning utan tidsbegränsning bedöms förstärka detta ytterligare. På bedöms detta sammanlagt leda till lägre kostnader genom att färre studenter behöver antas för att uppnå samma antal examinerade som . Med anledning av detta föreslår regeringen, i enlighet med vad 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16-17 som redovisades i propositionen Bäst i klassen, att takbeloppen för berörda lärosäten sänks med sammanlagt 2012. För beräknas indragningen till 2013, 2014 och med . Högre kvalitet i den verksamhetsförlagda utbildningen Den verksamhetsförlagda utbildningsdelen i lärar- och förskollärarutbildningarna ger studenterna möjlighet att tillämpa sina teoretiska kunskaper i skolan och förskolan och utgör en grund för de fortsatta teoretiska studierna. Det är därför av stor vikt att den verksamhetsförlagda utbildningen håller en hög kvalitet. Flera rapporter har visat på brister i den verksamhetsförlagda utbildningen inom lärar- och förskollärarutbildningarna. Regeringen gjorde därför i propositionen Bäst i klassen bedömningen att den generellt behöver stärkas. Regeringen föreslår mot den bakgrunden att den verksamhetsförlagda utbildningsdelen inom lärar- och förskollärarutbildningarna särskiljs från utbildningsområdet undervisning och hänförs till ett eget utbildningsområde med ett högre ersättningsbelopp. För detta ändamål beräknas . Satsningen finansieras med en sänkning av ersättningen inom området undervisning och med indragning av resurser för inaktiva studenter (se avsnitt 3.6.1). Regeringen föreslår vidare att en del av de medel som frigörs används för att även på andra sätt stärka den verksamhetsförlagda utbildningsdelen, t.ex. genom försöksverksamhet. En stor andel av dagens yrkesverksamma lärare och förskollärare saknar en behörighetsgivande examen. Det gäller alltifrån personer som har fullgjort kraven för examen, men inte ansökt om examensbevis, till personer som inte har genomfört stora delar av utbildningen. Så många som möjligt av dagens obehöriga 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 lärare och förskollärare bör få möjlighet att nå en behörighetsgivande examen. kunde universitet och högskolor bara utfärda examen för den lärarutbildning som infördes . Därmed var även den som kompletterade sin utbildning för att nå examen tvungen att uppfylla kraven för denna lärarexamen, oavsett vilken utbildning han eller hon hade påbörjat. Därför införde regeringen bestämmelser som möjliggör att få en lärar- eller förskollärarexamen som motsvarar en äldre utbildning. De personer som enbart saknar själva examensbeviset behöver då inte komplettera sin utbildning utan kan ansöka om examen för äldre lärar- eller förskollärarutbildning. För de lärare som har påbörjat en lärarutbildning men som saknar examen, pågår en satsning på vidareutbildning av lärare (). Den innebär att verksamma lärare kan komplettera sin tidigare utbildning för att nå en lärarexamen vid sju lärosäten. Utgångspunkten är att lärosätena ska tillgodoräkna tidigare erfarenheter som lärare samt erbjuda individualiserade utbildningar för att underlätta och förkorta studietiden för den enskilde studenten. Kostnaderna för dessa utbildningar är högre än för den reguljära lärarutbildningen, eftersom en stor del i lärosätenas arbete består av bedömning och individuell studieplanering för varje student samt samordning av de individuella utbildningsbehoven. Regeringen bedömer därför att lärosätena som omfattas av uppdraget, utöver ersättningen per helårsstudent, bör ersättas med ett fast årligt belopp för detta merarbete. I budgetpropositionen presenterade regeringen en utökad satsning på vidareutbildning av obehöriga lärare på sammanlagt . föreslås anvisas för VAL-satsningen och beräknas avsättas . Av dessa medel bör anvisas som ersättning för lärosätenas arbete med tillgodoräknande, studieplanering och samordning. Den totala utbildningsinsatsen kommer att omfatta cirka 5 400 helårsstudenter inom ramen för ovan angivna resurser. Mot bakgrund av utbildningens längd och studietakt kommer verksamheten att bedrivas t.o.m. . Forskarskolor för lärare och förskollärare Genom möjligheten att delta i en utbildning på forskarnivå som är relevant för verksamheten kan en lärare eller förskollärare bidra till att bygga upp sin skolas eller förskolas kunskapsbas. Utbildning på forskarnivå skapar också nya karriärmöjligheter för lärare och förskollärare, då den som har minst licentiatexamen och under uppvisat pedagogisk skicklighet ska benämnas lektor. har på regeringens uppdrag utlyst medel för s.k. forskarskolor för lärare och förskollärare (dnr U2011/1201/F). Satsningen syftar till att erbjuda dessa yrkesgrupper möjlighet att delta i utbildning på forskarnivå, så att de inom en sammanlagd tid av högst och ska kunna uppnå en licentiatexamen. Statsbidrag utgår och motsvarar tre fjärdedelar av huvudmannens kostnader för lön läraren respektive förskolläraren deltar i utbildningen. Totalt omfattar satsningen , varav för utbildningsdelen. 3.6.5Platser i högre utbildning I budgetpropositionen (prop. 2009/10:1) presenterade regeringen en tillfällig satsning på 10 000 platser till 25 universitet och högskolor , till en kostnad om totalt . Den tillfälliga satsningen upphör 2012 i enlighet med den bedömning som gjordes i samma proposition. görs dock ingen neddragning av anslagen till universitet och högskolor med anledning av införandet av studieavgifter för studenter från länder utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och . En sådan neddragning gjordes 2011. skulle beloppet utgöra ca , vilket motsvarar ca 4 500 platser. Därutöver föreslås att den omfördelning av platser mellan några lärosäten som aviserades i budgetpropositionen genomförs. Denna omfördelning bidrar till att underlätta nedtrappningen av den tillfälliga satsningen på högskoleplatser. Enligt regeringens mening bör två aspekter påverka beslut om dimensionering av olika utbildningar. För det första ska studenternas val av utbildning och lärosäte väga tungt. För det andra spelar arbetsmarknadens behov stor roll. Enligt regeringens uppfattning är det angeläget med ökad dimensionering av vissa utbildningar. Det handlar om fortsatt utbyggnad av läkarutbildning, tandläkarutbildning, sjuksköterskeutbildning och civilingenjörsutbildning. En sådan utbyggnad föreslås delvis finansieras genom omfördelningar mellan lärosäten. Härtill kommer som nämnts ovan behov av omfördelning av platser för att hålla uppe dimensioneringen av lärar- och förskollärarutbildningarna. Lärar- och förskollärarutbildningarnas dimensionering prövade ansökningar om tillstånd att utfärda de fyra nya lärar- och förskollärarexamina som införs . Efter sedvanlig kvalitetsprövning beviljade ca fyra femtedelar av ansökningarna. För att skapa förutsättningar för en god lärar- och förskollärarförsörjning föreslår regeringen, i enlighet med vad som redovisades i propositionen Bäst i klassen en ny lärarutbildning (prop. 2009/10:89), att en omfördelning av medel görs mellan lärosäten med lärar- och förskollärarutbildning. Omfördelningen bygger framför allt på vilka examenstillstånd som har beviljats. En del av omfördelningen görs också till förmån för utbildningar där en stor arbetsmarknadsefterfrågan finns. Det gäller t.ex. förskollärare och grundlärare samt ämneslärare inom naturvetenskap och teknik. Fullt utbyggt rör det sig om ca som beräknas omfördelas. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16-17 Ökat intresse för matematik, naturvetenskap och teknik Regeringen beslutade att tillsätta en delegation, Teknikdelegationen, för att kartlägga behovet av välutbildad arbetskraft inom matematik, naturvetenskap, teknik och informations- och kommunikationsteknik (IKT) samt lyfta fram, förstärka och utveckla arbetet med att öka intresset för och deltagandet i högskoleutbildningar inom dessa områden (dir. 2008:96). Delegationen redovisade sitt betänkande Vändpunkt ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT (SOU 2010:28). Betänkandet har remissbehandlats (dnr U2010/3415/UH). Teknikdelegationen betonade i sitt betänkande att det är alltför få som väljer att specialisera sig inom områdena matematik, naturvetenskap, teknik och IKT, vilket gör att den framtida kompetensen inom områdena i är hotad. Regeringen delar denna bedömning och ser därför med glädje på att antalet sökande till civilingenjörsutbildningarna har ökat . För att tillvarata de teknikintresserade sökandenas kompetens och intresse bör civilingenjörsutbildningarna öka . Regeringen föreslår att medel anslås för att utöka civilingenjörsutbildningarna med 400 nybörjarplatser . Tekniska högskolan och fördelas medel motsvarande 150 nybörjarplatser var. fördelas medel motsvarande 50 nybörjarplatser och till och fördelas medel motsvarande 25 nybörjarplatser var. Platserna är i huvudsak fördelade efter söktrycket på civilingenjörsutbildningen. Regeringen överväger vidare att i kommande budgetproposition lämna förslag på att ytterligare utöka civilingenjörsutbildningarna. Regeringens bedömning är att civilingenjörsutbildningarna bör utökas med i storleksordningen 200 nybörjarplatser under förutsättning att söktrycket är fortsatt högt. Regeringens utgångspunkt är att fördelningen av den fortsatta utbyggnaden bör göras till samma lärosäten och i samma proportioner som ovan. Finansieringen bör även i detta fall ske genom en omfördelning av platser. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen ser även i övrigt positivt på delegationens förslag. Vissa av de föreslagna satsningarna har redan initierats, t.ex. kampanjer för den nya lärar- och förskollärarutbildningen och möjlighet för den som har tillräckliga ämneskunskaper i minst ett ämne att få en ämneslärarexamen efter kompletterande pedagogisk utbildning. Se även avsnitt 3.2.9. Ökat behov av vårdutbildningar Efterfrågan på högskoleutbildad personal inom hälso- och sjukvård samt tandvård bedöms öka snabbare än tillgången, bl.a. på grund av ökat vårdbehov till följd av befolkningstillväxt och en åldrande befolkning, och ålderstrukturen bland nu yrkesverksamma inom hälso- och sjukvården. Flera myndigheter, bl.a. och , har gjort bedömningen att efterfrågan på läkare, tandläkare och sjuksköterskor kommer att vara större än tillgången om antalet utbildade ligger kvar på samma nivå som . har efter förslag av regeringen under innevarande och föregående mandatperiod anvisat medel för en utökning av läkarutbildningen med ca 235 nybörjarplatser och av tandläkarutbildningen med ca 50 nybörjarplatser. För att möta det framtida behovet föreslår regeringen en ytterligare ökning av antalet nybörjarplatser inom båda dessa utbildningar. Läkarutbildningen föreslås utökas med motsvarande 50 nybörjarplatser . respektive fördelas medel motsvarande tio nybörjarplatser var. , , , respektive fördelas medel motsvarande sex nybörjarplatser var. Tandläkarutbildningen föreslås utökas med motsvarande 12 nybörjarplatser . respektive fördelas medel motsvarande sex nybörjarplatser var. Vidare anser regeringen att volymen på sjuksköterskeutbildningen bör öka för att möta den framtida efterfrågan. Regeringen föreslår därför att den tillfälliga satsningen på medel för extra sjuksköterskeplatser på , Sophiahemmet och , som skedde mot bakgrund av att förlorade examenstillståndet, ska fortsätta i samma omfattning som , trots att nu har fått tillbaka examenstillståndet.