prop · GZ031d27 · 2011-09-20 00:00:00 — Analys och slutsats jobb- och utvecklingsgarantin har det funnits ett antal arbetsmarknadspolitiska program och insatser för personer som stått utanför arbetsmarknaden . När regeringen avskaffade aktivitetsgarantin och införde jobb- och utvecklingsgarantin, var syftet bl.a. att bryta rundgången mellan olika program och öppen arbetslöshet som tenderade att förlänga arbetslöshetstiderna. Antalet deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin har ökat kraftigt sedan programmet infördes. Det har inneburit att Arbetsförmedlingen har fler deltagare per handläggare än det var tänkt när reformen genomfördes. Det finns indikationer på att den inledande delen av jobb- och utvecklingsgarantin inte har fungerat som regeringen avsett, dvs. det finns arbetslösa som anvisats till sysselsättningsfasen utan att ha fått tillräckligt med stöd tidigare . Den finansiella krisen som ledde till ett försämrat arbetsmarknadsläge har bidragit till denna utveckling genom att tillströmningen av arbetssökande till Arbetsförmedlingen har ökat. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Regeringen bedömer att antalet deltagare i jobb- och utvecklingsgarantins fas ett och två kommer att fortsätta att öka fram till slutet av 2011 och att antalet deltagare därefter förväntas minska i antal. Regeringen räknar också med att antalet deltagare i sysselsättningsfasen kommer att fortsätta att öka . Ökningen bedöms dock inte bli lika kraftig som tidigare prognostiserats. Utflödet från jobb- och utvecklingsgarantins samtliga faser till arbete eller studier har ökat jämfört med . Det kan förklaras med att även deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin har fått ta del av det och inledande delen av 2011 förbättrade arbetsmarknadsläget. Utgångspunkten ska även fortsättningsvis vara att deltagarna i jobb- och utvecklingsgarantin ska erbjudas individanpassade aktiviteter och att alla deltagare i sysselsättningsfasen ska erbjudas en sysselsättning. Det är också viktigt att deltagarna i sysselsättningsfasen får ett fortsatt stöd från Arbetsförmedlingen och att jobbsökandet i garantins samliga faser upprätthålls på en hög nivå. Regeringen ser positivt på att Arbetsförmedlingen har påbörjat ett utvecklingsarbete av jobb- och utvecklingsgarantin för att bl.a. säkerställa kvaliteten och öka aktivitetsnivån i programmet. Regeringen avser att fortsätta utveckla jobb- och utvecklingsgarantin (se avsnitt 3.5). Särskilt anställningsstöd för deltagare inom jobb- och utvecklingsgarantin Särskilt anställningsstöd är en subventionerad anställning som lämnas för deltagare inom jobb- och utvecklingsgarantin och till vissa nyanlända invandrare (instegsjobb). Instegsjobb redovisas under avsnitt 3.4.16. Anställningsstödet för deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin syftar till att stimulera arbetsgivare att anställa personer som har varit utan arbete och som har svårigheter att få ett reguljärt arbete. Antalet personer med långa arbetslöshetstider har ökat kraftigt till följd av finanskrisen som inleddes . För att förbättra möjligheterna för dessa personer att återgå till arbetslivet har det särskilda anställningsstödet förstärkts tillfälligt . Ersättningstaket till arbetsgivare har höjts från 750 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 kronor till per dag och ett ekonomiskt stöd för handledning om per dag har införts av anställningen. För att säkerställa att stödet når arbetslösa med mycket svag förankring på arbetsmarknaden har även kvalificeringstiden för det särskilda anställningsstödet ändrats i samband med förstärkningen av stödet. En person får anvisas särskilt anställningsstöd efter att ha deltagit i jobb- och utvecklingsgarantin i sammanlagt , vilket för de allra flesta motsvarar en total arbetslöshetsperiod . kan särskilt anställningsstöd ges till ungdomar redan när de träder in i jobb- och utvecklingsgarantin d.v.s. i jobbgarantin för ungdomar. Ungdomar som har varit arbetslösa i löper sannolikt risk att fastna i utanförskap och har stort behov av stöd för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. hade i genomsnitt knappt 3 000 personer en anställning med särskilt anställningsstöd, varav kvinnor och män. Andelen kvinnor har minskat till . Av deltagarna hade en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och var utrikes födda. har andelen med en funktionsnedsättning minskat till , medan andelen utrikes födda var oförändrad. Förändringarna i andelar mellan 2010 och speglar förändringarna av dessa grupper inom jobb- och utvecklingsgarantin. hade av dem som avslutat en anställning med särskilt anställningsstöd ett arbete 2010, vilket var en ökning med jämfört med och med jämfört med . Flertalet var i nystartsjobb (ca tre fjärdedelar). Det är mycket positivt att allt fler med stödet lämnar till ett arbete. Detta visar också att stödet fungerar som brygga över till nystartsjobb och till andra arbeten med stöd, som lönebidrag, för dem som behöver fortsatt stöd . uppgick antalet personer med särskilt anställningsstöd till ca 3 500 i genomsnitt , vilket var en ökning jämfört med . Antalet personer i särskilt anställningsstöd väntas fortsätta att öka för att uppgå till ca 9 000 personer. Analys och slutsats särskilt anställningsstöd för deltagare inom jobb- och utvecklingsgarantin Regeringen gör bedömningen att det särskilda anställningsstödet för deltagare inom jobb- och utvecklingsgarantin bidrar till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt genom att det ökar sannolikheten att personer med en svag anknytning till arbetsmarknaden får ett arbete. Arbetsförmedlingen ska fortsatt prioritera arbetet med att öka antalet personer som får särskilt anställningsstöd för att motverka att en stor grupp personer med svag förankring på arbetsmarknaden fastnar i långvarig arbetslöshet. Arbetsmarknadsutbildningen syftar till att underlätta för arbetssökande att få eller behålla ett arbete och motverka arbetskraftsbrist. Arbetsmarknadsutbildning ges i form av kurser som upphandlas av Arbetsförmedlingen. Eftersom utbildningen ska leda till arbete ska den vara yrkesinriktad. Vid planeringen av arbetsmarknadsutbildningarna använder Arbetsförmedlingen analys- och prognosmaterial som baseras på dels statistiskt material avseende arbetsmarknaden och dess delmarknader, dels intervjuer med arbetsgivare över hela landet. Vid planeringen beaktas även den kunskap som inhämtas genom samverkan med bl.a. lokalt näringsliv, utbildningsanordnare och kommunföreträdare. deltog enligt Arbetsförmedlingens statistik, i genomsnitt 8 800 personer i en arbetsmarknadsutbildning. Av dessa omfattades 2 100 personer av jobb- och utvecklingsgarantin och 1 400 av jobbgarantin för ungdomar. Jämfört med ökade antalet deltagare i arbetsmarknadsutbildning med 2 900 i genomsnitt , varav 1 500 inom ramen för garantierna. Av de 14 900 nya deltagare som påbörjade en arbetsmarknadsutbildning , var utrikes födda och hade en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Kvinnor utgjorde av deltagarna. Männens andel av utbildningarna överstiger därmed deras andel av de arbetssökande inskrivna hos Arbetsförmedlingen som uppgick till i genomsnitt . Männens andel i arbetsmarknadsutbildningarna har dock sjunkit med , då den uppgick till . Vad gäller utbildningsinriktningar fördelades de nya deltagarna 2010 enligt följande: Tabell 3.5 Deltagarnas fördelning mellan utbildningsinriktning samt andel kvinnor och män Källa: Arbetsförmedlingen. Arbetsmarknadsutbildningarna fortsätter att avspegla traditionella yrkesval vad gäller kvinnorespektive mansdominerade yrken. En arbetsmarknadsutbildning pågår normalt . uppgick den genomsnittliga utbildningstiden vilket är något kortare än den genomsnittliga utbildningslängden . Andelen personer som är i arbete efter avslutad arbetsmarknadsutbildning varierar beroende på utbildningsinriktning, men uppgick till i genomsnitt efter avslutad utbildning, vilket är en ökning jämfört med . Förberedande eller orienterande utbildning är en insats som riktar sig till personer som behöver förbereda sig för ett annat arbetsmarknadspolitiskt program, t.ex. arbetsmarknadsutbildning. Det finns även utbildningar i yrkessvenska, förberedande kurser i att starta näringsverksamhet, kunskapsvalidering och motivationshöjande kurser. Förberedande utbildning ingår även som aktivitet inom programmen jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdomar. började 24 900 personer en förberedande utbildning. Av dessa var kvinnor och män. Knappt hälften, , var utrikes födda och hade en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Totalt har 32 000 personer deltagit i en förberedande utbildning . Det är en ökning jämfört med antalet deltagare 2009 som uppgick till 18 511. Den stora ökningen förklaras av att många personer som avslutade arbetslivsintroduktion övergick till förberedande eller orienterande utbildning. I genomsnitt deltog 6 600 personer i insatsen . Den genomsnittliga utbildningstiden uppgick . Andelen som gått vidare till annat program respektive arbete efter avslutad utbildning uppgick till . Stiftelsen är en svensk statlig stiftelse som enligt överenskommelse mellan , och anordnar utbildningar . Syftet är att främja åtgärder som bidrar till att utveckla arbetsmarknaden och stärka det regionala samarbetet inom i första hand de nordligaste delarna av , och . beslutade länderna att förlänga överenskommelsen mellan länderna i stället för att som brukligt, omförhandla överenskommelsen mellan länderna (dnr A2010/2870). Anledningen var att länderna ville se över och eventuellt omformulera uppdraget med anledning av den utvärdering som lämnade 2010 (dnr A2010/1400). beslutade att genomföra en särskild översyn av Stiftelsen (dnr A2010/2870). Översynen (dnr A2011/2701) vilken kommer att ligga till grund för omförhandlingen med och om en ny överenskommelse. påbörjas omförhandlingen av överenskommelsen mellan länderna för perioden 20122015. Analys och slutsats utbildning Arbetsmarknadsutbildningarna är ett verktyg som syftar till att rusta den arbetssökande för arbetsmarknaden och motverka bristsituationer på arbetsmarknaden. Enligt regeringens mening ska arbetsmarknadsutbildningar vara korta, individanpassade och tydligt svara mot 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 kompetensbehoven på arbetsmarknaden. Ut- bildningarna ska huvudsakligen användas för personer inom jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar och grupper som bedöms befinna sig långt från arbetsmarknaden samt i situationer där den specifika utbildningsinsatsen svarar mot ett tydligt behov och därmed leder till ett arbete. Regeringen noterar att andelen män respektive kvinnor i arbetsmarknadsutbildning i högre grad svarar mot fördelningen bland de arbetssökande än föregående år och förutsätter att denna utveckling fortsätter samt att Arbetsförmedlingen fortsätter sitt arbete med att få till stånd en jämnare könsfördelning bland deltagarna inom de olika utbildningarna. Andelen i arbete efter genomgången utbildning uppgick och har ökat till . Att denna andel har ökat är positivt, men siffran är fortfarande mycket låg. Regeringen anser att denna andel givet syftet med insatsen borde vara högre. Verksamheten vid Stiftelsen är begränsad, men utifrån ett gränsöverskridande treländersperspektiv unik. Regeringen bedömer att stiftelsen bedriver en verksamhet som är av betydelse för i första hand Nordkalottområdet och ser positivt på det arbete som pågår med att utveckla verksamheten. jobb , en kraftig ökning jämfört med då motsvarande antal uppgick till 24 600. Av de personer som påbörjade ett nystartsjobb var kvinnor och män. Männens andel av dem som får nystartsjobb är därmed större än deras andel av de arbetslösa som uppgick till . Andelen utrikes födda uppgick till , vilket är en relativt stor andel jämfört med andelen utrikes födda i andra insatser. Andelen som hade en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga var dock mindre än andelen med en funktionsnedsättning i de arbetsmarknadspolitiska programmen generellt. De som fick nystartsjobb var liksom 2009 huvudsakligen arbetslösa, deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin respektive nyanlända invandrare eller anhöriga till dessa. I tabell 3.6 redovisas kvalificeringsgrunderna för de personer som kvarstod i nystartsjobb . Tabell 3.6 Kvalificeringsgrunder för personer som hade nystartsjobb Kombination av arbetslöshet och ersätt- Endast ersättning från sjukförsäkring Nyanlända invandrare/anhöriga Källa: Arbetsförmedlingen. Nystartsjobb syftar till att göra det lättare för personer med en svag förankring på arbetsmarknaden att få ett arbete. En arbetsgivare som anställer en person som har stått utanför arbetsmarknaden eller kortare för vissa grupper t.ex. för arbetssökande som ej fyllt på grund av exempelvis arbetslöshet eller sjukskrivning, kan ges en ekonomisk kompensation. I samband med ekonomiska vårproposition, beslutades om en temporär förkortning av kvalificeringsperioden för nystartsjobb från för den som fyllt . Denna förkortning gäller . uppgick antalet personer med nystartsjobb till i genomsnitt 33 500 . Totalt har 55 100 personer påbörjat ett nystarts- Andelen personer med arbete efter avslutat nystartsjobb uppgick vilket innebär en ökning jämfört med . De inledande månaderna 2010 hade den genomsnittliga andelen med arbete efter avslutad insats ökat till . Den ökning av antalet nystartsjobb som noterades fortsatte även och . Vid slutet av uppgick antalet kvarstående personer i nystartsjobb till 40 400 och uppgick antalet personer med ett nystartsjobb till ca 48 000. Analys och slutsats nystartsjobb Regeringen bedömer att nystartsjobben har bidragit till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt genom att insatsen riktas till dem som står långt från arbetsmarknaden. Genom en sänkning av arbetsgivarens kostnader ökar chanserna för dessa personer att få ett arbete. Den positiva utvecklingen av antalet nystartsjobb har fortsatt och förstärkts av den stigande efterfrågan på arbetskraft. Ny- startsjobbens konstruktion och rutinerna kring ersättning till arbetsgivare har setts över i syfte att upptäcka och minska riskerna för att nystartsjobbet nyttjas på ett felaktigt sätt. Arbetspraktik, praktisk kompetensutveckling och lyft För att öka möjligheten att återgå till arbete är det viktigt att den arbetssökande behåller kontakten med arbetsmarknaden och bibehåller kompetensen av arbetslöshet. Stödet till korttidsarbetslösa består framför allt av åtgärder för att upprätthålla sökaktiviteten och erbjuda praktikplatser och aktiviteter till dem som är i behov av förstärkt kompetens eller fortsatt kontakt med arbetslivet. Det huvudsakliga syftet med dessa satsningar är att förhindra långtidsarbetslöshet och utslagning från arbetsmarknaden vilket, väntas främja det långsiktiga arbetskraftsdeltagandet. Arbetspraktik syftar till att ge deltagarna yrkesorientering och arbetslivserfarenhet och kan även, under handledning, användas vid förberedelser inför start av näringsverksamhet. Arbetspraktik kan göras hos privata, offentliga och kommunala arbetsgivare samt hos ideella organisationer. stod privata företag för av praktikplatserna, medan kommunerna stod för . Kommunernas andel har ökat något . Antalet deltagare i arbetspraktik utanför jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar var i genomsnitt 13 400 personer , varav kvinnor och män. Av dessa hade en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och var utrikes födda enligt Arbetsförmedlingens återrapportering (dnr A2011/3105). 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 uppgick andelen som hade ett arbete (subventionerat och osubventionerat) efter att de lämnat arbetspraktik, till i genomsnitt . Det är en ökning jämfört med . Antalet deltagare i arbetspraktik utanför garantierna minskade till i genomsnitt 5 800 personer . Praktisk kompetensutveckling, som infördes som en del av arbetspraktiken, riktar sig främst till arbetslösa med längre arbetslivserfarenhet och syftar till att ge deltagarna möjlighet att upprätthålla kontakten med arbetslivet för att bibehålla och utveckla sin yrkeskompetens. Praktisk kompetensutveckling kan pågå . Antalet deltagare i praktisk kompetensutveckling utanför jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar var igenomsnitt 2 100 personer , vilket var en ökning med 250 personer jämfört med genomsnittet . Andelen kvinnor var och andelen män var . Av dessa hade en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och var utrikes födda (dnr A2011/3105). uppgick andelen som hade ett arbete (subventionerat och osubventionerat), efter att de hade lämnat praktisk kompetensutveckling, till i genomsnitt . Det är en ökning jämfört med . Aktiveringsinsatsen lyft var en tillfällig åtgärd med anledning av den ekonomiska krisen och aviserades av regeringen i budgetpropositionen . Det huvudsakliga syftet med lyft var att ge deltagarna en möjlighet att upprätthålla kontakten med arbetslivet. En lyftdeltagare skulle avsätta av tiden till jobbsökaraktiviteter. Lyft upphörde /11. Det har dock funnits deltagare i lyft , eftersom Arbetsförmedlingen kunde fatta beslut fram /11. deltog i genomsnitt drygt 1 600 personer i lyft, varav kvinnor, män och utrikes födda. deltog igenomsnitt 260 personer i lyft, varav kvinnor, män och utrikes födda. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Analys och slutsats arbetspraktik, praktisk kompetensutveckling och lyft Regeringen bedömer att praktikinsatserna har bidragit till att de arbetssökande inte har tappat kontakten med arbetsmarknaden under lågkonjunkturen. Det är viktigt att nivåerna i praktikinsatserna anpassas till konjunkturläget. Arbetslösheten bland ungdomar () ökade kraftigt under finanskrisen som inleddes och är fortfarande hög, både i jämförelse med arbetslösheten i befolkningen som helhet och i jämförelse med nivåerna före krisen. började dock ungdomsarbetslösheten att sjunka. Ungdomar är en konjunkturkänslig grupp som drabbas särskilt hårt vid konjunkturnedgångar, men som också tidigt får del av återhämtningen på arbetsmarknaden. Ungdomars arbetslöshetsperioder är ofta korta, men de negativa arbetsmarknadsrelaterade effekterna kan bli varaktiga för dem som inte lyckas etablera sig på arbetsmarknaden. Detta gäller särskilt för unga som inte har avslutat sin gymnasieutbildning. uppgick arbetslösheten i åldersgruppen till . Det är viktigt att poängtera att även heltidsstuderande som söker arbete ingår i definitionen av arbetslösa och att av de arbetslösa ungdomarna var heltidsstuderande som sökte arbete. Syftet med jobbgarantin för ungdomar är att erbjuda arbetslösa ungdomar särskilda arbetsmarknadspolitiska insatser på ett tidigt stadium så att de så snabbt som möjligt ska få ett arbete eller påbörja en utbildning inom det reguljära utbildningssystemet. Jobbgarantin för ungdomar riktar sig till ungdomar som har fyllt 16 men inte , och som inom en ramtid av har varit arbetslösa och arbetssökande hos Arbetsförmedlingen. Ungdomar kan erbjudas insatser inom jobbgarantin under sammanlagt 15 månader. De deltagare som inte har fått arbete eller påbörjat en reguljär utbildning förs över till jobb- och utvecklingsgarantin. ungdomar ska de tre inledande månaderna i normalfallet ägnas åt intensifierat stöd med fördjupad kartläggning, studie- och yrkesvägledning samt coachning. Efter den inledande perioden kan matchningen förstärkas med insatser som t.ex. stöd till start av näringsverksamhet, arbetspraktik, arbetslivsinriktad rehabilitering eller den studiemotiverande folkhögskolesatsningen för ungdomar som inte fullföljt gymnasieskolan. På grund av det svåra arbetsmarknadsläget har det varit möjligt för ungdomar att ta del av dessa insatser redan från i garantin. deltog i genomsnitt 47 000 personer i jobbgarantin för ungdomar, varav var kvinnor och män. Det är en ökning med i genomsnitt 12 000 deltagare jämfört med , då var kvinnor och män. Andelen utrikes födda uppgick och andelen med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga uppgick till . Antalet deltagare minskade till i genomsnitt 42 000 personer . Aktiviteterna inom jobbgarantin för ungdomar ska täcka den enskildes arbetsutbud och genomförs i huvudsak i Arbetsförmedlingens egen regi. En tredjedel av deltagarna bör dock enligt regeringens uppdrag erbjudas aktivitet hos en kompletterande aktör. Regeringen menar att de kompletterande aktörernas kunskap och nytänkande kommer att kunna bidra till att fler deltagare snabbare hittar ett arbete. Arbetsförmedlingen har ändrat sitt sätt att beräkna hur många som erbjudits upphandlad tjänst hos kompletterande aktörer och beaktar nu huruvida individen deltagit hos en sådan aktör . erbjöds av deltagarna, varav kvinnor och män, aktiviteter hos kompletterande aktörer, vilket motsvarar könsfördelningen bland samtliga inskrivna i jobbgarantin för ungdomar. uppgick andelen som hade ett arbete, med eller utan stöd, efter att de lämnat garantin till . Motsvarande andel som påbörjat en utbildning var . uppgick motsvarande andelar till . Antalet som har fått arbete har dock mer än fördubblats jämfört med och antalet som gått till en utbildning har ökat , vilket är mycket positivt. Utvecklingen kan sannolikt förklaras av att ungdomarna har gynnats av det förbättrade arbetsmarknadsläget och av regeringens satsningar för att motivera arbetslösa ungdomar som saknar fullständig gymnasieutbildning att återgå till reguljära studier. Även antalet som har fått nystartsjobb har ökat kraftigt . ökade andelen som gick till arbete eller utbildning jämfört med . IFAU har genomfört en studie (Rapport 2011:1) om huruvida Arbetsförmedlingens insatser för arbetslösa ungdomar leder till att ungdomarna snabbare hittar jobb än vad de skulle ha gjort om de tagit del av Arbetsförmedlingens insatser för äldre arbetslösa. Av rapporten framgår att det inte finns några långsiktiga effekter av att delta i jobbgarantin för ungdomar. På kort sikt förkortades dock den förväntade tiden till jobb, ibland som en konsekvens av deltagande i Arbetsförmedlingens ungdomsinsatser och ibland som en effekt av vetskapen om att en anvisning till en ungdomsinsats snart skulle komma, en s.k. annonseringseffekt. I en annan studie av IFAU (Rapport 2010:22) undersöks innehållet och aktivitetsnivån i jobbgarantin för ungdomar. Den visar att aktivitetsnivån i garantin är låg i förhållande till deltagarnas arbetsutbud. Av deltagarna uppgav att de ägnade högst åt att söka jobb och delta i aktiviteter. I genomsnitt hade deltagarna tre och organiserade aktiviteter (eget jobbsökande inte inkluderat) och kontakten med handledare eller arbetsförmedlare var relativt begränsad. I Arbetsförmedlingens återrapportering (dnr A2011/3114) redogörs för problematiken med en hög andel deltagare i jobbgarantin för ungdomar som saknar registrerad aktivitet. I genomsnitt saknade av deltagarna en registrerad aktivitet . I en deltagarundersökning uppger dock av de tillfrågade att de inte haft någon aktivitet , vilket är en ökning från motsvarande undersökning 2010. En förklaring kan vara att deltagarna inte upplever en del aktiviteter, t.ex. jobbsökaraktivitet med coachning och fördjupad kartläggning, som aktiviteter eftersom de ofta inte ställer krav på daglig närvaro hos Arbetsförmedlingen eller hos en kompletterande aktör. Jobbsökaraktivitet med coachning var under 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 2010 (liksom 2009) den vanligaste aktiviteten i jobbgarantin för ungdomar och sysselsatte i genomsnitt av deltagarna. Andelen deltagare som deltagit i praktik eller utbildning har ökat i förhållande till . Övriga insatser för ungdomar Det finns många ungdomar hos Arbetsförmedlingen som har svårt att konkurrera om jobben oavsett konjunkturläge. Dessa ungdomar har längre arbetslöshetstider än andra och flera av dem har kvalificerat sig för deltagande i jobb- och utvecklingsgarantin, vilket innebär att de redan deltagit i jobbgarantin för ungdomar . gick ca 9 000 personer över från jobbgarantin för ungdomar till jobb- och utvecklingsgarantin, vilket är en ökning med cirka 7 000 personer jämfört med .