prop · GZ031d19 · 2011-09-20 00:00:00 — Eftersom bolaget i normalfallet inte finansierar sin verksamhet med lån kan en utökad investeringstakt endast ske genom att det egna kapitalet förstärks. förväntas möjligheter till avyttringar av pågående investeringar vara begränsade, framför allt på grund av att de investeringar som möjliggjorts genom de senaste årens kapitaltillskott befinner sig i en tillväxtfas och därför ännu inte kan avyttras. Sammantaget begränsar detta utrymmet för nyinvesteringar. Det är viktigt att bolaget kan upprätthålla en jämn och uthållig investeringsvolym, även under de år då återflödena är begränsade. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Mot bakgrund av ovanstående föreslår därför regeringen att bemyndigar regeringen att för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om kapitaltillskott till om . För att bolaget ska kunna planera och bedriva sin verksamhet på ett strategiskt och hållbart sätt krävs en förutsägbarhet vad gäller de resurser långsiktigt förväntas disponera. En långsiktig strategi har också efterfrågats av och . Regeringen aviserar därför redan nu att den avser att återkomma till i budgetpropositionerna med förslag om ytterligare kapitaltillskott till om 2013 respektive 2014. Givet ovanstående förslag till kapitaltillskott om sammanlagt uppskattas uthålliga investeringsvolym till ca . föreslår regeringen att anslaget 1:1 27 869 770 000 kronor, vilket är en med 434 217 000 kronor jämfört med anslagna medel (inklusive tilläggsbudgetar till statens budget 2011). , 2014 och 2015 beräknas anslaget till 29 , 30 respektive 32 . Regeringen föreslår att bemyndiganderamen för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet uppgår till 44 . Med anledning av att kontoret för seniore civile representant i organiseras som ett ordinarie sektionskansli under ambassaden i , föreslår regeringen att anslaget 1:1 Biståndsverksamhet minskas med som det under utgiftsområde 1 upptagna anslaget 4:1 m.m. ökas med motsvarande belopp. Tabell 3.7 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:1 Förändring till följd av: -1 267 206 -1 350 992 -1 442 860 till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Tabell 3.8 Anslagsutveckling för 1:2 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 945 911 tkr prisnivå. 3Motsvarar 945 303 tkr prisnivå. 4Motsvarar 945 303 tkr prisnivå. Sida är, enligt förordningen SFS 2010:1080 med instruktion för (Sida), en myndighet med ansvar för att hantera bidrag eller annan finansiering till stöd för insatser som kostnadseffektivt bidrar till att uppfylla målen för det internationella utvecklingssamarbetet, inklusive det humanitära biståndet, och reformsamarbetet i , som en del i genomförandet av politik för global utveckling. Regeringen vidtog en rad åtgärder för att komma tillrätta med de brister som uppmärksammats i hanteringen av Sidas ekonomi, verksamhet och organisation. Förändringar gjordes bl.a. i myndighetens instruktion och ledning. Viktiga framsteg görs nu inom myndigheten att nå en ekonomi i balans samt genomföra nödvändiga förändringar inom områden som intern styrning och kontroll, ledarskap, organisationskultur, arbetssätt och kompetens. Detta arbete kommer att fortsätta även . För Sidas arbete med bidragshantering föreslår regeringen att överförs från utgiftsområde 1 anslaget 4:1 m.m. till anslaget 1:2 . närvaro har stärkts i ett antal länder gentemot vilka har ett långsiktigt biståndsåtagande. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 administration vid 10 ambassader planeras, som ett led i detta arbete, flyttas över från Sida till fr.o.m. . Dessutom berörs även vissa administrativa funktioner på Sida och . Regeringen föreslår därför att överförs från anslaget 1:2 till utgiftsområde 1 , anslag 4:1 har anslaget 1:2 tillförts för ökade kostnader för säkerheten i och . De högre säkerhetskostnaderna bedöms kvarstå och även öka . Mot denna bakgrund föreslår regeringen att tillförs anslaget 1:2 . Regeringen föreslår även att anslaget 1:2 ökas med för Sidas del av kostnaderna för den verksamhet som successivt byggs upp vid utlandsmyndigheten i Mazar-e , . Finansiering sker genom att anslag 1:1 Biståndsverksamhet minskas med motsvarande belopp. Vidare ökas anslaget med på grund av valutajustering. Regeringen föreslår vidare att verksamheten vid i bör finansieras med anslaget 1:2 istället för med anslag 1:1 Biståndsverksamhet. föreslås därför ökas med . Finansiering sker genom motsvarande minskning på anslag 1:1 Biståndsverksamhet. I enlighet med beslut med anledning av ekonomiska vårproposition flyttas de ändamål och verksamheter som avser Sidas Östersjöenhet och som finansieras från anslaget 1:2 till utgiftsområde 5 Internationell samverkan. Mot denna bakgrund minskas den del av anslaget som ej är klassificerat som bistånd enligt /DAC:s definition med till . föreslår regeringen därmed att anslaget 1:2 anvisas , varav ej är klassificerat som 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 utvecklingsbistånd enligt /DAC:s definition. , 2014 och 2015 beräknas anslaget till , respektive 1 . Tabell 3.9 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:2 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. Tabell 3.10 Anslagsutveckling för 1:3 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 15 506 tkr prisnivå. 3Motsvarar 15 485 tkr prisnivå. 4Motsvarar 15 484 tkr prisnivå. () är, enligt förordningen (2007:1222) med instruktion för , ett nordiskt centrum vars främsta uppgift är att främja och driva vetenskaplig forskning om , främja samarbete mellan nordiska och afrikanska forskare, vara ett dokumentationscentrum för forskning och studier om samt informera om sådan forskning. Detta arbete utförs inom tre verksamhetsområden: forskning, kommunikation och bibliotek. har fortsatt att genomdriva flera positiva förändringar, främst inom de förvaltningsrelaterade delarna. De administrativa kostnaderna har kraftigt reducerats genom effektivisering och att personal har sagts upp. Utrymme finns att fortsätta reformarbetet inom forskningsverksamheten. Idéerna om hur forskningen skulle kunna stärkas kvalitetsmässigt och dess relevans öka behöver få genomslag. Resultat av reformarbetet inom forskningsverksamheten syns framför allt i hur arbetet har organiserats. Regeringen föreslår att anslaget 1:3 , 2014 och 2015 beräknas anslaget till , respektive . Utöver anslaget 1:3 erhåller ett verksamhetsbidrag från anslaget 1:1 Biståndsverksamhet på för 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Från övriga nordiska länder erhålls ca . Tabell 3.11 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:3 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. Tabell 3.12 Anslagsutveckling för 1:4 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 58 219 tkr prisnivå. 3Motsvarar 58 140 tkr prisnivå. 4Motsvarar 58 139 tkr prisnivå. (FBA) är, enligt förordningen (2007:1218) med instruktion för , en central myndighet för att stärka den svenska och internationella förmågan inom området konflikt- och krishantering, med särskild inriktning på fredsinsatser. FBA:s verksamhet har utvecklats och fortsatt genomförts väl. Det från Sida delvis övertagna ansvaret för personal- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 försörjning till internationella civila freds- och säkerhetsfrämjande insatser har utvecklats och är nu fullt etablerat i myndighetens övriga verksamhet. FBA har även fortsatt att utveckla och konsolidera övriga instrument och verktyg inom det civila området såsom bl.a. säkerhetssektorreform (SSR), avväpning, demobilisering och återanpassning av f.d. kombattanter () och konflikthantering, konfliktförebyggande, medling och forskning. Personalförsörjningsområdet är fortsatt det uppdrag som myndigheten främst utökat sin verksamhet inom på grund av ökad efterfrågan på svensk civil personal till internationella insatser. Regeringen föreslår att anslaget 1:4 ökas med . Dessa medel avses användas för kostnader förknippade med två befattningar till stöd för den seniore civile representanten i Mazar-e , . föreslår regeringen att anslaget 1:4 , 2014 och 2015 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.13 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:4 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 3.7.51.5 : Internationellt utvecklingssamarbete Tabell 3.14 Anslagsutveckling för 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Enligt lagen (2002:1023) med instruktion för ska bedriva internationellt utvecklingssamarbete i enlighet med vad beslutat. Under anslaget anvisas medel för internationella utvecklingssamarbete. Medlen används i överensstämmelse med /DAC:s definition av bistånd och inom ramen för målen för svensk biståndspolitik. internationella utvecklingssamarbete utgör en egen verksamhetsgren. Verksamheten redovisas under avsnittet under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning. har vidare publicerat en uppföljningsrapport som beskriver inriktningen, resultat och effekter av myndighetens internationella utvecklingssamarbete. har beslutat att föra bort det anslagssparande som översteg av anslaget som en indragning av anslagsbelopp. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 3.15 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete Erhållet/föreslaget bemyndigande internationella utvecklingssamarbete utgör en viktig del av internationella utvecklingssamarbete. Målet är att inom ramen för svensk biståndspolitik stärka de nationella revisions-organens kapacitet och förmåga att bedriva offentlig revision, stärka parlamentens kontrollmakt och bidra till uppbyggnaden av god förvaltning och korruptionsbekämpning i utvecklingsländer. Huvudinriktningen bör vara långsiktigt institutionellt samarbete. Utvecklingssamarbetet initieras, planeras och genomförs i direkt samverkan med samarbets-landets nationella revisionsmyndighet. har bedrivit nio samarbetsprojekt. Bland samarbetsländerna kan nämnas Bosnien och , , och . Genom samverkan med den regionala organisationen ges stöd åt 23 nationella revisionsorgan, bl.a. i södra . motsvarade verksamhetsvolymen av anvisat anslag. bedömer att verksamheten fortsatt bör bedrivas på en nominellt oförändrad nivå. bedömer således att en anslagstilldelning om och är en lämplig nivå för anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete. De samarbetsavtal om internationellt utvecklingssamarbete som ingår förutsätter fleråriga åtaganden. bedömer således att behöver göra åtaganden inom ramen för anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete som medför behov av anslagsmedel efter . beräknar att myndigheten kommer att ingå fleråriga avtal om samarbetsprojekt som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 20132015. har uppdragit åt en revisionsbyrå att utföra extern revision av . Revisionen har i sin revisionsberättelse bedömt årsredovisning som i allt väsentligt rättvisande. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 3.16 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. föreslår att anslag 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete för ska anvisas med . Även , 2014 och 2015 bör anslaget beräknas till . förslår att bemyndigar att för anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete ingå avtal om samarbetsprojekt som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst under 2013-2015. Tabell 3.17 Anslagsutveckling för 1:6 internationellt utvecklingssamarbete 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 22 886 tkr prisnivå. 3Motsvarar 22 855 tkr prisnivå. 4Motsvarar 22 854 tkr prisnivå. internationellt utvecklingssamarbete (SADEV) har, enligt förordningen (2007:1300) med instruktion för internationellt utvecklingssamarbete, till uppgift att självständigt eller i samarbete med andra aktörer genomföra utvärderingar av det svenska internationella utvecklingssamarbetet samt reformsamarbetet i . Inom ramen för detta ska myndigheten också främja utvecklingen av utvärderingskapacitet i samarbetsländerna. SADEV har en central roll i arbetet med att utveckla styrningen av utvecklingssamarbetet genom myndighetens utvärderingar av samarbetets resultat och effektiviteten i användningen av biståndsmedel. har myndigheten bl.a. redovisat utvärderingar av demokratibistånd genom partianknutna organisationer, Parisdeklarationen och av samarbetsstrategi för . Inriktningen i myndighetens redovisade plan för pågående och planerade utvärderingar är relevant och kommer sammantaget att utgöra ett viktigt bidrag inför den fortsatta utformningen av utvecklingssamarbetet. Regeringen föreslår att anslaget 1:6 internationellt utvecklingssamarbete anvisas . , 2014 och 2015 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.18 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:6 internationellt utvecklingssamarbete Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Reformsamarbete i består av ett anslag och omfattar utvecklingssamarbete genom Sida, , Strålsäkerhets- myndigheten, samt . Verksamheten, som bedrivs i , och , finansieras från biståndsramen. Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom område Reformsamarbete i 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Målen för Reformsamarbete i är: Stärkt demokrati, rättvis och hållbar utveckling samt närmande till Europeiska unionen och dess värdegrunder. Regeringen lämnade en skrivelse till om biståndets resultat (skr. 2010/11:167). För en sammanfattning se kapitel 3 Internationellt utvecklingssamarbete. Av de gemensamma utvecklingsmålen, millenniemålen (MDG) som fastställdes är det framför allt två som fokuserar på inom Reformsamarbetet i . Dessa är MDG 3 Främja jämställdhet och öka kvinnors makt samt MDG 7 Säkerställa en miljömässigt hållbar utveckling. Inom det senare ska arbetet inriktas både mot delmål 9 Integrera principerna om hållbar utveckling i den nationella politiken och i de nationella programmen och vända trenden att naturresurser går förlorade samt mot 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 delmål 10 Halvera andelen människor som saknar tillgång till rent dricksvatten och godtagbar sanitär standard till 2015. Reformsamarbetet styrs via samarbetsstrategierna vilka samtliga ger prioritet åt jämställdhetsfrågor och flertalet omfattar insatser inom miljösektorn. långa erfarenhet av dessa frågor ger goda möjligheter att nå konkreta resultat vad gäller dessa båda MDG inom ramen för Reformsamarbetet i . Inom MDG 3 görs en rad insatser i samarbetsländerna. Dessa syftar bl.a. till att stärka möjligheterna för kvinnors ökade deltagande i politik och förvaltning, förbättra samarbetsländers efterlevnad av åtaganden inom ramen för Konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW), öka efterlevnaden av lagstiftning mot könsrelaterat våld och stärka samordningen av givarsamfundets insatser på jämställdhetsområdet. Jämställdhet är också en s.k. dialogfråga mellan och flera samarbetsländer. I MDG 7, delmål 9, inriktas pågående arbete inom Reformsamarbetet i på att uppfylla detta mål genom att effektivisera och minska energianvändningen i . Det svenska stödet bidrar till att uppfylla indikator 28. Koldioxidutsläpp per capita och användning av ozonförstörande substanser. Möjligheterna att nå resultat mot detta mål är stort i , där användningen av energi ofta är påfallande ineffektiv. För att nå delmål 10 lämnar finansiering till investeringar i miljöinfrastruktur, ofta i samarbete med andra givare och internationella finansiella institutioner. Stödet avser även kapacitetsbyggande hos berörda myndigheter i mottagarländerna, för att möjliggöra långsiktig hållbarhet för insatserna. Som exempel kan nämnas det planerade samarbetet i Bosnien och , där målsättningen är förbättrad miljöinfrastruktur avseende vattenförsörjning, avlopps- och avfallshantering. Stödet genomförs tillsammans med Europeiska investeringsbanken (EIB). I samarbetar med Europeiska () för att färdigställa två projekt inom vattenförsörjning. I fokuseras arbetet på kapacitetsbyggande inom administrationen, för att i ett senare skede möjliggöra infrastrukturinvesteringar. EU-närmandet är den starkaste drivkraften för reformer i samarbetsländerna, såväl i som på . Anpassningen till och kraven på att uppfylla de politiska och ekonomiska s.k. Köpenhamnskriterierna, innebär omfattande krav på reformer i samarbetsländerna inom en lång rad samhällsområden. För huvuddelen av länderna i är fortsatt EU-integration ett högt prioriterat mål. Förhandlingarna om associerings- och frihandelsavtal med EU ställer höga krav på ländernas förmåga att effektivisera och anpassa nationella regelverk. Kapaciteten i statsförvaltningen behöver fortsatt stärkas för att understödja detta. För länderna i har lanseringen 2009 av Östliga partnerskapet inneburit ökat fokus från EU:s sida på dessa länders EU-närmande, både i ett bilateralt och multilateralt spår. Det nya partnerskapet skapar bl.a. ett tydligare ramverk och incitament för länderna att närma sig EU inom olika områden. Demokrati och mänskliga rättigheter Sektorerna demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet återfinns i samtliga samarbetsstrategier för länderna i , på och för . Samarbetet ska ha ett reformperspektiv och inriktas på att stödja ett närmande till EU:s grundläggande värderingar, principer och normer. Samarbetet ska omfatta både policy- och kapacitetsutveckling. stöd ska också fokusera på att stärka ett livskraftigt och pluralistiskt civilt samhälle, som en förutsättning för en fortsatt demokratisk utveckling. Inriktningen skapar förutsättningar för ansvarsutkrävande och politisk delaktighet och bör vara fokus för fortsatt svenskt stöd. Detta är särskilt angeläget i de fall den demokratiska utvecklingen riskerar att försämras. utgör en av de främsta givarna till länderna i regionen och har därigenom goda förutsättningar för att fortsatt bidra till detta. Genom aktiv samordning med EU:s bistånd uppnås ytterligare genomslag och effektivitet. Som exempel på planerat stöd kan nämnas projekt i för att förbättra landets offentliga finansiella styrning liksom utökade insatser för att stärka det civila samhället. Samarbetet med syftar bl.a. till att öka förutsättningarna för fria och rättvisa val och till att förbättra situationen för landets internflyktingar. Samarbetet med ska bl.a. avse administrativa reformer och reformarbete på regional och lokal nivå liksom att stärka det civila samhällets oberoende. I biståndet till finns ett tydligt fokus på att öka medvetenheten om och respekten för demokratiska värderingar och mänskliga rättigheter, genom stöd till oberoende aktörer. Också på prioriterar förvaltningsreformer, i syfte att stärka och effektivisera central och lokal offentlig förvaltning, bl.a. genom statistikinsatser. Insatser för stärkt medie- och yttrandefrihet och integration av minoriteter, däribland romer, pågår redan, men kommer att kräva ytterligare uppmärksamhet framöver. Att stärka ett livskraftigt, pluralistiskt och ekonomiskt oberoende civilt samhälle är en annan tydlig prioritering. Det svenska stödet kanaliseras i regel genom ett antal svenska ramorganisationer. En viktig utmaning är att motverka de civila organisationernas beroende av extern finansiering. På ligger fokus också på rättsstatsreformer, i syfte att bl.a. bidra till ett opartiskt, effektivt och transparent rättsväsende. Bristande rättssäkerhet, korruption och omfattande organiserad brottslighet utgör några av de största kvarvarande utmaningarna för EU-närmande, enligt EU- kommissionens framstegsrapporter. Som exempel kan nämnas svenskt stöd i Bosnien och och till IT-baserade ärendehanteringssystem i domstolar respektive ministerier. Denna typ av stöd ger effekter på arbetsförhållanden och rutiner som i besvärliga politiska miljöer utgör ett sätt att främja en policyreform. I stödjer vidare inrikesministeriets reformer av säkerhetssektorn (inom polisväsendet) och i planeras finansiering till en närpolisreform. Jämställdhet och kvinnors roll i utveckling Jämställdhet är ett område där framstegen i samarbetsländerna överlag ännu är begränsade och kvinnors möjligheter till deltagande i samhällsutvecklingen därmed relativt små. har en komparativ fördel i form av kunnande och trovärdighet på 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Jämställdhet och kvinnors roll för utveckling återspeglas i dialogen med många av samarbetsländerna och integreras i flera fall också aktivt i insatserna. Framsteg sker också, om än gradvis. Som exempel på insatser kan nämnas ett planerat gemensamt program i mellan , samt de tre FN- organisationerna UNDP, UN Women och UNFPA, . Detta inriktas på att stärka efterlevnaden av Konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW). Samarbetet med omfattar insatser för att öka kvinnors deltagande i politik och förvaltning, bl.a. genom att stödja kvinnoorganisationer. I har åtagit sig att leda givarnas arbete för bättre jämställdhet. EU- delegationen visar numera ökat intresse för att stödja jämställdhetsinsatser, vilket ökar möjligheterna att få genomslag. I Kosovo stödjer , som utvecklats till en viktig aktör, bl.a. som remissinstans i politiska processer. Finansieringen till den tematiska prioriteringen miljö och klimat har gradvis ökat inom reformsamarbetet. Miljösamarbetet, som utgör en del av sektorn hållbar samhällsbyggnad, är väsentligt för att bidra till bättre miljö, förbättrad sanitet och tillgång till rent vatten. En stor del av behandlar miljöfrågor och miljöstandarden är tydligt eftersatt i regionen. Investeringarna i ny miljöteknik har varit otillräckliga och den institutionella strukturen behöver reformeras. har stor erfarenhet av miljöarbete, också internationellt.