prop · GZ031 · 2011-09-20 00:00:00 — under större delen av 2012 styrs av avtal som är slutna under tidigare avtalsperioder minskar löneökningstakten endast marginellt, vilket leder till att enhetskostnaden för företagen ökar kraftigt . Den fallande efterfrågan gör att företagen inte kan öka priserna i takt med det ökade kostnadstrycket och vinstandelen faller därmed. fortsätter företagen att anpassa arbetsstyrkan till den lägre efterfrågan så att resursutnyttjandet inom företagen stiger och vinstandelen ökar. Det leder till att sysselsätt- ningen fortsätter att sjunka , samti- digt som arbetslösheten stiger till . Den betydligt högre arbetslösheten jämfört med i huvudscenariot medför att framför allt svaga gruppers möjligheter att få ett arbete minskar kraftigt och att långtidsarbetslösheten ökar. Detta leder till att arbetslöshetsnivån bedöms bli högre när ekonomin når normalt resursutnytt- jande, dvs. jämviktsarbetslösheten blir högre än i huvudscenariot. Både den inhemska och den internationella efterfrågan bedöms få förnyad kraft och 2015 i takt med att de statsfinansiella problemen i euroområdet avtar och problemen i bank- sektorn klingar av. När produktionen ökar och resursutnyttjandet inom företagen börjar bli normalt har företagen åter ett behov av att öka antalet anställda. Sysselsättningen börjar öka och arbetslösheten minskar till 2015, vilket är högre än i huvudscenariot (se diagram 5.27). Källor: och egna beräkningar. Den svagare utvecklingen leder till att resursut- nyttjandet blir betydligt lägre än i huvudscena- riot under hela prognosperioden. BNP-gapet bedöms vara -3,2015, jämfört med -0,i huvudscenariot (se tabell 5.8). sikt fortsätter återhämtningen, men när resurs- utnyttjandet är normalt, bortom prognoshori- sonten, är BNP-nivån lägre och arbetslösheten högre än i huvudscenariot till följd av persistens- effekter på arbetsmarknaden och permanenta effekter av lägre investeringar. De offentliga finanserna försvagas i detta scenario jämfört med i huvudscenariot. Samman- taget blir det finansiella sparandet som andel av BNP negativt för både 2012 och 2013 (se tabell 5.8). Det beror huvudsakligen på att den svagare arbetsmarknaden och den svaga konsumtions- tillväxten leder till att skatteintäkterna dämpas kraftigt jämfört med huvudscenariot. bidrar den högre arbetslösheten till högre utgifter. Alternativscenario 2: Starkare inhemsk efterfrågan I det andra alternativscenariot antas att den internationella konjunkturavmattningen och den fortsatta finansiella turbulensen inte påverkar svenska hushåll och företag i den utsträckning som förutspås i huvudscenariot. Framåtblick- ande indikatorer för både hushåll och företag indikerar att produktionen och sysselsättningen kan fortsätta att öka . I kombination med att hushållen har en hög sparkvot och en relativt god utveckling av disponibelinkomsten talar detta för att den inhemska efterfrågan kan utvecklas starkare än i huvudscenariot. En starkare utveckling av investerings- och konsumtionstillväxten och 2012 leder till att BNP-tillväxten blir högre än i huvudscenariot. växer BNP jämfört i huvudsce- nariot (se diagram 5.26 och tabell 5.9). Den högre inhemska efterfrågan medför att inbroms- ningen i svensk ekonomi dämpas och att resurs- utnyttjandet endast sjunker marginellt 2012. Vidare medför den högre efterfrågan att syssel- sättningstillväxten blir starkare och arbetslöshe- ten lägre än vad som förutses i huvudscenariot. är arbetslösheten jämfört i huvudscenariot (se diagram 5.27 och tabell 5.9). Tabell 5.9 Nyckeltal, alternativscenario 2 med starkare inhemsk efterfrågan Prognos enligt huvudscenariot inom parentes, procentuell förändring om annat ej anges (4,1) (1,3) (3,5) (3,9) (3,7) (1,5) (0,2) (0,9) (2,0) (1,9) (2,2) (0,0) (0,4) (1,6) (1,8) (7,5) (7,8) (7,7) (6,6) (5,5) -2,1 -2,5 -2,0 -0,9 -0,5 (-2,2) (-3,6) (-2,9) (-1,6) (-0,9) (2,00) (1,50) (2,00) (3,00) (3,50) (2,7) (2,9) (3,1) (3,3) (3,3) (3,0) (1,2) (1,8) (2,6) (2,5) (0,1) (0,0) (0,7) (2,1) (3,3) 3Procent av arbetskraften. 4Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 6Timlön enligt konjunkturlönestatistiken. 8Procent av BNP. Källa: Egna beräkningar. En starkare arbetsmarknad och högre konsum- tion leder till högre skatteintäkter och lägre utgifter, vilket sammantaget förbättrar de offentliga finanserna jämfört med huvudscena- riot. BNP-tillväxten blir i genomsnitt något lägre 20132015 jämfört med i huvudscenariot. Ökningen i konsumtionen blir lägre till följd av att det uppdämda konsumtionsbehovet är mindre samt att utrymmet för konsumtionsök- ningar är mindre eftersom sparkvoten är på en lägre nivå. är investeringsnivån högre och behovet av ytterligare investeringar är därför mindre. Vidare utvecklas exporten något svagare till följd av en marginellt sämre konkurrenskraft och en något starkare växelkurs. bedöms i detta scenario höja reporäntan i snabbare takt vilket stärker växelkursen samti- digt som konkurrenskraften försämras något till följd av en något högre löneutvecklingstakt jämfört med i huvudscenariot. Att svensk ekonomi inte bromsar in medför att utvecklingen på arbetsmarknaden blir star- kare än i huvudscenariot. Arbetslösheten är lägre under hela prognosperioden (se diagram 5.27), vilket medför att risken för negativa persistens- effekter minskar. Svensk ekonomi påverkas dock av en svag internationell efterfrågan och lågkon- junkturen blir utdragen även i detta alternativ- scenario. Resursutnyttjandet stiger successivt och ekonomin når konjunkturell balans , vilket är tidigare än i huvudscenariot. 5.8 Jämförelse med den makroekonomiska prognosen ekonomiska vårproposition Den makroekonomiska utvecklingen bedöms bli betydligt svagare än vad som förutsågs ekonomiska vårproposition. Tillväxten har reviderats ned kraftigt , som arbetslösheten blir högre 2011 2015 jämfört med bedömningen i vårproposi- tionen. Den betydligt svagare konjunkturutveck- lingen jämfört med bedömningen i vårproposi- tionen beror på flera samverkande faktorer. För det första förväntas den globala tillväxten bli lägre än vad som tidigare förutsågs. Ökad oro på de finansiella marknaderna i spåren av de statsfinansiella problemen i flera länder i euro- området, fallande tillgångspriser och oväntat svag realekonomisk utveckling i bl.a. medför att omvärldsefter- frågan på svenska exportprodukter bedöms bli betydligt lägre jämfört med bedömningen i vårpropositionen. Den svagare omvärldsefterfrågan medför att exportillväxten dämpas och att företagen har ett mindre behov av att öka investeringarna, jämfört med vad som tidigare förutsågs. För det andra har oväntat kraftigt stigande räntor och energipriser i kombination med en svag börsutveckling medfört att hushållens konsumtion ökar mindre än vad som förutsågs i vårproposi- tionen. Den ökade osäkerheten och fallande till- gångspriser i spåren av den finansiella turbu- lensen leder till att hushållens konsumtion växer långsammare och att företagens investerings- planer justeras ned ytterligare. Sammantaget bedöms BNP öka 2011 och 2012, vilket är en nedrevidering med och med 2,5 pro- centenheter jämfört med bedömningen i vårpropositionen.s Den svagare BNP-tillväxten leder till att företagens behov av att öka antalet anställda är betydligt mindre än vad som tidigare förutsågs. Sysselsättningen bedöms i princip vara oföränd- rad 2012. Det kan jämföras med att sysselsätt- ningen bedömdes öka 2012 i vårpropositionen. Arbetslösheten bedöms därför öka till 2012, vilket är en upprevide- ring jämfört med bedömningen i vårpropositionen. I takt med att osäkerheten om de statsfinansi- ella problemen och turbulensen på de finansiella marknaderna klingar av finns det goda förutsätt- ningar för en starkare tillväxt jämfört med bedömningen i vårpropositionen. Minskad osäkerhet, lägre räntor, en högre sparkvot och ett uppdämt konsumtionsbehov leder till att hushållens konsumtion ökar snabbare under 20132015, jämfört med prognosen i vårproposi- tionen. När efterfrågan och produktionen ökar i snabbare takt ökar företagens behov av att inve- stera, vilket leder till en starkare ökning av inve- steringarna . Sam- mantaget ökar BNP med i genomsnitt 20132015, vilket är en upprevi- dering jämfört med bedömningen i vårpropositionen. Den högre tillväxten leder till att sysselsätt- ningen ökar snabbare , som arbetslösheten minskar till 2015. Inbromsningen i svensk ekonomi och inledningen av 2012 leder dock till att lågkonjunkturen blir mer utdragen jämfört med vad som förutsågs i vår- propositionen. Under 20122015 ökar lönerna i en något långsammare takt till följd av det lägre resursut- nyttjandet på arbetsmarknaden. KPI-inflationen har reviderats upp , från till . Detta beror främst på att räntekost- naderna för hushållen förväntas bli högre. Det lägre resursutnyttjandet leder till att inflations- trycket blir lägre och till att för en mer expansiv penningpolitik jämfört med bedömningen i vårpropositionen. Tabell 5.10 Regeringens prognoser i budgetpropositionen års ekonomiska vårproposition Årlig procentuell förändring om annat ej anges Prognos enligt ekonomiska vårproposition inom parentes (4,6) (3,8) (3,6) (2,8) (2,7) (1,9) (2,0) (1,8) (1,3) (0,6) (2,5) (1,4) (1,3) (1,1) (0,6) (7,3) (6,6) (5,8) (5,2) (4,9) -2,2 -3,6 -2,9 -1,6 -0,9 (-1,9) (-0,7) (-0,1) (0,1) (0,0) (2,25) (3,25) (3,75) (3,75) (3,75) (2,6) (3,2) (3,4) (3,5) (3,5) (2,5) (2,0) (2,8) (2,7) (2,4) 3Procent av arbetskraften. 4Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 6Timlön enligt konjunkturlönestatistiken. Källa: Egna beräkningar. Den tidsbegränsade nedsättningen av för- månsvärdet för vissa miljöbilar förlängs med . Expertskatten förenklas genom införande av en schablonlönenivå. Beloppsgränsen över vilken reseavdrag får göras höjs från till . Mervärdesskatten på restaurang- och cateringtjänster sänks från . Mervärdesskattereglerna vid import från tredjeland ska ses över. Punktskatterna på tobaksprodukter höjs. En ny schablonbeskattad sparform, investeringssparkonto, införs och skatte- reglerna för kapitalförsäkringar ändras. Skatten på investeringsfonder och dess ägare reformeras. 3:12-reglerna förändras genom höjt schablonbelopp i förenklingsregeln och genom införande av en takregel för utdelning. Dessutom lämnas tre förslag för att motverka s.k. skatteupplägg. För enskilda näringsidkare höjs ränte- fördelningsräntan. En skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet införs. Lättnadsreglerna i förhållande till s.k. oäkta bostadsföretag förlängs. Schablonavdraget för privatpersoners uthyrning av den egna bostaden höjs från till . Avdragsrätten för företags utgifter för forskning och utveckling utökas. Regeringen redovisar i det följande ett antal åtgärder på skatte- och avgiftsområdet med effekter för och framåt. Efter ett inledande avsnitt kring de av antagna skattepolitiska riktlinjerna presenteras de olika åtgärderna med en indelning i ett antal huvudgrupper (se prop. 2008/09:1, vol. 1, avsnitt 6, s. 163165 för motiv för den valda klassificeringen). De olika huvudgrupperna är: -skatt på arbetsinkomster (skatter på för- värvsinkomster och socialavgifter m.m.; avsnitt 6.26.6), -skatt på konsumtion m.m. (energi- och miljöskatter, övriga punktskatter och mer- värdesskatt; avsnitt 6.76.12), -skatt på kapitalägande (kapital- och egen- domsskatter; avsnitt 6.136.17) samt -skatt på kapitalanvändning (företagsskatter; avsnitt 6.186.19). Efter bedömningar kring vissa skatte- administrativa frågor sammanfattas de offentlig- finansiella effekterna av de skatte- och avgifts- förslag som lämnas eller aviseras i denna proposition. Avsnittet avslutas med författnings- kommentarer till lagförslagen. För de ärenden där förslag lämnas finns lag- förslag i avsnitt 3. Beredningen av de olika frågorna inklusive granskning av Lagrådet redovisas i respektive delavsnitt. antog riktlinjer för skattepolitiken i form av ett antal hållpunkter och ett antal krav (prop. 2007/08:100, avsnitt 5.3, bet. 2007/08:FiU20, rskr. 2007/08:259). Genom fem hållpunkter inriktas skattepolitiken på att stödja de övergripande målen för regeringens ekonomiska politik som exempelvis en varaktigt högre sysselsättning och en högre generell och rättvist fördelad välfärd. Därutöver utformas skattepolitiken så att den tillgodoser fem krav som ställs på de svenska skattereglerna i en allt mera globaliserad värld. Här återges först de olika hållpunkterna och kraven. Därefter relateras de till de skatteåtgärder som redovisas i denna proposition. 1.Goda förutsättningar för varaktigt hög sysselsättning Skattereglerna ska bidra till att öka den varaktiga sysselsättningen (antalet arbetade timmar) genom ökat arbetsmarknads- deltagande, genom att personer som redan har arbete ökar sitt arbete och genom ökad utbildning och kompetens hos dem som arbetar. 2.Goda villkor för företagande och investeringar Skattereglerna ska ge goda villkor för investeringar i , genom att attrahera utländska företags lokalisering och investeringar i och genom att företag redan verksamma i ökar sina investeringar. Därutöver ska också goda villkor gälla för svenska företags investeringar i utlandet. 3.Generell och rättvist fördelad välfärd Skattepolitiken ska utformas så att målen om en generell och rättvist fördelad välfärd och högre sysselsättning säkerställs. Skattereglerna ska bidra till att negativa miljö- och folkhälsoaspekter fångas upp i prisbildningen på olika marknader genom internalisering av s.k. negativa externa effekter. Korrigeringar av sådana effekter bör ske på ett så effektivt sätt som möjligt med beaktande av andra krav på skatte- På miljöområdet ska skatterna samordnas med andra styrmedel som exempelvis handel med utsläppsrätter så att miljöstyrningen blir samhälls- ekonomiskt effektiv. Principen om att för- orenaren ska betala ska gälla. 5.Ett legitimt och rättvist skattesystem Skattereglerna ska utformas så att de stärker medborgarnas förtroende för skattesystemet och underlättar för dem att göra rätt för sig. Skattefel ska begränsas och skattebrott, skattefusk och skatteundan- dragande motverkas. Skatterna ska finansiera offentliga utgifter på ett hållbart sätt med bevarande av sam- krav ska skattereglerna utformas på ett så enkelt sätt som möjligt med beaktande av målet om hög välfärd och hög varaktig Med beaktande av hållpunkterna ska skatte- reglerna vara generella och existerande särregler (skatteutgifter) löpande prövas för att förenkla systemet och för att skapa finansiellt utrymme för att sänka strategiska skattesatser. 8.Hållbara regler i förhållande till EU Skatteregler och åtgärder ska vara hållbara och försvarbara i ett EU-rättsligt perspektiv. 9.Beskattning i nära anslutning till inkomst- tillfället På inkomstskatteområdet bör olika inslag av s.k. uppskjuten beskattning undvikas. 10.Förenkling av regler för ökad effektivitet Arbetet med att förenkla skattereglerna (minskad administrativ börda) drivs vidare. I arbetet ska nyttan av förenklingar för företagen beaktas liksom behovet av att värna skatteintäkterna. Hållpunkterna och kraven ger en ram för utvecklingen av skattepolitiken. De fem håll- punkterna med dess koppling till den ekonomiska politiken pekar i första hand ut vad som är angeläget. De fem kraven har sin tyngd- punkt på det som bör undvikas. En i förhållande till hållpunkter och krav framgångsrik skatte- politik innebär därmed i första hand att håll- punkterna förstärks medan avvikelserna från kraven är så begränsade som möjligt. Riktlinjerna och åtgärderna i denna proposition I förhållande till riktlinjerna tar förslaget om sänkt mervärdesskatt på restaurang- och cateringtjänster sikte på att ge bättre förut- sättningar för en varaktigt högre sysselsättning. Vidare uppnås en förenklad tillämpning och en minskad administrativ börda genom att skattesatsen för dessa tjänster sänks till samma nivå som för livsmedel. Villkoren för företagande förbättras genom förslagen om förändrade 3:12-regler, reglerna för enskilda näringsidkare, expertskatten och den utökade avdragsrätten för företags utgifter för forskning och utveckling. Utöver vad som nämnts om sänkt mervärdes- skatt på restaurang- och cateringtjänster förenklas skattereglerna i en rad olika avseenden på ett sätt som också ökar effektiviteten. På det skatteadministrativa området sker detta genom förslagen om reformerat skatteförfarande. Reglerna om expertskatt förenklas liksom 3:12- reglerna genom den justerade schablonregeln. Möjligheterna att förenkla mervärdesskatte- reglerna vid import ska undersökas av en särskild utredare. Införandet av investeringssparkontot förenklar beskattningen av aktier och andra värdepapper. Förändringarna i sparandebeskattningen genom det nya investeringssparkontot innebär också en kraftfull effektivisering av skatte- uttaget, bl.a. i och med att inslaget av uppskjuten beskattning minskar inom ramen för ett minskat skatteuttag. Förskjutningen av skatteuttaget från värdepappersfonder till dess delägare görs på ett sätt som bibehåller begränsningen av skatte- krediter. Skatt på arbetsinkomster förvärvsinkomstbeskattningen 6.2Nedsatt förmånsvärde för vissa miljöbilar 6.2.1Ärendet och dess beredning I budgetpropositionen redovisade re- geringen att den har som reformambition att förlänga den tidsbegränsade nedsättningen för de bilar som är utrustade med den senaste och bästa tekniken för drift med elektricitet eller an- nan gas än gasol (prop. 2010/11:1, Förslag till statsbudget , finansplan och skattefrågor m.m., avsnitt 1.7.4). Inom utarbetades där- efter en promemoria innehållande bland annat förslag om nedsatt förmånsvärde för vissa miljöbilar. En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 4, avsnitt 1 och prome- lagförslag finns i bilaga 4, avsnitt 2. Promemorian har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4, avsnitt 3. En remissammanställning finns till- gänglig i (dnr Fi2011/1936). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över bland annat förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). Lagförslaget avsåg bland annat 61 kap. 8 a § samt punkt 3 i övergångs- bestämmelserna till lagen (2001:1175) om ändring i nämnda lag, som finns i bilaga 4, avsnitt 4. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4, avsnitt 5. I förhållande till lagrådsremissens lagförslag har det i propositionen gjorts en redaktionell ändring i lagtexten. Förmån av fri eller delvis fri bil beräknas på visst schabloniserat sätt enligt 61 kap. 511 §§ in- komstskattelagen (1999:1229). Avsikten är att förmånsvärdet i princip ska motsvara kostna- derna för en motsvarande privatägd bil med samma privata körsträcka. förmånsbilar finns det dock särskilda regler i 61 kap. 8 a § inkomstskattelagen som innebär att förmånsvärdet sätts ned under vissa förutsätt- ningar. Reglerna om nedsättning av förmånsvärdet för miljöanpassade bilar tillämpades första gången vid taxering. Reglerna innebär att förmånsvärdet för en bil som helt eller del- vis är utrustad med teknik för drift med elekt- ricitet eller med mer miljöanpassade drivmedel än bensin eller dieselolja och som därför har ett nybilspris som är högre än nybilspriset för när- mast jämförbara bil utan sådan teknik, ska sättas ned till en nivå som motsvarar förmånsvärdet för den jämförbara bilen. Reglerna infördes bland annat för att underlätta introduktionen av miljö- bilar på bilmarknaden och på så sätt skapa bättre förutsättningar för att miljöprestandan hos be- ståndet av förmånsbilar skulle öka (prop. 1999/2000:6, bet. 1999/2000:SkU7, rskr. 1999/2000:66, SFS 1999:1048). kompletterades dessa reg- ler med en tidsbegränsad möjlighet till ytterligare nedsättning av förmånsvärdet för vissa typer av miljöanpassade bilar. För bilar som är utrustade med teknik för drift med elektricitet eller med annan gas än gasol görs nedsättningen till ett värde som motsvarar av förmånsvär- det för närmast jämförbara konventionella bil, dock maximalt med . För bilar som är utrustade med teknik för drift med alkohol görs motsvarande nedsättning till av förmånsvärdet för närmast jämför- bara konventionella bil, dock maximalt med . Syftet med denna nedsätt- ning var att ytterligare underlätta introduktionen av miljöanpassade bilar och att få beståndet av dessa fordon att öka (prop. 2001/02:45, bet. 2001/02:SkU12, rskr. 2001/02:122, SFS 2001:1175). Den tidsbegränsade nedsättningen gällde initi- alt års taxering för eldrivna bi- lar och taxering för alkohol- och gas- drivna bilar. Därefter har tidsgränserna förlängts och gäller en gemensam tidsgräns års taxe- ring, dvs. till och med (prop. 2005/06:1, Förslag till statsbudget , finansplan, skattefrågor och tilläggsbudget m.m., bet. 2005/06:FiU1, rskr. 2005/06:34, SFS 2005:826). 6.2.2.2Utvecklingen av miljöanpassade bilar och drivmedel är det de fossila drivmedlen bensin och die- sel som dominerar när det gäller bilar och andra vägfordon. Dessa bränslen är ändliga resurser. Vid förbränningen av bensin och diesel upp- kommer även fossil koldioxid som spär på växt- huseffekten. Detta medför att det pågår ett in- tensivt arbete för att försöka hitta alternativa drivmedel som har lägre klimat- och miljöpåver- kan. Drivmedlen bör även kunna tas fram i stora kvantiteter för att variationen när det gäller in- frastruktur och fordonsteknik inte ska bli alltför stor och därmed förbättra möjligheterna att ta fram nya fordon. var ett av de första länderna i vilket det genomfördes större demonstra- tionsförsök med biobränslen och eldrift för både tunga och lätta fordon. I programmen gjordes ett flertal studier om olika bränslens för- och nackdelar och deras potential. Därefter har, se- dan , hybridbilar och biobränsle- bilar börjat introduceras på marknaden, bland annat med hjälp av statliga incitament. De för- nybara drivmedel som huvudsakligen varit aktu- ella är el, biogas från rötning och etanol (E85). Det pågår dock ett intensivt arbete med att ta fram ytterligare alternativa drivmedel med bättre miljöegenskaper. El är det mest flexibla drivmedlet när det gäller produktion och energiråvara. Det finns potential att producera en tillräcklig mängd el för att tillgodose hela det globala vägtransportsy- stemet. El har minst förluster bland drivmedlen när den används för framdrivning av fordon och ger inga avgasutsläpp från fordonet. Elfordon har dock fram till varit funktio- nellt begränsade på grund av den otillräckligt ut- vecklade tekniken. säljs hy- bridbilar som dock inte går att ladda utifrån med el utan endast av el som genereras av fordonet. De är i princip bensinbilar med mycket låg bränsleförbrukning, även i stadstrafik. Dessa bi- lar har dock varit avgörande för att driva teknik- utvecklingen av elkomponenter och batterier framåt. Det har dock en snabb teknisk utveckling skett och en marknadsintro- duktion av nya fordon, s.k. laddhybrider eller plug-in-hybrider, har aviserats av biltillverkarna. Laddhybrid eller plug-in-hybrid är en vanlig hybridbil med större batteri som går att ladda från elnätet och som även kan köras på ren el- Energitillförseln kommer att ske i form av el i varierande grad beroende på i huvudsak bat- teristorlek och körmönster. Redan vid ganska små batterier kommer kanske av körningen att kunna gå på el och motsvarande mindre del tankas med annat drivmedel. Elbilar avser bilar som endast har elmotor och batteri och som är helt beroende av laddning från elnätet. Dessa fordon kan rent tekniskt sett uppnå en räckvidd upp emot . De bilar som presenterats når dock runt och kommer därmed främst att vara kortdistansfor- don. Tekniken när det gäller eldrift är emellertid fortfarande inte ekonomiskt fullt utvecklad var- för elfordonen kom- mer att vara väsentligt dyrare än fordon med en- dast förbränningsmotor. Biogas framställd genom rötning av avlopps- vatten och avfall (huvudsakligen från livsmedels- produktion) intar en särställning bland bränslena genom att den både har mycket goda egenskaper som bränsle i fordonet och eliminerar avfallets metanutsläpp.