prop · GZ031d37 · 2011-09-20 00:00:00 — I spåren av finanskrisen och eurokrisen anlitas EKN i många fler affärer och på tidigare oproblematiska marknader. växer ekonomin i andra delar av världen och den svenska exporten ökar på tillväxtmarknaderna. Detta ger nya möjligheter för svensk export. Kännedomen om EKN:s roll som exportfrämjare och en fördjupad kunskap om EKN:s garantierbjudande har ökat hos exportföretag och banker. Tillsammans med en ökad risk- medvetenhet hos företag och banker har detta lett till en fortsatt hög efterfrågan på EKN:s tjänster. De exporterande företagens efterfrågan på garantier drivs av en återhämtning i exportindustrin kombinerad med fortsatt osäker konjunktur och därmed kvardröjande riskaversion. Den markanta ökning av dröjsmål med betalning som noterades under finanskrisen har vänt. sjönk nivån på anmälda betalningsdröjsmål och skadorna ökade inte i den omfattning som befarats. Risken för skador bedöms dock inte vara över eftersom förhöjd risk för skador kan kvarstå efter en kris. Dessutom är det ännu inte möjligt att se konsekvenserna av den finansiella utvecklingen och den politiska instabiliteten som råder i delar av världen. EKN följer och utvärderar noga de affärer myndigheten är engagerad i och reagerar snabbt på tecken på problem. Den förstärkta upplåningskapaciteten hos SEK och den utökade exportkreditgarantiramen hos EKN har tillmätts stor betydelse av det svenska näringslivet. EKN har bidragit till det internationella arbetet i EU och . Aktiebolaget () har genom sin exportfinansiering medverkat både med finansiering och rådgivning i flera viktiga affärer till förmån för svensk exportindustri. medförde finanskrisen att SEK fick en än mer central roll som långivare till den svenska exportnäringen. De åtgärder som blev ett resultat av propositionen Åtgärder för förstärkt exportfinansiering (prop. 2008/09:86) medförde att SEK kunde fortsätta stödja de svenska exportörerna i ett läge då bankerna inte hade möjlighet att bevilja företagen exportkrediter. Även om ingen av dessa garantifaciliteter har utnyttjats har de haft betydelse som stödjande åtgärder för SEK:s tillgång på kapital. Med tanke på den internationella marknadsoron bör den särskilda kreditgarantin för upplåning och låneramen finnas kvar även . Företrädare för gavs möjlighet att i näringsutskott kommentera (RiR 2010:15). Utskottet uttalade sitt stöd för bolagets verksamhet och önskade följa bolagets fortsatta utveckling. Företrädare för presenterade den nya ägarstyrningen av SEK för SEK ska enligt den nya ägaranvisningen som marknadskompletterande aktör erbjuda svenska exporterande företag, eller exporterande företag med svenskt intresse, eller exporterande företags slutkunder, långfristiga finansieringslösningar. SEK ska kunna öka verksamheten och volym i kärva tider för segment som i sådana lägen inte försörjs fullgott. har fått i uppdrag att lämna en separat rapport till regeringen om riskerna i statens garanti- och kreditportfölj. Riskanalysen ska utgå ifrån statens kreditrisk och likviditetsrisk. ska avrapportera uppdraget . Myndigheten för utländska investeringar i (Invest ) har genom sin verksamhet bidragit till utländska direktinvesteringar i från såväl mogna marknader som tillväxtmarknader samt till att stärka svenska kompetenskluster inom exempelvis IT och telekom, Life Science och fordonsområdet. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att analysera Myndighetens för utländska investeringar i investeringsfrämjande verksamhet i . Syftet är att få ett fördjupat kunskapsunderlag om verksamheten med tanke på den pågående översynen av myndighetsstrukturen för Sverige-, handels- och investeringsfrämjande, inte minst med anledning av de synpunkter på verksamheten som framförts. Uppdraget ska redovisas . Den inre marknaden utgör en i det europeiska samarbetet och omfattar EU:s 27 medlemsstater samt genom även , och . gick av den svenska varuexporten till den inre marknaden och av import kom från den inre marknaden. Regeringen verkar mot denna bakgrund för en väl fungerande inre marknad med fri rörlighet för varor, tjänster, personer och kapital. En väl fungerande inre marknad genererar i förlängningen ökad tillväxt, sysselsättning och välfärd. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 är regeringens expertmyndighet för frågor om EU:s inre marknad. Swedac är ansvarig myndighet för frågor om teknisk kontroll och är nationellt ackrediteringsorgan med ansvar för samordning av marknadskontroll samt för frågor om reglerad mätteknik. Swedac:s arbete med kontroll av att varor och tjänster uppfyller gällande krav, förbättrar den inre marknadens funktionssätt och ger myndigheten en nyckelroll på den inre marknaden. har bland annat till uppgift att förse regeringen med expertstöd på inremarknadsområdet genom att tillhandahålla kvalificerade underlag och analyser. Som en röd tråd löpte Europeiska kommissionens förberedelser inför den inre marknadens 20-årsjubileum . Ett centralt inslag i förberedelserna var den tidigare kommissionären rapport om en ny strategi för den inre marknaden. Rapporten låg till grund för kommissionens meddelande På väg mot en inre marknadsakt att skapa en verkligt konkurrenskraftig social marknadsekonomi, KOM (2010:206). gjorde en omfattande och väl utförd analys av kommissionens förslag. Regeringen har redovisat sin bedömning av kommissionens förslag i en faktapromemoria (2010/11:FPM36). Kollegiet publicerade en större företagarundersökning om vilka hinder företag möter vid handel på såväl den inre marknaden som vid handel med länder utanför EU. har också ägnat stor uppmärksamhet åt e-handel genom utredningar och analyser samt genom att genomföra ett seminarium om den digitala inre marknaden. har också till uppgift att sprida information om den inre marknaden med syftet att företag och privatpersoner i större omfattning ska utnyttja de möjligheter som den inre marknaden ger. Arbetet med informationsinsatser om den inre marknaden har särskilt prioriterats . har av regeringen tilldelats ett flertal uppgifter som syftar till att få den inre marknaden att fungera bättre. I egenskap av svenskt Solvit-center arbetar kollegiet med att lösa hinder för företag och privatpersoner på den inre marknaden. Solvit etablerades 2002 som ett informellt nätverk i syfte att lösa problem som beror på att inremarknadslagstiftningen inte tillämpas korrekt. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 sammanlagt 149 ärenden, vilket är något fler än 2009. Enligt kommissionens statistik löste av de ärenden där hindret uppstått i . Detta är en förbättring jämfört med då av ärendena löstes. En central uppgift för kollegiet är att administrera procedurer enligt tjänstedirektivet (2006/123/EG) och direktivet (98/34/EG) enligt vilka svenska regler för tjänster respektive varor ska anmälas till kommissionen och de andra EU-medlemsstaterna. Syftet är att begränsa möjligheten för nya hinder att uppstå på den inre marknaden. Kollegiet har granskat 138 förslag till svenska tekniska regler för varor, varav 39 har anmälts till kommissionen. Av de svenska regelförslag som anmäldes kom reaktioner på elva. har lämnat reaktioner på fyra anmälda föreskrifter från andra medlemsstater. Genom tjänstedirektivet infördes en anmälningsprocedur för nationella föreskrifter som innehåller krav på tjänsteutövare. anmälde endast sex sådana föreskrifter, men antalet kan förväntas öka framöver. deltar även aktivt i den stående kommittén för standarder och tekniska föreskrifter och lämnar underlag till regeringen inför mötena. Vid finns också kontaktpunkter för varor och tjänster. Genom dessa funktioner hanteras, till skillnad från ovan nämnda anmälningsprocedurer, frågor om hur redan gällande regler tillämpas. I egenskap av kontaktpunkt för varor enligt förordningen (EG) 764/2008 om ömsesidigt erkännande ankommer det på att svara på frågor om vilka tekniska regler som gäller för en viss vara i samt att informera om den EU-rättsliga principen om ömsesidigt erkännande. Principen innebär att en vara som lagligen säljs i en medlemsstat också ska kunna säljas i en annan medlemsstat utan krav på ytterligare provning eller kontroll. svarade kollegiet på 17 sådana frågor. har det gällt företagare från ett annat EU-land som vill börja sälja en viss vara i . Kontaktpunkten har varit i drift endast och antalet ärenden kan förväntas öka i takt med att den blir mera känd. har också regeringens uppdrag att informera kommissionen om svenska myndigheters tillämpning av för- Kollegiet inhämtade i samband med rapportering till kommissionen information om svenska myndigheters syn på förordningens tillämpning och vidarebefordrade denna till kommissionen. Kontaktpunkten för tjänster upprättades . Tjänstekontaktpunktens främsta syfte är att underlätta för tjänsteleverantörer och tjänstemottagare att hitta information som behövs för att kunna bedriva tjänsteverksamhet i ett EU-land. Kontaktpunkten är i huvudsak webbaserad () men kompletteras av en servicefunktion. samordnar arbetet med kontaktpunkten och ansvarar för den servicefunktionen, medan ansvarar för webbsidan. samordnar information om farlig tjänsteverksamhet samt tillhandahåller information till konsumenter. servicefunktion har besvarat 110 förfrågningar. () är ett elektroniskt verktyg för informationsutbyte mellan EU-medlemsstaterna. Syftet är att underlätta det gränsöverskridande administrativa samarbetet mellan olika EU-länders förvaltningar. är nationell samordnare för IMI-systemet i . Systemet används än så länge endast för samarbete enligt tjänstedirektivet och direktivet (2005/36/EG) om yrkeskvalifikationer men ska framöver också användas inom andra områden. Swedac:s huvuduppgift är att vara nationellt ackrediteringsorgan. Ackreditering är ett system för kompetensprövning. Den som är ackrediterad har av Swedac bedömts vara kompetent att utföra en viss uppgift. trädde förordningen (EG) 765/2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter i kraft. Swedac har utsetts av regeringen att vara nationellt ackrediteringsorgan i förordningens mening. En större förändring för Swedac inträffade i och med att fordonsbesiktningen i blev konkurrensutsatt. De aktörer som önskar utföra besiktning av fordon ska vara ackrediterade av Swedac. Sammanlagt utförde Swedac tillsyn över mer än 2 000 aktörer som utför olika typer av provning eller kontroll. Swedac är ansvarig myndighet för samordning av svensk marknadskontroll. Samordningen sker bland annat genom som är placerat vid Swedac. är ett forum för informations- och erfarenhetsutbyte mellan 15 myndigheter som bedriver marknadskontroll. Rådet har sammanträtt fyra gånger . Genom har Swedac bl.a. tillhandahållit underlag för regeringens rapportering av marknadskontrollplaner till kommissionen. öppnades en myndighetsgemensam webbportal för marknadskontroll () som administreras av Swedac. Swedac deltar även i flera olika arbetsgrupper och kommittéer för marknadskontroll på i huvudsak europeisk nivå. Swedac har haft i uppdrag att stödja myndigheter i tillämpning av och anpassning till förordningen (EG) 765/2008. Förordningen skapar ett enhetligt system på EU-nivå för ackreditering, marknadskontroll och CE-märkning. Standardisering bedrivs i i tre privaträttsliga organisationer, (), Svensk Elstandard (SEK) och Informationstekniska standardiseringen (ITS). Dessa organisationer representerar också i det europeiska och internationella standardiseringsarbetet. Som paraplyorgan verkar Standardiseringsråd (SSR), i vilket de offentliga och privata huvudmännen för den svenska standardiseringen representeras. Statsbidraget till standardiseringen kanaliseras via SSR. På initiativ av inledde SSR en översyn av sin organisation. fastställdes 2 000 nya svenska standarder, varav endast ett fåtal inte överensstämde med standarder som utarbetats i det europeiska eller internationella samarbetet. Cirka 5 000 svenska experter medverkade i arbetet i de pågående projekten. I 120 av dessa projekt medverkade representanter för ideella organisationer. Deras medverkan stöds ekonomiskt genom statsbidraget till standardiseringen. Under ledning av SIS och dess brasilianska kolleger antogs en uppmärksammad internationell ISO-standard om socialt ansvar. I arbetet deltog 99 länder och 42 organisationer. Med betydande stöd ifrån har ISO, den internationella standardiseringsorganisationen, inlett ett standardiseringsarbete avseende olika produkters totala koldioxidutsläpp, så kallat Carbon footprint. De svenska standardiseringsorganen leder arbetet i cirka 250 internationella standardiseringsprojekt. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 I ett samarbetsprojekt mellan och tillsattes en koordinator vars uppgift är att höja medvetandet om standardiseringens betydelse och skapa ett nätverk på strategisk nivå för standardiseringsfrågor inom . Regeringen bedömer att genom sin verksamhet på ett bra sätt har bidragit till regeringens mål om en väl fungerande inre marknad. Många funktioner när det gäller frågor om den inre marknaden är nu samlade hos . Det medför att det har blivit relevant att betrakta myndigheten som en svensk inremarknadsmyndighet. fyller också en viktig funktion genom att tillhandahålla expertstöd till regeringen. Kollegiets informationsinsatser är av stor vikt för att sprida kunskap om den inre marknadens möjligheter till företag och privatpersoner. Swedac har genomfört sin verksamhet väl i enlighet med regeringens intentioner. Myndighetens arbete med ackreditering och annan teknisk kontroll samt dess arbete inom ramen för internationella ackrediteringsorganisationer bidrar till att förbättra den inre marknadens funktionssätt och underlättar även handeln med länder utanför den inre marknaden. Bidragen till den svenska standardiseringen har på ett effektivt sätt främjat svenska intressen i det europeiska och det internationella standardiseringsarbetet. Inom den internationella handelspolitiken är frihandel det övergripande målet. Regeringen eftersträvar ökad handel genom att värna och utveckla öppna, enkla, ickediskriminerande och legitima regler för internationell handel och investeringar. Ökad handel leder till tillväxt som i sin tur skapar bättre ekonomiska förutsättningar för medborgarna. är regeringens expertmyndighet för frågor om den internationella handelspolitiken och tillhandahåller analyser och utredningar på området till regeringen. Målet för regeringens arbete med EU:s gemensamma externa handelspolitik är att bidra 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 till tillväxt och sysselsättning, en hållbar utveckling, ett öppet samt till en ekonomisk, demokratisk och säkerhetsbefrämjande utveckling i utvecklingsländer. Regeringens första prioritet har varit att fortsatt verka för ett ambitiöst avslut på de pågående handelsförhandlingarna i (), den s.k. Doharundan, som inleddes . Ett ambitiöst resultat i Doharundan skulle stärka WTO, ge världsekonomin en skjuts, förhindra protektionism och bidra till ökad tillväxt, särskilt för utvecklingsländerna. Doharundan utgör en unik möjlighet att förbättra svenska företags marknadstillträde för jordbruksprodukter, industrivaror och tjänster i tredje land. Under större delen av 2010 gick förhandlingarna i Doharundan på sparlåga. Den har fortsatt att verka för att EU ska vara en konstruktiv och pådrivande part i förhandlingarna, som återfick viss styrkraft . Regeringen verkar för en fortlöpande dialog, i EU och internationellt, om de handelspolitiska utmaningarna i den nya globala kontexten, i syfte att lyfta fram frihandelns möjligheter och argumentera mot protektionistiska åtgärder. Detta är särskilt viktigt i ljuset av de tendenser till ökad protektionism som kan skönjas inom EU och globalt. har aktivt arbetat för att uppföljaren till , EU 2020-strategin, ska inbegripa detta perspektiv. Regeringen medverkade aktivt till att de rådsslutsatser, som antogs om EU:s nya handelsstrategi, i hög grad främjar en öppen, offensiv och utvecklingsvänlig handelspolitik. ser bilaterala och regionala frihandelsavtal som viktiga komplement till multilaterala handelsliberaliseringar inom ramen för WTO. EU har och startat och fortsatt att förhandla om frihandelsavtal med en rad länder i bl.a. , , , och vårt närområde. Förhandlingarna med kunde avslutas under det svenska EU-ordförandeskapet. avslutades även förhandlingar med och samt , och förhandlingar inleddes med och . har fortsatt verkat för en mer restriktiv användning av EU:s handelspolitiska skyddsåtgärder, särskilt antidumpning. Regeringen anser att EU behöver ett bättre regelverk på antidumpningsområdet som gynnar världshandeln. har även i WTO- sammanhang arbetat för att de pågående regelförhandlingarna i Doharundan ska leda till en påtagligt minskad användning av antidumpningsåtgärder i världshandeln. Resultaten både inom EU och WTO har dock uteblivit på grund av oenighet mellan olika medlemsstater. stödjer fortsatt EU:s arbete för att säkerställa en balanserad immaterialrättslig lagstiftning och efterlevnad av denna lagstiftning i olika delar av världen, bl.a. genom förhandlingarna om ACTA (Agreement). Förhandlingarna som förts mellan EU och dess medlemsstater samt ett tiotal andra länder avslutades och återstår undertecknande och ratificering av avtalet. Regeringen arbetar även aktivt för att EU:s gemensamma politik på området för investeringar ska skapa bästa möjliga förutsättningar för EU:s näringsliv. En utgångspunkt är att investeringsskyddet inte ska försämras i förhållande till det skydd som ges genom de bilaterala investeringsskyddsavtalen. Tjänstesektorn har stor betydelse för tillväxt och sysselsättning, återfinns bland världens 20 största tjänsteexportörer, både svensk tjänsteexport och tjänsteimport har ökat markant . Vidare fortsätter utvecklingen mot ett allt starkare samband mellan varu- och tjänstehandel, där tjänstedelen stadigt växer i betydelse och bör synliggöras. Regeringen verkar aktivt för gynnsamma villkor för tjänstehandeln, både inom ramen för EU:s bilaterala frihandelsavtal och i det multilaterala arbetet. ska hjälpa att lösa olika handelshinder i tredje land. Det är viktigt att strategin tillämpas på ett sådant sätt att den blir ett effektivt hjälpmedel för . Under det svenska ordförandeskapet i EU 2009 utvecklades och systematiserades formerna för samarbetet runt marknadstillträdesfrågorna i EU. Detta arbete är fortsatt prioriterat för . Regeringen har drivit arbetet vidare med att utveckla användandet av handelspolitiska instrument för att stävja klimatförändringarna. Syftet var bl.a. att bidra till ett ambitiöst resultat i FN:s klimatförhandlingar i . Regeringen har särskilt fokuserat på att argumentera för en friare handel med klimatvänliga varor, tjänster och teknologier samt för att utveckla internationella system för standarder, märkning och certifiering. I förhandlingarna mellan EU och AVS- länderna (ett 70-tal länder i , och ) om ekonomiska partnerskapsavtal har arbetet fortsatt för formella undertecknanden av interimsavtal, samt förhandlingar mot fullödiga, regionala avtal. Dialogen och förhandlingarna kommer att fortsätta . har inom EU tillsammans med ett antal likasinnade länder argumenterat för betydelsen av enklare och mer utvecklingsvänliga ursprungsregler. Reviderade ursprungsregler för EU:s handel inom ramen för Allmänna preferenssystemet antogs . Regeringen välkomnar dessa nya och enklare regler. Regeringen bedömer att genom sin verksamhet som expertmyndighet på området på ett bra sätt har bidragit till regeringens mål om en väl genomförd internationell handelspolitik. Insatser inom andra verksamhets- och utgiftsområden Handel är en förutsättning för att skapa hållbar tillväxt, ökat välstånd och för att bekämpa fattigdom. Den finansiella krisen understryker vikten av att stödja fattiga länders näringsliv och deltagande i internationell handel. För att tillvarata expertkunskaper på handelsområdet har särskilda medel fortsatt avsatts för denna myndighets medverkan i utvecklingssamarbetet. Frågor som berör företagens samhällsansvar, Corporate Social Responsibility (CSR), är ett arbetsområde inom under enheten för internationell handelspolitik, sekretariatet för Global Ansvar (GA). CSR berör alla politikområden: handels-, bistånds- och utrikespolitik. Sekretariatet Globalt Ansvar ska vara en naturlig plattform för samverkan om frågor som berör företagens samhällsansvar. GA ska vidare sprida kunskap om CSR och verka för att svenska företags och aktörers perspektiv och samlade intressen får genomslag. initierades en referensgrupp med företagsföreträdare kring CSR-relaterade frågor. Referensgruppen har tilldragit sig stort intresse och högt deltagande. Därtill har en samråds- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 grupp om CSR bidragit till ett ökat informations- och erfarenhetsutbyte mellan departement och myndigheter. Samarbetet med kring CSR har vidareutvecklats och bl.a. har utbildningsprogram genomförts som även innefattade studiebesök i . På antikorruptionsområdet har bl.a. samarbete med fördjupats. Inom har riktlinjer tagits fram till stöd för utveckling av företagsinterna antikorruptionsregler. Handels- och investeringsfrämjandet ska stärka svenska företags förmåga att ta tillvara de möjligheter som globaliseringen medför. Människor, kapital, varor, tjänster och information rör sig gränslöst i allt snabbare takt och i allt större omfattning. Förändringstakten ökar och de geografiska begränsningarna för såväl utbud som efterfrågan minskar i betydelse. Konkurrensen hårdnar och behovet av kontinuerlig förnyelse och utveckling ökar. De möjligheter som globaliseringen medför ska tas tillvara för att stärka svensk ekonomi och handel. Inom handels- och investeringsfrämjandet sker detta genom att främja svenska små och medelstora företags export och internationalisering samt svenska företags affärer på viktiga marknader. Det sker också genom att attrahera utländska direktinvesteringar. Arbetet med att stärka bilden av i utlandet underlättas genom en gemensam plattform utarbetad inom ramen för i utlandet (NSU). I den ekonomiska krisens spår riskerar trösklarna för svenska företag att handla med omvärlden att öka. När villkoren för den globala handeln försämras eller snedvrids är det särskilt angeläget att insatserna för en stärkt frihandel kompletteras med ett effektivt handels- och investeringsfrämjande. Svaga statsfinanser hos ett antal EU-länder kommer att fortsätta att påverka EU:s köpkraft. Detta är särskilt allvarligt med hänsyn till att EU-området står för av vår export. Regeringen arbetar för att skapa förutsättningar för att stödja svenskt näringslivs diversifiering till andra marknader. Ökat fokus kommer att läggas på tillväxtmarknaderna. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Regeringen fäster stor vikt vid ett internationellt affärsfrämjande som skapar förutsättningar för marknads- och företagsutveckling, och ämnar fortsätta att effektivisera och vidareutveckla denna verksamhet. De regionala exportrådgivarna har en viktig roll för att stärka små och medelstora företags internationalisering och är därför en prioriterad aktör i främjandet av internationalisering. Den potential som finns bland småföretag att ta steget ut på exportmarknaden ska tas tillvara genom att underlätta deras förmåga till internationalisering. Exportfrämjandet ska göra det enklare för svenska företag att växa internationellt. ska inom ramen för sitt statliga uppdrag erbjuda goda förutsättningar för internationell affärsutveckling med grundläggande exportservice, kompetensutveckling och kunskapsspridning om internationella marknader. Förstärkta insatser genomförs för små och medelstora företag på tillväxtmarknader och affärsområden där det finns outnyttjad potential. För att de offentliga insatser som görs på området ska nå så många företag som möjligt, och ha förutsättningar att uppnå största möjliga effekt, krävs en ökad samverkan, inklusive mellan statliga, regionala och lokala främjandeaktörer. Genom förstärkt samordning kan konkreta nya förslag om insatser och samverkansmöjligheter identifieras samt luckor och överlappningar motverkas.