prop · GY0392 · 2011-03-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2010/11:92 Ramavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att godkänner ramavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken (), å andra sidan. Förhandlingarna om ett nytt ramavtal avslutades , och undertecknandet skedde . Ett tidigare ramavtal mellan och undertecknades 1996 och hade som syfte att bredda och fördjupa handeln och det ekonomiska, tekniska, vetenskapliga och industriella samarbetet. Efter att förhandlingar om ett frihandelsavtal mellan och inletts önskade EU uppgradera ramavtalet . Det uppdaterade ramavtalet, som är avsett att stärka den politiska dialogen, tar som grundval för samarbetet de demokratiska principerna, de mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna och rättsstatsprincipen. Avtalet berör samarbete på ett brett spektrum av områden, såsom miljö och klimat, energi, vetenskap och teknologi, luft- och sjöfart samt kultur och utbildning. Avtalet omfattar även frågor om migration, människo- smuggling och penningtvätt, ansträngningar för att bekämpa terrorism och spridning av massförstörelsevapen samt samarbete på det brottsbekämpande området. Mellan ram- och frihandelsavtalen finns en juridisk länk som innebär att förmånerna i frihandelsavtalet kan sägas upp om någon part bryter mot de essentiella elementen i ramavtalet, dvs. de som handlar om mänskliga rättigheter och icke-spridning. Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Ärendet och dess beredning.............................................................. Utvecklingen i Republiken ..................................................... Grundval och tillämpningsområden................................... Politisk dialog och politiskt samarbete............................... Samarbete i regionala och internationella organisationer .. Samarbete på området ekonomisk utveckling.................... Samarbete på området hållbar utveckling .......................... Samarbete inom kultur och utbildning............................. Samarbete på området rättvisa, frihet och säkerhet.......... Samarbete inom andra områden....................................... Godkännande av avtalet.................................................................. Skälen för regeringens förslag ......................................... Ramavtal mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan......................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Regeringen föreslår att godkänner ramavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan (avsnitt 7). 2 Ärendet och dess beredning bemyndigades Europeiska kommissionen av Rådet att inleda förhandlingar med Republiken om ett förnyat och utvidgat ramavtal, som skulle ersätta det tidigare ramavtalet som undertecknades 1996 och trädde i kraft . Förhandlingarna avslutades under det svenska EU-ordförandeskapet med en avtalsparafering . , som förhandlats parallellt med ramavtalet paraferades och godkändes av alla EU:s medlems- länder vid ett utrikesministermöte . Genom ram- och frihandelsavtalen etablerar EU ett strategiskt partnerskap med . utgör ett blandat avtal, dvs. både EU och medlemsländerna är avtalsparter tillsammans med . kommer att tillämpas provisoriskt efter att parterna anmält till varandra att alla nödvändiga förfaranden avslutats. har utvecklats på endast till en stark ekonomi den femtonde största i världen med ett betydande välstånd och en fullödig demokrati med direktval såväl till presidentposten som till parlamentet. Invånarantalet är 49 miljoner och ytan motsvarar en femtedel av . Levnadsstandarden i landet är god. kom på tolfte plats i FN:s index för mänsklig utveckling, HDI. Ett system för hälsovård och social välfärd finns, utbildning prioriteras och tar i anspråk av statens budget. Andelen som går vidare från gymnasium till universitet och högskola är . är världens tionde största exportland. Landet har uppvisat den starkaste ekonomiska återhämtningen bland och blev det första OECD-land som åter nådde en positiv årlig tillväxt efter utbrottet av finanskrisen. Industriproduktionen är inriktad på högteknologiska produkter med en konkurrenskraftig elektronik- och fordonsindustri, världens främsta varvsindustri och en betydande stålindustri. är även en ledande IT-nation. Industristrukturen präglas av stora företagskonglomerat, såsom , , LG och SK, vilkas betydelse för landet är avsevärd. uppskattas stå för av export. 4 Utvecklingen i Republiken var Koreahalvön en japansk lydstat och både socialt och ekonomiskt starkt eftersatt. 1945 delades i en nordlig del, (Demokratiska Folk- republiken ) under sovjetisk dominans och en sydlig, (Republiken ), under amerikanskt beskydd. utbröt Korea- kriget då nordsidan invaderade syd. slöts ett stilleståndsavtal, som är i kraft, eftersom inget fredsavtal kunnat slutas. Landet var sönderslaget och saknade såväl industri som utbildade människor. Genom en medveten satsning på utbildning och infrastruktur samt enkel industriproduktion för export utvecklades ekonomin och välståndet under presidenten auktoritära ledarskap. Under hela rådde ett latent krigstillstånd, och militärens inflytande var starkt. 1980 kom general till makten genom en militärkupp. Studentdemonstrationer tilltog, krigslagar infördes och all politisk aktivitet förbjöds. var tiden mogen för en politisk liberalisering av landet. När den forne dissidenten och politiske fången övertog presidentposten från Roh Tae-woo , fick en president utan militär bakgrund. Han efterträddes av , vars politiska ambition var att skapa nationell försoning och bryta med den Nordkoreapolitik som präglats av . Han införde solskenspolitiken, en engagemangspolitik som syftade till att locka in på en väg av reform och öppenhet med hjälp av bistånd och ekonomiskt samarbete. Samarbetsprojekten fortsatte att utvecklas under efterträdaren och resulterade bl.a. i industrikomplexet Kaesong och turistanläggningen i . Den nuvarande presidenten, , som tillträdde 2008 har dock infört en mer kritisk Nordkoreapolitik med tydligare krav på att avbryter kärnvapenutvecklingen för fortsatt engage- mang från . negativa respons har lett till att spänningen höjts på Koreahalvön. sänktes en sydkoreansk korvett, , av en nordkoreansk torped. Händelsen fördömdes i och fick att ytterligare skära ner sitt ekonomiska utbyte med . besköts ön av nordkoreanskt artilleri under en sydkoreansk militärövning med fyra sydkoreanska dödsoffer som följd. I fråga om utrikespolitiken har ambitionen att verka mer aktivt på den globala arenan. Alliansen med lyfts fram av president som fundamental för , men också relationerna till har uppgraderats till ett moget, framtidsorienterat partnerskap. Med och har etablerat strategiska partnerskaps- samarbeten. har ökat sitt deltagande i inter- nationella fredsbevarande aktiviteter och har bidragit med personal i olika krishärdar, såsom och . Landet deltar även aktivt i ansträngningarna att möta andra slag av hot runt om i världen, såsom piratverksamhet, samt att bistå vid naturkatastrofer. blev medlem i /DAC, vilket välkomnades av givarsamfundet. Ambitionen är att genomföra en ökning av det relativt begränsade utvecklingsbiståndet, som framför allt riktas till länder i och . De politiska förbindelserna mellan och är goda och långvariga. deltog med ett fältsjukhus under , och har deltagit i de neutrala staternas () för sydsidan, ett åtagande som baseras på och är aktivt. Diplomatiska förbindelser upprättades . Ett kontinuerligt besöksutbyte sker på regeringsnivå, liksom mellan parlamenten samt forsknings- och akademiska institutioner med deltagande i olika tekniska, vetenskapliga och samhällsvetenskapliga konferenser och samarbeten. är en betydelsefull exportmarknad för svenska företag. Landet har pendlat mellan 19:e och 29:e plats bland våra viktigaste marknader och motsvarande plats bland våra leverantörsländer. Den svenska exporten domineras av maskiner och transportutrustning, industriell utrustning, järn och stål, papper/papp, elektriska maskiner och apparater, verktyg och telefonutrustning. Drygt ett 70-tal svenska företag har etablerat sig i med representationskontor eller hel- eller delägda dotterföretag och med varierande grad av lokal tillverkning eller licensavtal. Importen från består främst av elektronikkompo- nenter, hemelektronik, elektriska apparater, personbilar, metallvaror och sportutrustning. Svenska redare har köpt fartyg från de koreanska varven. Den svenska exporten till uppgick till och importen till . Artikel 1 fastställer de principer som ligger till grund för avtalet. innefattar respekten för de mänskliga rättigheterna, de demokratiska principerna och rättstatsprincipen. Likaså bekräftas här den vikt som parterna fäster vid och dess värderingar. och Europeiska unionen är överens om att främja hållbar utveckling och ekonomisk tillväxt för att möta globala utmaningar på miljöområdet, särskilt när det gäller klimatförändringarna. Parterna är också överens om att ingå ett fördjupat partnerskap och därigenom förstärka samarbetet på bilateral, regional och global nivå. Ett mål för samarbetet är att intensifiera den politiska dialogen och det politiska samarbetet, i synnerhet i fråga om de mänskliga rättigheterna, icke-spridning av massförstörelsevapen och bekämpande av terrorism. Ytterligare ett mål för samarbetet är att vidareutveckla de ekonomiska förbindelserna och främja ekonomiskt samarbete, liksom vetenskapligt och tekniskt utbyte till ömsesidig nytta. samarbetet för att åstadkomma en ökning av handel och investeringar och föra en fruktbar dialog om ekonomisk politik, företagssamarbete, skatte- Prop. 2010/11:92 och tullfrågor, konkurrenspolitik, frågor om informationsteknik, vetenskap, energi, transport och konsumentpolitik. Andra områden för samarbete är t.ex. hållbar utveckling, hälsofrågor, sociala frågor, miljö och naturresurser, klimatförändringar, havs- och fiskefrågor samt utvecklingsbistånd. 6.2Politisk dialog och politiskt samarbete En regelbunden politisk dialog grundad på gemensamma värderingar ska upprättas mellan Republiken och Europeiska unionen. Dialogen syftar till att främja fredliga lösningar på såväl internationella som regionala konflikter, stärka FN och andra internationella organisationer och intensifiera överläggningarna om internationell säkerhet. Ett ökat utbyte ska ske i frågor av särskilt intresse för länderna i , , och , för att främja stabilitet och välstånd i de båda regionerna. Den politiska dialogen ska genomföras i enlighet med de förfaranden som parterna enas om, i form av toppmöten mellan stats- och regerings- chefer, årliga överläggningar på ministernivå, genomgångar på tjänste- mannanivå, sektorsdialoger och delegationsutbyten mellan Europa- parlamentet och Republiken . Särskild betoning läggs på gemensam bekämpning av spridning av massförstörelsevapen och bärare av sådana vapen. Parterna ska verka för detta genom att fullgöra sina skyldigheter enligt respektive inter- nationella rättsliga instrument på området nedrustning och icke-spridning samt genom att upprätta ett effektivt system av nationella export- kontroller, slutanvändarkontroller och lämpliga civil- och straffrättsliga påföljder vid överträdelser. Parterna ser även olaglig tillverkning och överföring av handeldvapen, lätta vapen och ammunition som allvarliga hot mot internationell fred och säkerhet och förbinder sig att samarbeta i kampen mot denna verksamhet, inom ramen för internationella instrument och överens- kommelser. Parterna är även överens om att verka fullt ut till försvar för Romstadgan för , för att säkerställa att de mest allvarliga brotten mot det internationella samfundet inte förblir ostraffade. I artikel 7 bekräftas parternas avsikt att samarbeta för att förebygga och undertrycka terroristhandlingar inom ramen för tillämpliga inter- nationella konventioner och utifrån sina respektive lagar och författ- ningar samt i enlighet med FN:s generalförsamlings resolution 60/288 (2006). Detta ska bl.a. ske genom informationsutbyte och utväxling av bästa praxis när det gäller skydd för mänskliga rättigheter i kampen mot terrorism. Samarbete i regionala och internationella Parterna förbinder sig i denna artikel att samarbeta i regionala och internationella fora, såsom FN, , , , ASEM () och (ASEANs regionala forum). 6.4Samarbete på området ekonomisk utveckling I artikel 9 förbinder sig parterna att samarbeta för att främja en hållbar utveckling av handels- och investeringsflödena mellan parterna. engagera sig i en dialog och förstärka sitt samarbete i syfte att motverka handels- och investeringshinder och föra det multilaterala handels- Ett särskilt frihandelsavtal som upprättats mellan Europeiska unionen och Republiken i enlighet med artikel 43 ger verkan åt handelsbestämmelserna i detta avtal. Artikel 10 föreskriver att dialogen och informationsutbytet mellan parternas myndigheter ska intensifieras när det gäller makroekonomiska Så även samarbetet som rör revisions-, tillsyns- och reglerings- systemen i den finansiella sektorn. I fråga om företagssamarbete (artikel 11) är parterna överens om att främja det industripolitiska samarbetet, särskilt i syfte att öka möjlig- heterna för små och medelsstora företag att förbättra sin konkurrenskraft. Kontakter mellan ekonomiska aktörer, upprättande av samriskföretag och gemensamma investeringar ska uppmuntras. Företagen ska uppmanas att se till sitt sociala ansvar, uppträda ansvarsfullt och främja hållbar produktion och konsumtion. På beskattningsområdet (artikel 12) erkänner parterna principerna om öppenhet och sund skattekonkurrens och förbinder sig att genomföra Därigenom kommer parterna att förbättra det inter- nationella samarbetet på skatteområdet. I artikel 13 förbinder sig parterna att samarbeta på tullområdet, där de ska sträva efter att förenkla förfarandena, öka öppenheten och utveckla De ska även eftersträva samsyn och gemensamma åtgärder i de internationella strukturerna. I artikel 14 förbinder sig parterna att främja sund konkurrens genom att upprätthålla sin konkurrenslagstiftning och beakta konkurrensmyndig- Samverkan mellan myndigheter och ett proaktivt upprätthållande av lagstiftningen ska befrämjas. I artikel 15 framhålls informations- och kommunikationsteknikens vitala betydelse för ekonomisk och social utveckling. område ska bl.a. inriktas på åsiktsutbyte om politiken för och regleringen av elektronisk kommunikation, utfärdande av licenser, integritetsskydd och skydd av personuppgifter. Standardisering, spridning av ny teknik, forskningssamarbete och bekämpande av it-brottslighet ska likaså Prop. 2010/11:92 prioriteras. Artikel 16 framhåller att parterna ska uppmuntra samarbete inom vetenskap och teknik för fredliga ändamål. Inom energisektorn (artikel 17) syftar samarbetet bl.a. till att diversifiera energiförsörjningen genom stöd till utvecklingen av nya hållbara och förnybara energiformer samt till att främja energieffektivitet i produktion, transport, distribution och slutanvändning. Parterna avser att uppmuntra tekniköverföring för hållbar produktion och energi- effektivitet samt att stimulera kapacitetsuppbyggnad och konkurrens på energimarknaden. Inom ramen för befintliga regionala och internationella strukturer förbinder sig parterna att samarbeta i planeringen av energi- politiken, utbyta information om utvecklingen på energimarknaden, öka investeringarna och uppmuntra till gemensamma studie- och forsknings- projekt på energiområdet. Enligt artikel 18 ska parterna sträva efter att samarbeta inom alla relevanta områden av transportpolitiken i syfte att förbättra person- och godstransporter, främja sjö- och flygsäkerhet, öka miljöskyddet och få till stånd en minskning av utsläpp av växthusgaser från transportsektorn. När det gäller civil luftfart ska parterna diskutera ett mer omfattande samarbete för att understödja konvergens i regelhänseende och undan- röjande av hinder för affärsverksamhet. om ett civilt globalt system för satellitnavigering (GNSS) ska ligga till grund för samarbetet på detta område. I artikel 19 förbinder sig parterna att sträva efter oinskränkt tillträde till den internationella sjöfartsmarknaden och sjöfart baserad på sund konkurrens. Frågan om skeppsmäklares verksamhet i EU och i Republiken ska vid behov bli föremål för särskilda avtal. Parterna ska föra en dialog på området sjötransportpolitik. Artikel 20 berör konsumentpolitik och fastslår en gemensam strävan att öka överensstämmelsen mellan parternas konsumentlagstiftning och öka informationsutbytet på området. 6.5Samarbete på området hållbar utveckling I artikel 21 om hälsa utfäster sig parterna att samarbeta och utbyta information om hälsofrågor och gemensamt hantera gränsöverskridande hälsoproblem som exempelvis infektionssjukdomar. om hälsofrämjande åtgärder och i möjligaste mån i fråga om läkemedelssäkerhet och läkemedelsgodkännande ska eftersträvas. I enlighet med artikel 22 ska parterna stärka sitt samarbete på området sysselsättning och sociala frågor, mot bakgrund av globaliseringen och de demografiska förändringarna. Samarbetsområden kan bl.a. omfatta social integrering, vidareutveckling av yrkesfärdigheter, hälsa och säkerhet i arbetslivet samt jämställdhet mellan kvinnor och män. bekräftar att en produktiv sysselsättning är central för hållbar utveckling fattigdomsminskning och fastlår att de internationellt erkända normerna, särskilt de i ILO-deklarationen om rättigheter i arbetslivet, ska Prop. 2010/11:92 gälla. I artikel 23 fastslås nödvändigheten av att bevara naturresurser och slå vakt om biologisk mångfald. Parterna bekräftar sin ambition att intensifiera det gemensamma miljöskyddsarbetet, särskilt i fråga om klimat- och energifrågor, avtal på miljöområdet och miljöteknik. Parterna erkänner i artikel 24 det globala hot som klimatförändringarna utgör och behovet av åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser. Dialogen och samarbetet på detta område ska stärkas på politisk, strategisk och teknisk nivå och bl.a. inriktas på att skapa ett koldioxid- snålt samhälle, uppnå effektiv resursanvändning samt främja utbyte av expertkunskaper om handel med utsläppsrätter. När så bedöms lämpligt ska utvecklingsländernas begränsnings- och anpassningsåtgärder stödjas. Även i artiklarna 25 och 26 framhålls samverkan och informations- utbyte med syfte att nå en hållbar utveckling inom jord- och skogsbruk, landsbygdsutveckling, hav och fiske. Artikel 27 bekräftar parternas åtaganden i fråga om utbyte av infor- mation om sina strategier för utvecklingsbistånd. De bekräftar på nytt sitt åtagande enligt Parisförklaringen om biståndseffektivitet. 6.6Samarbete inom kultur och utbildning Med målet att öka förståelsen för sina respektive kulturer avser parterna att främja det kulturella utbytet samt ha ett nära samarbete i relevanta internationella fora såsom och . Utbildning bedöms vara avgörande för deltagande i den globala kunskapsbaserade ekonomin. Samarbetet på utbildningsområdet ska därför främjas, i synnerhet i fråga om högre utbildning. Utbytesprogram och stöd till samarbetsprojekt mellan utbildningsinstitutioner ska utgöra en del av detta samarbete och bl.a. syfta till att utveckla gemensamma studieprogram och stimulera rörlighet för studenter. 6.7Samarbete på området rättvisa, frihet och säkerhet Inom samarbetet på området rättvisa, frihet och säkerhet ska parterna fästa vikt vid rättstatsprincipen, rättsväsendets oberoende och tillgången till rättvis rättslig prövning. Artikel 31 fastslår att samarbetet ska utvecklas på de civil- och handelsrättsliga områdena. Tvister bör lösas genom skiljeförfarande när så är möjligt. Det straffrättsliga samarbetet syftar till att stärka ordningen för ömsesidig rättslig hjälp och utlämning. Parterna är överens om att gemensamt arbeta för att förbättra skyddet av personuppgifter, i enlighet med högsta internationella standard, såsom i FN:s riktlinjer för reglering av behandlingen av elektroniska dokument Prop. 2010/11:92 som innehåller personuppgifter. Genom artikel 33 åtar sig parterna att motverka olaglig migration, människosmuggling och människohandel. Parterna förbinder sig att återta medborgare som olagligen uppehåller sig på den andra partens territorium och ska om så bedöms lämpligt ingå ett avtal vid återtagande av medborgare inklusive medborgare från andra länder och statslösa personer. Artikel 34 behandlar narkotikabekämpning. Parterna ska i enlighet med sina lagar och författningar sträva efter att minska tillgången till och handeln med narkotika samt begränsa skadorna av narkotikamissbruk. Marknadsreglering och samordning mellan berörda myndigheter ska främjas och åtgärderna baseras på relevanta internationella konventioner. I artikel 35 bekräftar parterna sin ambition att bidra till kampen mot organiserad, ekonomisk och finansiell brottslighet, genom att uppfylla ömsesidiga internationella förpliktelser på området och främja genom- förandet av FN:s konventioner om organiserad gränsöverskridande brottslighet och om korruption. Artikel 36 fastslår att parterna gemensamt ska arbeta för att motverka att de finansiella systemen används till penningtvätt och finansiering av terrorism. Artikel 37 handlar om stärkt samarbete i fråga om bekämpning av it-brottslighet och artikel 38 om att myndigheter ska samarbeta för att motverka gränsöver- skridande brottslighet. 6.8Samarbete inom andra områden Artikel 39 tar upp samarbete på området turism med sikte på att främja ömsesidig förståelse och en hållbar utveckling av turismen. Detta samarbete kan särskilt ta sig uttryck i anordnande av turismevenemang och utbyte av information och samverkan i fråga om att bevara kulturarvet. Artikel 40 framhåller det civila samhällets roll och potentiella betydelse för samarbetet mellan parterna, och slår fast att en effektiv dialog med civilsamhället ska uppmuntras. Parterna ska enligt artikel 41 även samarbeta för en modernisering av den offentliga förvaltningen genom utbyte av erfarenheter och god praxis, med syftet att främja organisatorisk effektivitet och transparens. Artikel 42 fastslår att parternas statistiksystem ska harmoniseras för att åstadkomma internationellt jämförbar och tillförlitlig statistik. Samarbetet kan bl.a. ta sig uttryck i särskilda program och projekt på bilateral eller multilateral nivå. Detta avtal ersätter ramavtalet om handel och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater och Republiken , som undertecknades i och trädde i kraft . Hänvisningar till det föregående avtalet ska betraktas som hänvisningar till detta avtal, som kan kompletteras genom att parterna ingår särskilda avtal på de områden som berörs i detta avtal. Dessa ska då betraktas som en del av de samlade bilaterala förbindelserna inom en gemensam institutionell ram. Detsamma gäller befintliga avtal på områden som berörs i detta avtal. Genom artikel 44 inrättar parterna en gemensam kommitté bestående av företrädare för ledamöterna av Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen, å ena sidan, och företrädare för Republiken , å andra sidan. Den gemensamma kommittén ska sammanträda en gång , växelvis i och . Särskilda sammanträden kan hållas på begäran av parterna, vilka även turas om att inneha ordförandeskapet. Samråden i denna kommitté syftar till att underlätta genomförandet av avtalet och bibehålla samstämmigheten mellan parterna. Det åligger den gemensamma kommittén att bl.a. prioritera målen för avtalet, lösa tvister, avvärja eventuella problem och föreslå frågor av gemensamt intresse. Enligt artikel 45 ankommer det även på kommittén att granska all information som läggs fram av någondera part om underlåtenhet att fullgöra avtalets skyldigheter.