prop · GY0360 · 2011-02-16 00:00:00 — b)föreslå eller avvisa några eller alla ledamöter i ett företags styrelse, annat förvaltningsorgan eller tillsynsorgan. 1 EUT L 310, 25.11.2005, s. 1 (Celex 32005L0056). Mål om tillämpningen av denna lag ska handläggas enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Vid tillämpningen av den lagen ska det som sägs där om arbets- givare gälla även för övertagande företag och deltagande företag samt det som sägs om arbetstagar- organisation gälla även för arbets- tagarnas förhandlingsdelegation. Det som sägs om kollektivavtal ska gälla även för sådana avtal som avses i denna lag. Mål om tillämpningen av denna lag ska, i den mån tvisten avser förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare, handläggas enligt lagen (1974:371) om rätte- gången i arbetstvister. I ett sådant fall ska Arbetsdomstolen vara första domstol. Vid tillämpningen av lagen om rättegången i arbetstvister ska det som sägs där om arbetsgivare gälla även för övertagande företag och deltagande företag samt det som sägs om arbetstagarorganisation gälla även för arbetstagarnas för- handlingsdelegation. Det som sägs där om kollektivavtal ska gälla även för sådana avtal som avses i denna lag. Mål om tillämpningen av denna lag ska handläggas av Arbets- domstolen som första domstol. Mål om tillåtligheten av tystnadsplikt ska handläggas skyndsamt. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning antogs och rådets direktiv /38/EG om inrättande av ett europeiskt företagsråd eller ett för- farande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare1. Direktivet ska vara genomfört i medlemsstaterna så att de nya bestämmelserna kan börja tillämpas . Den svenska versionen av direk- tivet finns i bilaga 1. Förslag till genomförande av direktivet lämnades i promemorian Ny lag om europeiska företagsråd (Ds 2010:10). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 2. Promemorians lagförslag finns i bilaga 3. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 4. Remissyttrandena och en remissammanställ- ning finns tillgängliga i (dnr A2009/2629/ARM). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 5. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. Regeringen har i allt väsentligt följt Lagrådets förslag. Lagrådets syn- punkter behandlas i avsnitt 5.3, 5.4, 5.6.2, 5.6.3, 5.8.2, 5.8.3, 5.8.5, 5.9, 5.10.7, 5.10.9, 5.10.11, 5.11.1, 5.11.2 och 5.11.5 samt i författnings- kommentaren. 4 Det nya direktivet om europeiska företagsråd 4.1Det nuvarande direktivet och lag Lagen (1996:359) om europeiska företagsråd, förkortat lag eller den nuvarande lagen, trädde i kraft (prop. 1995/96:163, bet. 1995/96:AU8, rskr. 1995/96:218). Lagen genomför rådets direktiv /45/EG av om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare2, förkortat direktiv /45/EG eller det nuvarande direktivet. Detta direktiv har ändrats dels genom rådets direktiv /74/EG av om att utvidga rådets direktiv /45/EG om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med 1EUT L 122, , s. 28 (Celex 32009L0038). 2EGT L 254, 30.9.1994, s. 64 (Celex 31994L0045). arbetstagare, till att avse Förenade kungariket3, dels genom rådets Prop. 2010/11:60 direktiv /109/EG av om anpassning av direktiv /45/EG om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare, med anledning av och anslutning4. 4.2Det nya direktivets tillkomst och rådets direktiv /38/EG av om inrättande av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare, förkortat det nya direktivet, ersätter direktiv /45/EG som upphör att gälla från och med den dag då det nya direktivets bestämmelser ska börja tillämpas i medlemsstaterna, det vill säga . Genom beslut av (nr 54/2010) har det nya direktivet blivit en del av , vilket innebär att även , och ska tillämpa bestäm- melserna. Europeiska kommissionens förslag till ett nytt direktiv presenterades . Härefter överlämnade de europeiska arbetsmarknadsparts- organisationerna Europeiska Fackliga och Businesseurope ett gemensamt förslag till vissa ändringar i kommissio- nens förslag till det dåvarande franska ordförandeskapet. Denna parts- överenskommelse kom att ligga till grund för diskussionerna i Europe- iska unionens råd och inför institutionernas respektive beslut att anta förslaget till nytt direktiv. 4.3Det nya direktivets innehåll och syfte Syftet med det nya direktivet är i huvudsak att säkerställa ett mer effek- tivt utövande av arbetstagares rättigheter till gränsöverskridande infor- mation och samråd, att öka andelen europeiska företagsråd, att förbättra rättssäkerheten och komma till rätta med vissa praktiska tillämpnings- problem samt att bättre samordna de olika EU-direktiven på området information till och samråd med arbetstagarna. Eftersom det nya direktivet innehåller ett antal väsentliga ändringar i förhållande till direktiv /45/EG genomförs dessa av tydlighetsskäl i ett nytt, omarbetat direktiv i stället för genom ändringar av det nuvarande direktivet. Det nya direktivet bygger emellertid i stora delar på det nu- varande direktivet. 3EGT L 10, , s. 22 (Celex 31997L0074). 4EUT L 363, 20.12.2006, s. 416 (Celex 32006L0109). Europeiska kommissionen har tillsatt en arbetsgrupp för att samordna EES-staternas genomförande av det nya direktivet. Arbetsgruppen, vars arbete nu är avslutat, har bestått av nationella experter från de olika staterna. Syftet med gruppens arbete var att kartlägga eventuella problem vid genomförandet av direktivet och diskutera möjliga lösningar på dessa. Arbetsgruppens slutsatser finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (dnr A2009/2629/ARM). 5 En ny lag om europeiska företagsråd Regeringens förslag: Det nya direktivet om europeiska företagsråd ska genomföras genom lag. Lagen om europeiska företagsråd ska ersättas av en ny lag om europeiska företagsråd. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser har inte haft något att erinra mot huvudprinciperna i promemorians förslag. vid ser fördelar med en ny lag. bedömer att förslagen inte står i strid med åtaganden enligt någon ILO- konvention som ratificerats av . i , som i likhet med , Akademikers och menar att kollektivavtal i princip ofta är att föredra framför lagstiftning, har vissa synpunkter. Bland annat anses förslaget på vissa punkter vara alltför minimalistiskt. , Akademikers och väl- komnar de förstärkningar som genomförts genom och rådets direktiv /38/EG om inrättande av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare, men anser att ändringarna bör arbetas in i den nuvarande lagen. Vidare anser de att det förhållandet att lagen grundas på ett minimidirektiv bör få ett tydligt avtryck i lagtexten och att lagen bör göras mer användarvänlig. avstyrker förslaget med hänvisning till att konsekvensutredningen är bristfällig. I övrigt har remissinstanserna tillstyrkt eller kommenterat vissa förslag, haft synpunkter på eller avstyrkt i vissa delar eller avstått från att yttra sig. Skälen för regeringens förslag Genomförande genom lag eller kollektivavtal? och rådets direktiv /38/EG av om inrättande av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare, förkortat det nya direktivet, kan genom- föras genom lag eller kollektivavtal. Efter samråd med arbetsmarknadens parter bedömer regeringen att förutsättningar saknas för ett införlivande av reglerna genom kollektivavtal och att genomförandet därför bör ske genom lag. , Akademikers och anger liksom i att kollektivavtal i många fall är att före- dra framför lagstiftning och att de gärna skulle medverka till att EU- direktiv införlivas genom kollektivavtal. Organisationerna har dock konstaterat att det i förevarande fall saknas förutsättningar för detta. Bland annat påpekar att det kan finnas kompletterande regler i kollektivavtal, förutsatt att skyddsnivån för arbetstagarna i direktivet därmed inte sänks. Denna fråga behandlas i avsnitt 5.5. En ny lag eller ändringar i den nuvarande lagen? Regeringen tar härefter ställning till frågan om de nya reglerna bör genomföras i lagen (1996:359) om europeiska företagsråd, förkortat den nuvarande lagen, eller om denna lag bör ersättas av en ny lag. Det nya direktivet ersätter rådets direktiv /45/EG av om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare, förkortat direktiv /45/EG eller det nuvarande direktivet, som genomförts i den nuvarande lagen och i huvudsak bygger på det direktivets bestämmelser. Det nya direktivet innehåller i förhållande till det nuvarande ett antal inte obetydliga änd- ringar eller tillägg. Visserligen innebär ändringarna inte mycket nytt i sak, men de är i vart fall av sådan karaktär att de ställer krav på betydande omarbetningar av den nuvarande lagen. Vidare bör i samband med genomförandet av de nya reglerna göras vissa ändringar av språklig eller redaktionell art i de befintliga reglerna i syfte att förtydliga lag- stiftningen eller att göra regleringen på området mer enhetlig. Regeringen anser mot denna bakgrund att den nuvarande lagen bör ersättas av en ny lag om europeiska företagsråd. vid ser med tanke på föränd- ringarnas omfattning fördelarna med en ny lag om europeiska företags- råd. , Akademikers och är däremot nega- tiva till förslaget om en ny lag och menar att de föreslagna ändringarna bör arbetas in i den nuvarande lagen eftersom införandet av en ny lag riskerar att leda till materiella försämringar för arbetstagarna, vilket artikel 12.5 i det nya direktivet förbjuder. Regeringen delar inte denna bedömning. Endast i något avseende kan förslaget betraktas som en för- sämring för arbetstagarna i förhållande till den nuvarande lagens bestämmelser, se avsnitt 5.10.1. Det är i det fallet fråga om en mindre förändring som regeringen bedömer vara rimlig och nödvändig. Den är inte avhängig införandet av den nya lagen utan hade lika gärna kunnat åstadkommas genom en ändring i den nuvarande lagen. Regeringen vill i detta sammanhang påpeka att det inte finns något generellt hinder mot att ändra genomförda bestämmelser. Artikel 12.5 tar inte heller sikte på den situationen utan ger uttryck för principen att genomförandet av det nya direktivet inte ska medföra att medlemsstaterna tvingas införa för- sämringar av den gällande nationella regleringen. har avstyrkt förslaget till ny lag med hänvisning till att konsekvensutredningen är bristfällig och har anfört följande. tar i allt väsentligt sikte på hur den ekonomiska situationen för berörda företag ändras i förhållande till vad som gäller enligt nuvarande regler. En konsekvensutredning ska emellertid omfatta förslaget i sin helhet när fråga är om en helt ny lag. Att förslaget i vissa delar kan vara identiskt med gällande regler på området innebär således inte att dessa delar kan undantas i konsekvensutredningen. En fullständig konsekvensutredning är nödvändig för att möjliggöra en samlad översyn av föreskrifternas administrativa effekter och tillgodoser också önske- målet att minimera antalet regler som inte föregåtts av en konsekvens- utredning. Av nu angivna skäl kan inte bedömas om de från administrativ synpunkt lämpligaste lösningarna valts. Regeringen vill i detta sammanhang anmärka att det i samband med genomförandet av det nya direktivet inte görs någon allmän översyn av regleringen om europeiska företagsråd. Det materiella ändringarna är av förhållandevis begränsad omfattning och hade i och för sig kunnat genomföras genom ändringar i den nuvarande lagen. Det förhållandet att regeringen föreslår att det nya direktivet ska genomföras i en ny lag hänger endast samman med att detta bedöms vara det mest användar- vänliga och den tekniskt bästa lösningen. Vissa redaktionella ändringar föreslås härutöver för att främja tillämpbarheten och enhetligheten på området. Som nämnts ovan har regeringen inte för avsikt att nu göra någon allmän översyn över den nuvarande regleringen om europeiska företagsråd. Utgångspunkten när det gäller förslagen i denna proposition är att de bestämmelser i den nuvarande lagen som inte ändras i det nya direktivet ska gälla även fortsättningsvis och att de grundläggande principer som gäller för den lagen som huvudregel ska gälla även i fortsättningen. Den nya lagens bestämmelser bör i regel på samma sätt som den nuvarande lagens utformas så att de inte avviker eller går längre än det nya direktivet. Endast undantagsvis bedöms i denna proposition någon materiell ändring i förhållande till direktivet eller den nuvarande lagen vara påkallad. , Akademikers Central- organisation, och i anser att förslaget på vissa punkter är för minimalistiskt och Att direktivet är ett minimidirektiv innebär inte att Prop. 2010/11:60 medlemsstaten ska lägga sig på direktivets miniminivå. anpassningar till vår arbetsmarknadsmodell är både rimliga och önsk- värda trots reglernas gränsöverskridande karaktär. Direktivet ger möjlig- heter att nationellt ha bättre inflytanderegler. Detta synsätt bör få avtryck i lagen. Regeringen instämmer i att det är viktigt att anpassningar sker till den svenska arbetsmarknadens förhållanden. Den föreslagna regleringen innehåller liksom den nuvarande lagen ett flertal exempel på detta, till exempel när det gäller skadestånds- och rättegångsbestämmelserna samt i fråga om hur ledamöter från ska utses till arbetstagarnas för- handlingsdelegation. Regeringen instämmer även i att direktivet är ett så kallat minimidirektiv. Frågornas gränsöverskridande karaktär gör det dock lämpligt eller till och med i vissa delar nödvändigt med sam- stämmighet länderna emellan när det gäller de nationella genom- förandena. Väsentliga skillnader mellan olika länders regler kan skapa oklarhet om vad som gäller, vilket de nya reglerna är avsedda att före- bygga. Särskilt om lagens systematik och begrepp Arbetstagarinflytande inom ramen för Europeiska unionen och EES regleras bland annat även i de direktiv som innehållsmässigt ligger nära direktiv /45/EG. Härmed avses rådets direktiv /86/EG av om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande5, rådets direktiv /72/EG av om komplettering av stadgan för europeiska kooperativa föreningar med avseende på arbetstagarinflytande6 samt och rådets direktiv /56/EG av om gränsöverskridande fusioner av bolag med begränsat ansvar7. Dessa direktiv har i genomförts genom lagen (2004:559) om arbetstagarinflytande i europa- bolag, lagen (2006:477) om arbetstagarinflytande i europakooperativ och lagen (2008:9) om arbetstagares medverkan vid gränsöverskridande fusioner. Regeringen bedömer att det är lämpligt om den föreslagna lagen så långt möjligt har samma systematik och innehåller samma begrepp och, i rimlig utsträckning, samma eller liknande formuleringar som före- kommer i dessa lagar. Den samordning som föreslås är dock endast av redaktionell eller språklig karaktär, inte materiell. , Akademikers Central- organisation och har uppmanat lagstiftaren att anpassa de nya bestämmelserna till de svenska reglerna för arbets- tagarinflytande och partsystemets roll samt att i detta arbete sträva mot att åstadkomma överensstämmelse mellan de begrepp som används i den svenska versionen av direktivet och de bestämmelser som genomför direktivets bestämmelserna i svensk rätt. Organisationerna menar att det 5EGT L 294, 10.11.2001, s. 22 (Celex 32001L0086). 6EUT L 207, , s. 25 (Celex 32003L0072). 7EUT L 310, 25.11.2005, s. 1 (Celex 32005L0056). är olyckligt att redan komplexa bestämmelser tyngs av att innehålla flera Prop. 2010/11:60 begrepp på svenska som avser samma sak, särskilt när de i stor utsträck- ning ska tillämpas av personer som vanligtvis inte arbetar med att tolka lagtexter eller i övrigt har erfarenhet av EU-rätt. Regeringen, som i och för sig kan dela organisationernas uppfattning i fråga om systemets komplexitet när det gäller arbetstagarinflytande på den europeiska nivån, anser att det är av stor vikt att det i den svenska lagstiftningen finns en överensstämmelse i fråga om systematik och begreppsanvändning på detta område. I syfte att främja tillgängligheten och användarvänligheten föreslår regeringen en ny lag. Regeringen strävar, som angivits ovan, av samma skäl efter att i rimlig utsträckning åstadkomma en likartad systematik som i de närbesläktade lagarna om arbetstagarinflytande i europabolag och europakooperativ samt vid gränsöverskridande fusioner. Det läggs även vikt vid att i den nya lagen använda enhetliga och inarbetade begrepp dels från den nuvarande lagen, dels från de nämnda näraliggande lagarna om arbetstagarinflytande. Regeringen gör bedömningen att lagstiftningen på området snarare skulle tyngas av införandet av nya begrepp som använts i den svenska versio- nen av det nya direktivet. 5.2Lagens innehåll och syfte Regeringens förslag: Lagen ska innehålla bestämmelser om informa- tion till och samråd med arbetstagare i gränsöverskridande frågor inom ramen för ett europeiskt företagsråd eller något annat förfarande för information till och samråd med arbetstagare. Förfarandena för information och samråd ska vara ändamålsenliga och möjliggöra ett effektivt beslutsfattande i gemenskapsföretaget eller företagsgruppen. Promemorians förslag: Överensstämmer med undantag för vissa för- tydliganden och redaktionella ändringar med regeringens förslag. Remissinstanserna: , Akademikers och ställer sig positiva till att lagens syfte klargörs i lagtexten. I likhet med i anser de att definitionen av samråd bör förtydligas i visst avseende. Ingen av remissinstanserna i övrigt har berört frågorna särskilt. Skälen för regeringens förslag: I artikel 1 i det nya direktivet anges att målet med direktivet är att förbättra arbetstagarnas rätt till information och samråd i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag. I detta syfte ska ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande för informa- tion till och samråd med arbetstagare inrättas i alla gemenskapsföretag och alla grupper av gemenskapsföretag vid begäran om detta enligt för- farandet i artikel 5.1. Arrangemangen för information till och samråd med arbetstagarna ska fastställas och genomföras på ett ändamålsenligt sätt och så att företaget eller företagsgruppen kan fatta beslut på ett effektivt sätt. I promemorian föreslås att lagen ska innehålla bestämmelser som klar- gör lagens innehåll och syfte. Regeringen bedömer, i likhet med , Akademikers Central- organisation och , att detta är lämpligt. Av den föreslagna lagens inledande paragraf bör därför på samma sätt som i den nuvarande lagen framgå att i lagen ska regleras förfaranden för information till och samråd med arbetstagare inom ramen för ett europeiskt företagsråd eller något annat förfarande för information till eller samråd med arbetstagare i gemenskapsföretag och företagsgrupper som verkar i minst två EES-stater. Eftersom det i det nya direktivet för- tydligas att informationen och samrådet ska avse gränsöverskridande frågor bör motsvarande klargörande tillägg göras redan här. Se vidare avsnitt 5.3 om definitionen av gränsöverskridande fråga. Vidare bör, på samma sätt som i det nya direktivet, inledningsvis anges att förfarandena för information och samråd ska vara ändamålsenliga och genomföras så att beslut i gemenskapsföretaget eller företagsgruppen kan fattas på ett effektivt sätt. Av direktivet följer att samrådet ska ske på ett sätt som gör det meningsfullt. Motsvarande princip gäller för hur in- formation ska lämnas. I det nya direktivet införs delvis nya definitioner av begreppen in- formation och samråd i artikel 2. Med information avses enligt det nya direktivet arbetsgivarens över- lämnande av uppgifter till arbetstagarrepresentanterna som gör det möjligt för dem att sätta sig in i vad den behandlade frågan avser och granska den. Informationen ska överlämnas vid ett sådant tillfälle, på ett sådant sätt och med ett sådant innehåll som möjliggör för arbetstagar- representanterna att ingående bedöma de eventuella konsekvenserna och vid behov förbereda samråd med arbetsgivarparten. Med samråd avses enligt det nya direktivet upprättandet av en dialog och utbyte av åsikter mellan arbetstagarrepresentanterna och arbetsgivar- sidan (den centrala ledningen eller varje annan mer passande lednings- nivå) vid ett sådant tillfälle, på ett sådant sätt och med ett sådant innehåll som gör det möjligt för arbetstagarrepresentanterna att, på grundval av de uppgifter de fått, inom rimlig tid kunna avge ett yttrande, vilket kan beaktas av behörigt organ inom gemenskapsföretaget eller gruppen av gemenskapsföretag, om de föreslagna åtgärder som berörs av samrådet, utan att det påverkar företagsledningens ansvar. För att genomföra direktivet i dessa avseenden bedömer regeringen att det är lämpligt att ta in bestämmelser motsvarande dessa definitioner i inledningen av den föreslagna lagen. Bestämmelserna bör utformas så att de klargör lagens syfte och preciserar det närmare innehållet i den in- formation som ska lämnas och det samråd som ska hållas. Det bör nämnas att begreppet information förekommer även i ett annat sammanhang. Enligt artikel 4.4 i det nya direktivet ska information överlämnas till arbetstagarsidan av ledningen för att förhandlingar om inrättande av ett företagsråd eller något annat förfarande för information till och samråd med arbetstagare ska kunna inledas. Den information som avses där gäller uppgifter om till exempel antal arbetstagare eller gemen- skapsföretagets eller företagsgruppens struktur, det vill säga uppgifter som krävs för att bedöma om förutsättningar finns för inledande av för- handlingar för inrättande av ett europeiskt företagsråd eller något annat informations- och samrådsförfarande. Att såsom i direktivet ha en definition av begreppet information skulle mot denna bakgrund riskera att leda till förvirring. Regeringen anser därför att det är bättre att låta sammanhanget i vilket begreppet förekommer i lagen avgöra dess betydelse. Se vidare avsnitt 5.6.2. , Akademikers Central- organisation och anser liksom Lands- organisationen i att det bör förtydligas i lagens förarbeten att samråd även innefattar rätten att avge ett skriftligt yttrande. Regeringen konstaterar att synpunkter mycket väl kan lämnas i form av skriftliga yttranden och att det i allmänhet kan synas vara det mest lämpliga, men att det inte kan sägas finnas någon absolut sådan rätt, jämför de engelska språkversionerna där motsvarande skrivning är to express an opinion. Regeringen vill i detta sammanhand erinra om att ett samråd måste genomföras med beaktande av principerna om att det måste ske på ett sätt som gör samrådet meningsfullt, men också så att företaget kan fatta beslut på ett effektivt sätt. I förslaget har den aktuella bestämmelsen i nu aktuellt avseende utformats i enlighet med en liknande bestämmelse i lagen om arbetstagarinflytande i europabolag. Organisationerna menar vidare att promemorians lagförslag innehåller alltför många passiva skrivningar som inte tillräckligt tar till vara arbets- tagarnas bidragande roll i medbestämmandeprocessen. Som exempel framhålls formuleringen att samråd ska ske på ett sådant sätt att arbets- tagarrepresentanterna inom rimlig tid kan lämna synpunkter vilka kan beaktas av gemenskapsföretaget eller företagsgruppen i beslutsprocessen.