prop · GZ031d2 · 2011-09-20 00:00:00 — Underlaget för den allmänna pensionsavgiften utgörs av pensionsgrundande ersättningar, varför intäkterna från denna avgift följer utvecklingen av skatteunderlaget för de direkta skatterna på arbete. Intäkterna från den allmänna pensionsavgiften förväntas öka från 2011 till till 2015. Alla skattskyldiga som betalar allmän pensionsavgift får en skattereduktion av avgiften, vilket innebär att skattereduktionen för den allmänna pensionsavgiften ökar i samma utsträckning. Intäkterna från de indirekta skatterna på arbete bedöms uppgå till 2011. Arbetsgivar- och egenavgifter utgör den huvudsakliga delen av intäkterna. Även för intäkterna från arbetsgivar- och egenavgifterna är det utvecklingen på arbetsmarknaden som är av störst betydelse. Efter att ha haft en ganska svag tillväxt förstärks underlaget fr.o.m. Intäkterna från arbetsgivar- och egenavgifterna väntas öka (se tabell 7.4) Skatt på kapital består i huvudsak av skatt på hushållens kapitalinkomster, skatt på företagsvinster, avkastningsskatt samt fastighetsskatt och fastighetsavgift. beräknas intäkterna från skatt på kapital utgöra av de totala skatteintäkterna. Intäkterna från skatt på företagsvinster utgör mer än hälften av intäkterna från skatt på kapital. Hushållens kapitalvinster minskar till följd av börsoron Hushållens kapitalinkomster fastställs i den årliga taxeringen av hushållens inkomster, som är klar i november året efter inkomståret. Det innebär att kapitalinkomster ännu inte är fastställda och att skatteintäkterna är en prognos. Prognosen bygger på det preliminära taxeringsutfall som publicerade . Huvuddelen av skatteintäkterna från hushållens kapitalinkomster kommer från taxerade kapitalvinster. bedöms de taxerade kapitalvinsterna uppgå till , vilket nästan är högre än 2009. Den kraftiga ökningen av kapitalvinsterna beror på den starka börsutvecklingen och på stigande fastighetspriser. Diagram 7.5 Kapitalvinster, aktieprisindex och fastighetsprisindex Index 2000 = 100 Taxerade kapitalvinster (vänster axel) Aktieprisindex (höger axel) Fastighetsprisindex (höger axel) Källor: , Affärsvärlden och egna beräkningar. Nedgången på börsen beräknas tillsammans med det dämpade konjunkturläget medföra att kapitalvinsterna minskar till 2011. I diagram 7.5 visas aktieprisindex och fastighetsprisindex tillsammans med utfall och prognos för de taxerade kapitalvinsterna. På grund av svårigheterna med att göra prognoser för kapitalvinster antas att vinsterna återgår till en genomsnittlig historisk nivå på av BNP. Skatt på företagsvinster minskar 2012 Finanskrisen och den därpå följande lågkonjunkturen fick stort genomslag i företagssektorn och intäkterna från skatt på företagsvinster föll med . Vinsterna i verkstadsindustrin föll även 2009, men eftersom flera andra branscher återhämtade sig och ökade sina vinster steg skatteintäkterna , om än relativt måttligt. Vinstökningen i företagen fortsatte 2010 och företagens bokslut visar på kraftigt förbättrade resultat jämfört med . Skatteintäkterna beräknas ha ökat relativt kraftigt för att då uppgå till (se diagram 7.6). Även 2011 beräknas intäkterna öka, om än i måttligare takt. Diagram 7.6 Skatt på företagsvinster 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: och egna beräkningar. Det dämpade konjunkturläget medför att bolagsskatteintäkterna faller tillbaka något 2012. I takt med att tillväxten åter tar fart bedöms intäkterna öka , men i en långsammare takt än 2010 och 2011. Intäkterna från avkastningsskatten, som tas ut på sparande i pensions- och kapitalförsäkringar, bedöms minska med . Det beror dels på att det stora börsfallet medför att värdet av livbolagens tillgångar väntas bli lägre, dels på att statslåneräntan, som ligger till grund för beräkningen av avkastningsskatten, bedöms bli lägre 2012 än 2011. Intäkterna från avkastningsskatten påverkas i hög grad av hur statslåneräntan utvecklas. Om statslåneräntan ökar ökar intäkterna från avkastningsskatten året därpå med ca . Statslåneräntan beräknas stiga igen , vilket gör att intäkterna ökar kraftigt och 2015. beräknas de uppgå till (se tabell 7.4). Intäkterna från fastighetsskatt och fastighetsavgift ökar 2012 Intäkterna från fastighetsskatt och fastighetsavgift beräknas uppgå till 2012, vilket är ca högre än 2011 (se tabell 7.7). Ökningen beror i huvudsak på fastighetstaxeringen av småhus 2012. bedöms intäkterna sammanlagt uppgå till . Ökningen jämfört med beror på fastighetstaxeringen av hyreshus och industrifastigheter. Tabell 7.7 Fastighetsskatt och fastighetsavgift Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källor: och egna beräkningar. 7.1.3Skatt på konsumtion och insatsvaror sumtionen ökade procentuellt sätt mer än den Skatt på konsumtion och insatsvaror består av mervärdesskatt och punktskatter. beräknas intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror utgöra av de totala skatteintäkterna, varav skatteintäkterna från mervärdesskatten motsvarar och skatteintäkterna från punktskatterna . Prognosen för intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror redovisas i tabell 7.8. Tabell 7.8 Skatt på konsumtion och insatsvaror Miljarder kronor och årlig procentuell förändring Utvecklingstakt (%) Utvecklingstakt (%) Utvecklingstakt (%) -0,9 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från mervärdesskatt kommer i huvudsak från hushållens konsumtion. Eftersom mervärdesskatten är differentierad mellan olika varu- och tjänstegrupper beror intäkterna både på den totala konsumtionen och på sammansättningen i konsumtionen. Skattebasen för mervärdesskatten består också av offentlig konsumtion samt av investeringar och förbrukning i både näringsliv och offentlig sektor i verksamheter som saknar skatteplikt, och som därmed inte kan dra av ingående mervärdesskatt. Av de totala mervärdesskatteintäkterna kommer från den privata sektorn. Staten och kommunerna svarar för av mervärdesskatteintäkterna. tog hushållens konsumtion åter fart efter att ha utvecklats svagt både 2008 och 2009. Från att i princip ha stagnerat ökade konsumtionen av bilar och sällanköpsvaror igen. Vidare ökade konsumtionen av energivaror kraftigt. ökade investeringarna, efter att ha fallit . Sammantaget ledde detta till att mervärdesskatteintäkterna ökade med till . Mervärdesskatteintäkterna från den privata kon- totala ökningen av hushållens konsumtion i löpande priser till följd av att andelen konsumtion av bilar och sällanköpsvaror, som beskattas med den högsta skattesatsen (), ökade. har hushållens konsumtion ökat svagt. En generell oro över den framtida konjunkturutvecklingen och utvecklingen av hushållens tillgångar bidrar till stor osäkerhet hos hushållen. Konsumtionen väntas därför öka betydligt svagare 2011 och 2012 jämfört med . Tillsammans med att ökningstakten i investeringar är lägre 2012 än 2011 medför det att den underliggande ökningen av mervärdesskatteintäkterna, dvs. ökningen exklusive regeländringar, dämpas (se diagram 7.7). I takt med att konsumtionen och investeringarna åter tar fart ökar mervärdesskatteintäkterna snabbare igen 20132015. I denna proposition föreslår regeringen att mervärdesskattesatsen för restaurang- och cateringtjänster sänks från till fr.o.m. . Detta bedöms leda till lägre skatteintäkter . Diagram 7.7 Hushållens konsumtion i löpande priser och underliggande intäkter från mervärdesskatt 19962015 Anm.: Den underliggande mervärdesskatten exkluderar effekten av ändrade skatteregler. Källor: , och egna beräkningar. Punktskatterna skiljer sig från mervärdesskatten genom att de oftast är baserade på konsumerad kvantitet i stället för på marknadspriset.155 I 155 Skattesatserna för tobakskatten samt energi- och koldioxidskatterna omräknas dessutom med hänsyn till förändringen av konsumentprisindex. likhet med vad som gäller för övriga skatter är det på kort sikt, vid sidan av förändrade skatteregler, konjunkturen som betyder mest för hur intäkterna från punktskatterna utvecklas. Att konjunkturen nu mattas av bidrar till att ökningen av punktskatteintäkterna blir ganska måttlig den närmsta tiden. växer intäkterna från punktskatterna endast med , från 2010, till 2012 (se tabell 7.8). I takt med att konjunkturen stärks väntas intäkterna från punktskatterna öka med i genomsnitt 20132015. Intäkterna från skatt på energi och koldioxid svarar för av de totala punktskatteintäkterna. bedöms intäkterna från energi- och koldioxidskatt sammantaget uppgå till . Av de totala intäkterna från energi- och koldioxidskatt härrör från bostadssektorn, från transportsektorn och från industrin. De intäkter som härrör från industrin och transportsektorn är starkt kopplade till konjunkturutvecklingen, medan de intäkter som härrör från bostadssektorn även påverkas av andra faktorer, såsom väderförhållanden. kommer utsläppsrätter i ökad omfattning säljas på auktion i stället för att delas ut kostnadsfritt till de sektorer som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter. Intäkterna från denna försäljning bedöms uppgå till 20132015. kommer flygbranschen att betala för sina utsläppsrätter. Intäkterna från denna försäljning bedöms dock bli relativt begränsade. Intäkterna från punktskatter på alkohol och tobak utgör av punktskatteintäkterna. Sammanlagt beräknas intäkterna uppgå till 20112015. Regeringen föreslår i denna proposition att skatten på tobak ska höjas för samtliga tobaksvaror . Detta bedöms medföra att skatteintäkterna från tobaksskatten blir högre . Skattekvoten visar förhållandet mellan de totala skatteintäkterna och BNP. Störst inverkan på förändringen av skattekvoten har normalt regelförändringar i skattesystemet. väntas skattekvoten minska jämfört med året innan, vilket främst förklaras av det höjda grundavdraget för pensionärer och av en förändrad sammansättning av hushållens konsumtion. Att kvoten för skatt på arbete väntas öka något 2012 (se tabell 7.9) beror framför allt på att skattereduktionen för ROT- tjänster, som har ökat sedan införandet, väntas minska 2012 och på att ökningstakten för de nedsatta arbetsgivaravgifterna för unga antas minska. -0,1 Källor: , och egna beräkningar. 7.2Inkomster på statens budget I statens budget tillämpas periodiserad redovisning av skatterna. Det innebär att skatterna redovisas under det inkomstår då den skattepliktiga händelsen ägde rum. Inkomster på statens budget ska enligt budgetlagen (2011:204) redovisas kassamässigt, dvs. när de faktiska in- och utbetalningarna av skatterna sker. Av denna anledning tillämpas även kassamässig redovisning av statens skatter. De kassamässiga skatteinkomsterna består av betalningar som kan avse skatter för olika inkomstår. Skillnaden mellan statens skatteintäkter och skattinkomster utgörs av periodiseringar. Periodiseringarna består i sin tur av uppbörds- och betalningsförskjutningar samt anstånd. Utfall och prognoser för de inkomster som redovisas under Övriga inkomster på statens budget framgår av tabell 7.4. beräknas dessa inkomster uppgå till sammanlagt , vilket är högre än utfallet . Ökningen förklaras främst av att inkomsterna av statens verksamhet 2011 beräknas till jämfört med 2010 samt av att inkomster av försåld egendom 2011 uppgår till jämfört med 2010. Prognosen avseende övriga inkomster för 20122015 uppgår till . Inkomster av statens verksamhet Inkomster av statens verksamhet består bl.a. av utdelningar från statligt aktieinnehav, affärsverkens inlevererade överskott, inlevererade överskott, ränteinkomster och offentligrättsliga avgifter. Prognosen för aktieutdelningar (exklusive och ) uppgår till 2011. I detta ingår utdelningar av engångskaraktär med ca utöver de ordinarie utdelningarna. Prognosen avseende aktieutdelningarna är och för 20132015 uppgår prognosen till . Den lägre prognosen beror framför allt på lägre utdelningar av engångskaraktär jämfört med . Inkomsterna från arbetslöshetsavgiften beräknas minska med ca till följd av lägre utgifter för arbetslöshetsförsäkringen. inlevererade överskott uppgår till mellan 6,2 och 20112013 för att minska till ca . Den lägre utdelningen och framåt är en effekt av att ovanligt höga justerade resultat utgår ur beräkningsunderlaget för bankens utdelningar. Jämfört med prognosen ekonomiska vårproposition har de ovan angivna inkomsterna reviderats ned med 1,3 20122014. Dessa förändringar är bl.a. hänförliga till förändrade antaganden kring inkomster från statens aktieinnehav till följd av lägre förväntade överskott inom bolagssektorn. har inkomsterna reviderats ned med ca . Revideringen beror främst på förändrade antaganden för inlevererade överskott. Inkomster av försåld egendom Under inkomsttypen Inkomster av försåld egendom redovisas försäljningar av olika typer av statlig egendom. Inkomster från försäljningar av aktier i statligt ägda bolag utgör vanligtvis den största delen av dessa inkomster. Inkomsterna förväntas beräkningstekniskt uppgå till . För 20122015 antas försäljningsinkomsterna beräkningstekniskt uppgå till . Jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition har det beräkningstekniska antagandet reviderats ned med 20122014 och ökats . Bakgrunden till förändringen av det beräkningstekniska antagandet är regeringens förändrade mandat i frågan om försäljningar av statliga bolag (bet. 2010/11:NU7, rskr. 2010/11:190). Under inkomsttypen Återbetalning av lån redovisas bland annat återbetalning av studiemedel (avser lån upptagna ) och återbetalning av övriga lån. beräknas inkomsterna under denna inkomsttyp uppgå till , varav återbetalningar av studiemedel utgör den största delen. År 20122015 beräknas inkomsterna från studiemedelsavgifter minska eftersom antalet återbetalare blir färre. Studiemedelsavgiften är den årliga återbetalningspliktiga delen (amorteringen) av studiemedel tagna . I takt med att antalet låntagare som återbetalat hela skulden på lån tagna ökar, minskar dessa inkomster. Under inkomsttypen Kalkylmässiga inkomster redovisas vissa avskrivningar och amorteringar samt statliga pensionsavgifter, som utgör merparten av inkomsterna. beräknas inkomsterna uppgå till , varav utgörs av inkomster från statliga pensionsavgifter. År 20122015 ökar inkomsterna något och förväntas 2015 uppgå till Hela ökningen förklaras i princip av ökade inkomster från statliga pensionsavgifter. Jämfört med prognosen ekonomiska vårproposition har inkomsterna reviderats med relativt små belopp, med undantag där prognosen justerats upp med ca . Justeringen förklaras huvudsakligen av att har medgetts att få lösa in delar av sin pensionsskuld genom att betala en engångspremie som redovisas mot inkomsttiteln 5211 Statliga pensionsavgifter. Bidrag m.m. från EU Under inkomsttypen Bidrag m.m. från EU redovisas bidrag från olika EU-fonder inom EU:s budget. De största enskilda bidragen avser Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Europeiska jordbruksfonden. Bidragen är främst kopplade till utgifter på anslag inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, utgiftsområde 19 Regional tillväxt, utgiftsområde 22 Kommunikationer samt utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Inkomsterna beräknas sammantaget uppgå till . De prognostiserade inkomsterna minskar något och beräknas uppgå till 2015. Jämfört med prognosen ekonomiska vårproposition har inkomsterna reviderats upp med 2011. Endast mindre revideringar har gjorts för 20122015 jämfört med bedömningen i vårpropositionen. Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Inkomsttypen Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet består av två delar: tillkommande inkomster och avräkningar i anslutning till skattesystemet. Tillkommande inkomster består av inkomster som bruttoredovisas på statens budget. Motsvarande poster avräknas på andra inkomsttitlar eller förekommer med samma belopp på budgetens utgiftssida. Det gäller t.ex. skatter som tillfaller EU som den mervärdesskattebaserade EU-avgiften och tullmedel. Under tillkommande inkomster redovisas också kommunala utjämningsavgifter enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. De tillkommande inkomsterna uppgår till 20112015. Den största delen av avräkningarna utgörs av statliga och kommunala myndigheters kompensation för betald mervärdesskatt. Under avräkningar redovisas dessutom avgiftsintäkter som redovisas på myndigheters m.fl. in- och utlåning i , t.ex. insättnings- och stabilitetsavgifter. Utgifter som ges som krediteringar på skattekonto Inom inkomsttypen Utgifter som ges som krediteringar på skattekonto redovisas stöd som enligt nationalräkenskaperna är att likställa med utgifter. Redovisningen syftar till att öka möjligheter att granska statens budget. I princip har alla skattekrediteringar som funnits tidigare upphört eller flyttats till budgetens utgiftssida. Fram redovisades i princip enbart jämställdhetsbonusen under denna inkomsttyp. Jämställdhetsbonusen föreslås flyttas till budgetens utgiftssida fr.o.m. . 7.2.3Ändrad redovisning av inkomsttitlar I statens budget tillkommer följande inkomsttitlar: 1155 Gåvor till ideell verksamhet 1459 Intäkter från EU:s handel med utsläppsrätter. 1260 Avgifter till pensionssystemet byter namn och heter fortsättningsvis 1260 Avgifter till premiepensionssystemet. 1261 Avgifter till pensionssystemet namn och heter fortsättningsvis 1261 Avgifter till premiepensionssystemet. byter namn och heter fortsättningsvis 1154 HUS-avdrag. 7.3Jämförelse med prognosen ekonomiska vårproposition och uppföljning av statens budget 7.3.1Jämförelse med prognosen ekonomiska vårproposition I detta avsnitt jämförs prognosen för skatteintäkterna i denna proposition med prognosen ekonomiska vårproposition. Vidare görs en uppföljning av inkomsterna på statens budget . Prognosskillnaderna finns redovisade i tabell 7.11. I tabell 7.10 finns de viktigaste ekonomiska antagandena för skatteprognoserna och en jämförelse mot prognosen i vårpropositionen. är intäkterna från skatt på arbete i stort sett oförändrade jämfört med prognosen ekonomiska vårproposition. För 20122015 har intäkterna reviderats ned med . Det beror framför allt på att den förväntade konjunkturavmattningen medför färre antal arbetade timmar och en lägre ökning av timlönen än i vårpropositionen. Intäkterna från indirekta skatter på arbete påverkas också av att prognosen för de nedsatta arbetsgivaravgifterna för unga har reviderats upp, vilket bidrar till lägre intäkter. Skatt på kapital, hushåll Mot bakgrund av det preliminära taxeringsutfallet har hushållens taxerade kapitalvinster reviderats upp jämfört med prognosen ekonomiska vårproposition. Det har inneburit att skatteintäkterna har reviderats upp med ca . För 20112015 har intäkterna från hushållens kapitalinkomster reviderats ned. Det beror på att kapitalvinstprognosen har reviderats ned till följd av den senaste tidens börsoro och på att ränteläget i ekonomin nu bedöms bli lägre än vad som antogs i vårpropositionen. Vidare leder förslaget i denna proposition om ändrade regler för beskattning av investeringsfonder till att intäkterna från skatt på hushållens kapitalinkomster har reviderats ned . Tabell 7.10 Antaganden och förändringar jämfört med ekonomiska vårproposition Årlig procentuell förändring om inget annat anges -3,6 -0,2 -2,9 -0,6 -2,8 -0,2 -1,8 -0,9 -0,4 -0,5 -0,4 -0,4 -2,3 -1,4 -1,3 -2,8 -0,5 -0,6 -1,2 -1,0 -0,5 -0,3 -0,8 -0,9 -1,0 -0,1 -0,2 -0,5 -0,5 0,2 -0,2 -0,6 -0,7 0,9 -0,5 -1,5 -1,3 2,0 -1,5 -5,7 -6,5 -2,1 -8,1 -9,3 1Löpande priser, procentuell förändring. 2Kalenderkorrigerat, anställda. 3Enligt nationalräkenskapernas definition. 4Arbetslöshet enligt tidigare definition, s.k. öppen arbetslöshet. 5Procent av arbetskraften enligt tidigare definition (exkl. heltidsstuderande arbetssökande). 8Avser skiktgräns för statlig inkomstskatt. Källor: , och egna beräkningar. Tabell 7.11 Aktuell prognos jämfört med ekonomiska vårproposition samt statens budget Jämförelse med ekonomiska vårproposition -1,3 -1,1 -17,4 -29,1 -26,7 -26,9 -2,4 -0,8 -6,0 -11,2 -9,3 -13,1 -2,1 -6,9 -13,2 -12,2 -13,8 -0,1 -0,3 -0,3 -0,1 -1,3 -2,5 -2,3 -1,5 -180,6 -14,5 -188,7 -6,1 -2,2 -0,5 -1,9 -11,4 -17,9 -17,4 -13,8 -8,0 -14,5 -13,7 -10,0 -0,2 -0,1 -0,5 -0,7 -0,7 -0,4 -0,3 -1,0 -1,6 -1,6 -1,3 -25,0 -2,1 -30,0 -4,3 -0,1 -2,4 -2,3 -1,9 -2,2 -4,6 -26,4 -0,7 -29,3 -1,3 -1,0 -4,7 -16,4 -22,9 -18,2 -13,3 Skatt på kapital, hushåll -2,8 -2,9 -1,3 -5,6 -4,4 -1,0 -1,3 -9,5 -9,2 -5,2 -4,6 -2,0 -5,0 -8,0 -8,4 -7,4 -1,8 -1,6 -1,4 -1,5 -1,5 -1,6 -0,7 -0,3 -0,2 -0,1 Skatt på konsumtion och insatsvaror -6,1 -21,1 -23,9 -22,3 -17,9 -4,9 -19,0 -21,9 -19,3 -14,4 -0,7 -0,1 -0,3 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 Skatt på vin m.m. -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,4 -0,1 -0,8 -1,4 -1,9 -2,3 -0,9 -0,6 -0,5 -0,7 -1,0 -1,2 Övriga skatter på energi och miljö -0,3 -0,1 -0,4 -0,1 -1,0 -1,1 -1,3 -1,3 -0,6 -0,6 -0,8 -0,9 -0,9 -0,9 Restförda skatter och övriga skatter -5,7 -5,4 -10,5 -54,9 -75,9 -67,2 -58,0 -7,1 -1,0 -7,2 -9,9 -54,1 -75,0 -66,3 -57,1 Avgår, kommunala inkomstskatter -537,4 -9,4 -549,5 -6,7 -1,2 Avgår, avgifter till ålderspensionssystemet -183,6 -5,1 -195,7 -4,5 -4,1 -15,2 -44,4 -56,3 -48,8 -39,3 Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från skatt på företagsvinster har reviderats upp med jämfört med prognosen ekonomiska vårproposition till följd av preliminära taxeringsutfall . och framåt har intäkterna från bolagsskatten i stället reviderats ned, vilket beror på de försämrade tillväxtutsikterna i svensk ekonomi. Nedrevideringen är som störst 2012 och 2013, då intäkterna reviderats ned med ca . Intäkterna från avkastningsskatten har reviderats ned med 20122015. Det beror huvudsakligen på att den senaste tidens börsfall har medfört att värdet på livbolagens tillgångar har reviderats ned och att prognosen för statslåneräntan har reviderats ned. Intäkterna från fastighetsskatt och fastighetsavgift har reviderats upp med 0,7 20102012 och med 1,4 20132015. Det beror dels på att preliminära taxeringsutfall har medfört att intäkterna från fastighetsskatt på lokaldelen i hyreshus har reviderats upp , dels på en ny bedömning av effekterna av fastighetstaxeringen för hyreshus och industrifastigheter 2013. Skatt på konsumtion och insatsvaror Intäkterna från mervärdesskatten har reviderats ned kraftigt 20112015 jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition. Det är i huvudsak en följd av att hushållens konsumtion och investeringar har reviderats ned. Vidare medför förslaget i denna proposition om sänkt mervärdesskatt för restaurang- och cateringtjänster att mervärdesskatteintäkterna blir lägre . Intäkterna från punktskatterna beräknas 20112015 bli lägre än vad som bedömdes i vårpropositionen. Det är i första hand intäkterna från energi- och koldioxidskatten som har reviderats ned, men även intäkterna från fordonsskatt och skatt på import. De lägre intäkterna beror framför allt på den lägre BNP-tillväxten. 7.3.2Uppföljning av statens budget Intäkterna från skatt på arbete bedöms uppgå till 2010, vilket är högre än statens budget . Det beror på att utbetalda löner ökade betydligt starkare än väntat. Arbetsmarknaden återhämtade sig snabbare än förväntat och antalet arbetade timmar ökade 2010 i stället för ett fall på som antogs i de beräkningar som låg till grund för budgeten. Trots detta har de direkta skatterna reviderats ner med . Det beror på att HUS-avdraget (skattereduktionen för ROT- och RUT-tjänster) blev högre än beräknat. bedöms intäkterna från skatt på arbete uppgå , vilket är högre än budgeten . Intäkterna har reviderats upp till följd av en starkare återhämtning i svensk ekonomi jämfört med de beräkningar som låg till grund budget. Skatt på kapital, hushåll Intäkterna från hushållens skatt på kapitalinkomster bedöms bli högre jämfört med budgeten . Det beror huvudsakligen på att intäkterna från hushållens kapitalvinster bedöms bli högre än förväntat. Det beror också på att skattereduktionen för hushållens ränteutgifter bedöms bli lägre än beräknat. beräknas intäkterna från skatt på hushållens kapitalinkomster uppgå till , vilket är lägre än i statens budget .