prop · GY0389 · 2011-03-17 00:00:00 — Utredarens lagförslag i nu aktuell del finns i bilaga 5. Delbetänkandet remiss- behandlades . En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr A/2007/355/ARM). Promemorian om ersättning när en arbetsgivare vägrar att rätta sig efter en dom i vissa fall och om sekretess i ärenden och mål enligt föräldra- ledighetslagen har upprättats en promemoria, Promemoria om ersättning när en arbetsgivare vägrar att rätta sig efter en dom i vissa fall och om sekretess i ärenden och mål enligt föräldraledighetslagen för- slag till ändringar i diskrimineringslagen och i offentlighets- och sekretesslagen. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 9. Promemorians lagförslag finns i bilaga 10. Promemorian har remiss- behandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 11. Remissyttrandena och remissammanställningar finns tillgängliga i A2009/3959/ARM A2011/187/DISK, tidigare dnr IJ2009/1878/DISK). Promemoria om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) har upprättats ytterligare en promemoria om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). ning av promemorian finns i bilaga 14. Promemorians lagförslag finns i Promemorian har remissbehandlats. remissinstanserna finns i bilaga 16. manställning finns tillgängliga i (dnr A2011/140/IU, tidigare IJ2010/2072/IU). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över förslagen till lag om ändring i arbetstidslagen (1982:673) och i arbetsmiljölagen (1977:1160) i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i beslutade regeringen att inhämta Lagrådets ytt- rande bl.a. över förslagen om lag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567) och i offentlighets- och sekretesslagen, bilaga 12. yttrande finns i bilaga 13. Regeringen har följt Lagrådets förslag. las i avsnitt 4.2 och författningskommentaren. I förhållande till det remitterade förslaget om ändringar i offentlighets- och sekretesslagen i promemorian om ersättning när en arbetsgivare vägrar att rätta sig efter en dom i vissa fall och om sekretess i ärenden och mål enligt föräldra- ledighetslagen har det gjorts vissa justeringar till följd av att skollagen (2010:800) ska börja tillämpas . Eftersom lagförslaget i bilaga 15 innebär ett återinförande av en tidigare gällande reglering bedöms Lagrådets granskning sakna betydelse och Lagrådets yttrande har därför inte inhämtats i denna del. 4.1Behovet av ändrad lagstiftning Regeringens bedömning: Det finns behov av att göra ändringar i dispensförfarandet när det gäller vissa övertidsfrågor. bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser uttalar sig inte särskilt angående behovet av ändringar. akademikers centralorganisa- tion () ifrågasätter dock om dispensförfarandet är så betungande för arbetsgivarna att lagändringar är motiverade. Skälen för regeringens bedömning: För större delen av arbetsmark- naden träffas kollektivavtal om övertid. Om inte avtal kan träffas krävs för uttag av särskild övertid och särskild mertid att arbetsgivaren ansöker om dispens hos . För nödfallsövertid som överstiger krävs också för uttag att arbetsgivaren ansöker om tillstånd från Prop. 2010/11:89 verket. Som framgår av avsnitt 4.2 är det en mycket liten del av arbetsgivarna som ansöker om dispens när det gäller uttag av extra övertid och extra mertid. Dispenser angående nödfallsövertid och begränsningen för över- tidsuttag per fyraveckorsperiod eller kalendermånad är också sällsynta, se avsnitt 4.3 och 4.4. Regelförenkling är en av regeringens insatser för att främja fler arbets- tillfällen och växande företag. I regelförenklingen ligger att bestämmel- ser som innebär en administrativ börda för företagen, i möjligaste mån ska tas bort. Regler som inte tillämpas, eller som man har fog för att tro inte tillämpas, bör också ändras. Regeringen bedömer, i likhet med , att dispens- förfarandet beträffande vissa övertidsfrågor bör tas bort. Detta frigör resurser inom , som i stället kan ägnas åt andra frågor. 4.2Extra övertid och extra mertid Regeringens förslag: Kravet på dispens från för uttag av extra övertid per kalenderår och extra mertid per kalenderår upphävs. I stället ska framgå av lag att extra övertid och extra mertid får tas ut med högst per arbetstagare under ett kalenderår om det finns särskilda skäl för det och situationen inte varit möjlig att lösa på annat rimligt sätt. Vid överträdelse av bestämmelserna ska böter kunna utdömas. Över- trädelse av bestämmelsen om extra övertid ska också kunna leda till övertidsavgift. förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: , , Regel- rådet, , , Kommuner och Landsting, , Bankinstitutens arbetsgivare- organisation, , Kommunala Företagens , Fastigo, Företagarna och tillstyrker förslagen. , kommuner och Lands- ting och Företagarna menar dock att det inte ska krävas att situationen inte ska kunna lösas på annat sätt. anser att lagtexten inte ska ange exempel på oförutsedda händelser. (), akademikers centralorganisation () och i (LO) motsätter sig förslagen och anför att det finns risk att allmän övertid och extra övertid sammanblandas och att övertidsuttaget totalt kommer att öka. De anser även att lagstiftning har en normerande effekt på kollektiv- avtalen och att incitamenten att avtala om övertidsuttag minskar. motsätter sig förslagen då nämnden anser dem alltför vaga och otydliga. Skälen för regeringens förslag gällande lagbestämmelser om övertid och mertid Arbetstiden, inklusive övertid och mertid, regleras genom arbetstidslagen (1982:673). Lagen kan helt eller delvis avtalas bort genom kollektivavtal. Avsteg från lagen får inte medföra att mindre förmånliga villkor tillämpas än vad som följer av och rådets direktiv 2003/88/EG av om arbetstidens förläggning i vissa Det är direktivet som lägger fast vad den sammanlagda arbetstiden högst får uppgå till. Enligt 10 a § i lagen får den samman- lagda arbetstiden under varje period uppgå till högst 48 timmar i genomsnitt . Begränsningen om högst får inte avtalas bort. får dock bestämmas att perioden för beräkning av genomsnittet kan förlängas till som mest . All arbetstid, inklusive övertid och mertid ska rymmas inom 48-timmarsbegränsningen. Övertid, dvs. sådan arbetstid som enligt 7 § arbetstidslagen överstiger ordinarie arbetstid och jourtid, får enligt 8 § tas ut med högst av eller under en kalendermånad när det finns särskilt behov av ökad arbetstid. Denna s.k. allmänna övertid får inte överstiga under ett kalenderår. Särskilda bestämmelser finns i 9 § angående nödfallsövertid, se vidare Med mertid avses sådan arbetstid som vid deltidsanställning överstiger arbetstagarens ordinarie arbetstid och jourtid enligt anställningsavtalet (10 §). När det finns särskilt behov av ökad arbetstid, får mertid tas ut med högst under ett kalenderår (allmän mertid). också tas ut med tillämpning av de villkor för nödfallsövertid som anges i 9 §. Arbetsgivare ska föra anteckningar om jourtid, övertid och mertid. Arbetstagarna har rätt att själva eller genom någon annan ta del av Samma rätt har fackliga organisationer som företräder arbetstagare på arbetsstället (11 §). Om kollektivavtal inte kan träffas, får , om det finns särskilda skäl, ge dispens från bl.a. vissa bestämmelser om nödfallsöver- tid och begränsningen av övertidsuttag av eller får också medge ytterligare övertid utöver allmän övertid med högst under ett kalenderår, eller ytterligare mertid med samma begränsning (19 §). dock inte besluta på ett sätt som innebär att mindre förmånliga villkor tillämpas för arbetstagarna än vad arbetstidsdirektivet lagt fast. Dispensförfarandet för extra övertid och extra mertid kan upphävas får in mellan 50 och 100 ansökningar om extra Det är en försvinnande liten andel av antalet arbetsgivare med anställda som inte är bundna av kollektivavtal. I likhet med anser regeringen att det kan ifrågasättas att en så liten andel av arbetsgivarna skulle ha behov av att ta ut extra Det finns därför skäl att tro att antalet ansökningar knappast Prop. 2010/11:89 motsvarar det verkliga behovet av extra övertid och att efterlevnaden av dessa regler sannolikt är dålig. har redovisat att av de ansökningar som inkommer endast ungefär hälften prövas i sak. Återstoden skrivs av eller avvisas då det efter utredning framkommit att sökanden inte behöver ansöka om extra övertid, oftast för att sökanden omfattas av ett kollektivavtal eller för att han eller hon på annat sätt har missuppfattat arbetstidslagens krav på dispens. Av de ansökningar som prövas i sak, beviljar uttag av extra övertid för en majoritet av ansökningarna. Eftersom nästan hälften av ansökningarna är utan grund och en majoritet av de åter- stående ansökningarna beviljas bedömer att ansökningsförfarandet egentligen saknar betydelse för att säkerställa att extra övertid endast tas ut när det finns särskilda skäl. Regeringen delar denna bedömning. Att ansöka om dispens för uttag av extra övertid innebär en onödig administration för de arbetsgivare som följer arbetstidslagens bestämmelser. Regelförenkling är ett av medlen för att regeringens övergripande mål om fler jobb i fler och växande företag ska uppnås. Att upphäva dispensförfarandet för extra övertid minskar kostnaderna för att följa regelverken. Enligt regeringens bedöm- ning talar därför regelförenklingsskäl för ett borttagande av dispenskravet för extra övertid. I stället bör en lagreglering göras av i vilka situationer extra övertid får tas ut. Ansökningar om extra mertid vid deltidsarbete är ytterst sällsynta hos . Av den anledningen och för att regelsystemet ska vara konsekvent bedömer regeringen att det även här finns skäl att av- skaffa dispensförfarandet och att i stället reglera uttag av extra mertid direkt i lagtexten. Regeringen föreslår att det ska vara möjligt att genom kollektivavtal göra avvikelser från de nya bestämmelserna om extra övertid och extra mertid, på samma sätt som för övriga bestämmelser i arbetstidslagen. Förutsättningar för uttag av extra övertid och extra mertid har föreslagit att extra övertid ska få tas ut vid oförut- sedda händelser som tillfällig arbetsanhopning, sjukdom eller andra sär- skilda omständigheter under förutsättning att situationen inte har gått att lösa på annat rimligt sätt. Förslagets utformning speglar praxis när det gäller beviljande av dispens för uttag av extra övertid och mertid. anser att lagtexten inte bör innehålla exempel på oförutsedda händelser utan vara så flexibel som möjligt. Regeringen anser också att lagtexten inte bör tyngas med exempel på vad som utgör särskilda skäl. Exemplen på särskilda skäl bör i stället framgå av författningskommentaren. , Företagarna och Kommuner och Lands- ting har motsatt sig att uttag får ske endast om situationen inte har gått att lösa på annat rimligt sätt och menar att detta kommer att leda till tvister De anser att det är tillräckligt att det ska röra sig om oför- utsedda händelser för att extra övertid och mertid ska få tas ut. LO, TCO och menar å sin sida att förslaget leder till att allmän övertid och extra övertid blandas samman och att det totala övertids- uttaget kan komma att öka. Regeringen kan instämma i att gränsen mellan allmän övertid och extra övertid är något flytande. Det ligger i sakens natur att situationer då behov av övertid uppkommer i viss mån är oförutsedda. Detta gäller även när det är fråga om allmän övertid. Det är emellertid inte regeringens avsikt att de nya reglerna ska leda till ett ökat övertidsuttag. Det bör därför finnas ett ytterligare krav för uttag av extra övertid och extra mer- tid, nämligen att situationen inte har gått att lösa på annat rimligt sätt. Vidare föreslår regeringen att skyddsombuden ska få möjlighet att agera för att stärka kontrollen av övertidsuttaget, se avsnitt 4.5, vilket också ska motverka ett felaktigt uttag av extra övertid och extra mertid. Kravet att det inte går att lösa situationen på annat rimligt sätt gäller enligt praxis för att verket ska kunna bevilja dispens. Det bör enligt regeringens mening gälla även framgent. Vad som avses med annat rimligt sätt framgår av författnings- kommentaren. Det är viktigt att betona att extra övertid och extra mertid aldrig får jämställas med nödfallsövertid. Nödfallsövertid får bara tas ut om en natur- eller olyckshändelse eller annan liknande omständighet inte har kunnat förutses av arbetsgivaren och som har vållat avbrott i verksam- heten eller medfört överhängande fara för sådant avbrott eller för skada på liv, hälsa eller egendom. Vidare bör i lagtexten tydliggöras att begränsningen i 8 § om att över- tiden får tas ut med högst av eller under en kalendermånad fortfarande gäller även vid uttag av extra övertid och extra mertid. LO, TCO och har anfört att en lagreglering av extra övertid och mertid får genomslag när kollektivavtalen ska förhandlas och att incita- menten att avtala om övertidsuttag minskar. Regeringen bedömer att risken för detta inte är särskilt stor. Arbetstids- reglering lämpar sig väl för kollektivavtalsreglering och detta är också fallet för en mycket stor del av arbetsmarknaden. Extra övertid, extra mertid och nödfallsövertid är endast en liten del i denna reglering. Vad gäller arbetsplatser där kollektivavtalsreglering om extra övertid och extra mertid saknas, har i sin hantering av dispensärenden krävt att arbetsgivaren visat att kollektivavtal inte har kunnat träffas genom att förhandlingsprotokoll biläggs ansökan. Även om det i de nu föreslagna lagreglerna inte krävs att arbetsgivaren ska ha försökt träffa kollektivavtal med arbetstagarorganisationen innan uttag av extra övertid eller extra mertid får ske, vill regeringen understryka att det alltjämt är en fördel för arbetsgivaren att göra detta. Genom kollektiv- avtal kan parterna komma överens om villkor för extra övertid och mer- tid som är anpassade för den specifika verksamheten. Övertids- och mertidsuttag per arbetstagare Avsikten med de i lagen stadgade övertids- och mertidstimmarna är att de ska gälla per arbetstagare. Så tillämpas också reglerna enligt praxis, men i likhet med anser regeringen att detta också uttryckligen bör anges i lagtexten avseende såväl allmän som extra över- tid och mertid. Överensstämmelse med internationell reglering EU:s arbetstidsdirektiv innehåller inte några särskilda bestämmelser om övertid eller mertid. Direktivet sätter dock en gräns för den maximala arbetstiden, som inkluderar övertid, jourtid och mertid. får den genomsnittliga arbetstiden inklusive övertid inte överstiga . I artikel 16 anges att medlemsstaterna för tillämpningen av artikel 6 får föreskriva en beräkningsperiod som inte Dessa direktivbestämmelser är genomförda i 10 a § arbetstidslagen, som föreslås byta beteckning till 10 b §. Arbetstidslagens bestämmelser ligger klart inom direktivets gränser. Vad regeringen föreslår i denna proposition innebär inte någon ändring när det gäller storleken på övertidsuttaget. extra övertid respektive mertid som gällde för dispens, gäller även nu i den föreslagna lagregleringen. är även bundet av (nr 14) om veckovila i industriarbete, (nr 47) om fyrtiotimmarsvecka samt konventionen (nr 180) om sjömäns arbetstid och bemanningen på fartyg, som innehåller bestämmelser bl.a. om högsta antal arbetstimmar och minsta antal vilo- timmar inom angiven tidsperiod. I likhet med , gör regeringen bedömningen att förslagen om övertid och mertid rör sig på en detaljnivå som ligger utanför ILO- konventionernas regelverk och att de därmed inte står i strid med någon utövar tillsyn över att lagen följs och har rätt att på begäran få de upplysningar och handlingar som behövs för tillsynen samt få tillträde till arbetsplatser. får meddela förbud och förelägganden för att lagen ska följas och får även sätta ut viten (20 22 §§). Bestämmelser om arbetstid i kollektivavtal övervakas av arbets- Ett antal olika sanktioner kan komma i fråga om arbetstidsbestämmel- serna inte följs. En arbetsgivare kan enligt 23 § dömas till böter eller fängelse högst om han eller hon bryter mot ett föreläggande eller förbud som har meddelat med stöd av 22 §. dock inte om föreläggandet eller förbudet förenats med vite. kan en arbetsgivare dömas till böter om arbetsgivaren anlitat en arbets- tagare bl.a. i strid mot övertids- och mertidsbestämmelserna. övertidsavgifter utgå enligt 26 § om en arbetsgivare har överträtt bestämmelserna om allmän övertid eller nödfallsövertid utan att ha stöd i kollektivavtal eller ha fått dispens av . Frågor om Prop. 2010/11:89 övertidsavgift prövas av allmän domstol efter ansökan av allmän åklagare enligt 27 §. Om arbetsgivaren brutit mot arbetstidsbestämmelser i kollektivavtal, utgår sanktioner i enlighet med kollektivavtalet eller lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet (25 §). Om bestäm- melserna i kollektivavtalet strider mot arbetstidsdirektivets regler, kan en arbetsgivare som tillämpar dem bli skyldig att betala skadestånd enligt 24 a §. beslut i enskilda fall enligt lagen eller enligt före- skrifter meddelade med stöd av lagen får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol (29 §). Huvudskyddsombud, eller om sådant inte finns, annat skyddsombud har rätt att överklaga för att tillvarata arbetstagarnas intressen. Om skyddsombud inte finns, får en arbetstagarorganisation överklaga om det rör arbetstagarnas intressen och organisationen har yttrat sig i ärendet (30 §). har i sin rapport föreslagit att sanktionssystemet görs om på så sätt att bötessanktionen tas bort och övertidsavgifter blir den enda sanktionen, utöver möjlighet att meddela föreläggande och förbud som kan förenas med vite. Dessa frågor ses över av en utredning, Utredningen om effektivare sanktioner på arbets- tids- och arbetsmiljöområdet (A 2010:01). Lagrådet har lämnat synpunkten att det i den fortsatta beredningen bör klarläggas hur bestämmelserna om straff och avgift ska samordnas i vissa fall. Eftersom de olika sanktionerna i arbetstidslagen är parallella bedömer regeringen att det inte är lämpligt att samordna bestämmelserna om straff och avgift innan utredningen slutfört sitt upp- drag. I avvaktan på utredningens resultat bör de nya bestämmelserna om extra övertid och extra mertid inrymmas under det nuvarande sanktions- systemet. Regeringen föreslår därför att böter enligt 24 § bör komma i fråga vid brott mot bestämmelserna om extra övertid och extra mertid. Överträdelser av bestämmelsen om extra övertid bör också kunna leda till övertidsavgift enligt 26 §. 4.3Extra övertid per kalendermånad eller Regeringens förslag: Möjligheten till dispens från för avvikelse från begränsningen av övertidsuttag per kalendermånad och fyraveckorsperiod upphävs. förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: , , Tillväxt- verket, , Kommunala Företagens Sam- organisation, Fastigo, Bankinstitutens arbetsgivareorganisation, Kommuner och Landsting, , Arbets- givarverket, , och tillstyrker förslaget. Skälen för regeringens förslag: Av 8 § arbetstidslagen framgår att den s.k. allmänna övertiden får tas ut med högst per arbets- tagare eller under en kalender- Prop. 2010/11:89 månad. har möjlighet att medge avvikelse från denna begränsningsregel om det finns särskilda skäl enligt 19 § 2 arbets- tidslagen. har redovisat att ansökningarna om mer övertid är ytterst sällsynta och att det inte finns någon efterfrågan på denna möjlighet till dispens. I likhet med anser regeringen att det inte verkar finns något behov av dispensmöjligheten. Bland remissinstanserna har också samtliga arbetsgivarorganisationer tillstyrkt förslaget. Eftersom bestämmelsen således inte fyller någon funktion, bör den tas bort. Regeringens förslag: Kravet på att söka tillstånd hos om nödfallsövertid ska tas ut än upphävs. Möjligheten för att medge avvikelse från kravet att underrätta den lokala arbetstagarorganisationen om nödfallsövertids- arbetet och kravet att söka tillstånd för nödfallsövertid som överstiger upphävs. förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En stor majoritet av remissinstanserna, som , , , , Kommunala Företagens , , , Bankinstitutens arbetsgivareorganisation, Kommuner och Landsting, , , och Företagarna, tillstyrker eller har inte haft något att erinra mot förslaget. har dock vissa invändningar angående kravet på att underrätta den lokala arbetstagar- organisationen. LO, , och motsätter sig förslaget. Skälen för regeringens förslag Dispens för nödfallsövertid som överstiger Med nödfallsövertid avses övertidsarbete i den utsträckning som för- hållandena kräver när en natur- eller olyckshändelse eller annan liknande omständighet som inte har kunnat förutses av arbetsgivaren har vållat avbrott i verksamheten eller medfört överhängande fara för sådant av- brott eller för skada på liv, hälsa eller egendom (9 § arbetstidslagen). Nödfallsövertid får inte tas ut än från arbetets början utan att tillstånd till arbetet har sökts hos . Enligt är det ovanligt att nödfallsövertid tas ut utöver . Antalet ansökningar om nödfallsövertid som inkommit uppgår till mellan två och sexton stycken . Av dessa har endast ett fåtal prövats i sak då flertalet ärenden skrivs av sedan parterna träffat överenskommelse om övertiden i kollektivavtal. Vissa ansökningar görs för att arbetsgivaren vill vara säker på att ansöka innan passerat men återkallas . Förfrågningar om tolkning av begreppet nödfallsövertid är också sällsynta hos verket. Arbetsmiljö- verket drar därför slutsatsen att det är möjligt att upphäva kravet på till- stånd för nödfallsövertidsarbete som överstiger . LO, TCO och har motsatt sig att dispenskravet tas bort och anser att det totala övertidsuttaget i så fall kommer att öka och att incitamenten att träffa kollektivavtal minskar. Regeringen gör följande bedömning. Det är i väldigt speciella situatio- ner det kan bli fråga om nödfallsövertid. Dessa är klart och tydligt angivna i lagtexten. I likhet med anser regeringen att det inte är meningsfullt att verket ska behöva ge särskilt tillstånd om nödfallsövertiden måste överstiga . Även regelförenklingsskäl talar för att bestämmelsen bör tas bort. För att motverka att bestämmel- sen missbrukas bör skyddsombuden ges möjlighet att kontrollera efter- levnaden, se vidare avsnitt 4.5. har även möjlighet att enligt 19 § 1 medge avvikelse från 9 § tredje stycket, dvs. att nödfallsövertid inte får tas ut än utan att tillstånd sökts hos verket. Bestäm- melsen är oklar och har vållat vissa tillämpningssvårigheter. Även denna dispensmöjlighet, som inte verkar ha någon praktisk betydelse, anser regeringen bör tas bort i enlighet med förslag. Den nuvarande lydelsen av 19 § har en upplysning om att den s.k. EU- spärren även gäller för tillstånd om nödfallsövertid som överstiger . De krav som direktivet ställer på vila och sammanlagd arbetstid finns emellertid reglerade i andra bestämmelser i arbetstidslagen som också är tillämpliga . Regeringen anser att någon särskild upplysning om detta i paragrafen inte är nödvändig. I författ- ningskommentaren belyses denna fråga ytterligare. Dispens från skyldigheten att underrätta lokal arbetstagarorganisation om nödfallsövertid Enligt 19 § 1 arbetstidslagen får , om det finns sär- skilda skäl, medge avvikelse från 9 § tredje stycket, dvs. skyldigheten att underrätta den lokala arbetstagarorganisation inom vars avtalsområde arbetet faller. har enligt uppgift inte haft några sådana ansökningar . Verkets bedömning är att bestämmelsen kan anses obehöv- lig och därför kan tas bort. anser att bestämmelsen bör ändras så att det endast är vid missbruk av nödfallsövertid som arbetstagarorganisa- tionen har anledning att ta del av förhållandena. Övriga remissinstanser har inte särskilt kommenterat förslaget. Regeringen delar uppfattning att möjligheten att begära undantag från skyldigheten att underrätta den lokala arbetstagar- organisationen om nödfallsövertid inte verkar efterfrågas och att den därmed är obehövlig. Bestämmelsen bör därför tas bort. Att den lokala arbetstagarorganisationen alltid ska underrättas i dessa Prop.