prop · GZ0345 · 2011-12-06 00:00:00 — I promemorian finns inte någon motsvarande bedömning. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser har tillstyrkt eller har inte haft några synpunkter på promemorians förslag. Datainspektionen anför att bestämmelsen om gallring i den brottsbekämpande verksamheten måste kombineras med bestämmelser som utesluter tillgång till (digitalt) arkiverat material för att ett tillräckligt skydd för den personliga integriteten ska kunna skapas. Datainspektionen har i fråga om polisdatalagen understrukit vikten av att de två systemen skiljs från varandra på ett sådant sätt att återföring av arkiverade personuppgifter till den brottsbekämpande verksamheten inte kan ske. Detta bör beaktas även ifråga om . anser att det i promemorian inte har gjorts någon analys av förhållandet till offentlighetsprincipen. uppger vidare att uttrycket digital arkivering är olämpligt när TF med följdförfattningar använder begreppen handling respektive upptagning och uttrycket automatiserad behandling. Vidare uppstår oklarhet om regleringen i 3 § arkivförordningen (1991:446) om arkivering av handlingar och bemyndigandet för att meddela ytterligare föreskrifter hamnar i konflikt med föreslagen bestämmelse. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Om inga särskilda gallringsbestämmelser föreslås i lagen kommer arkivlagens (1990:782) huvudregel om bevarande att gälla. De bestämmelser om gallring som finns i eller följer av arkivlagen anger när gallring får ske och framtvingar alltså inte gallring. När sådana gallringsbestämmelser meddelas är det intresset av offentlighet och insyn som styr frågan om gallring. Arkivlagens bestämmelser om bevarande och gallring syftar således inte till att tillgodose integritetsskyddsintressena. I brottsbekämpande verksamhet behandlas en stor mängd personuppgifter automatiserat. Detta ökar typiskt sett risken för integritetsintrång. Regeringen konstaterar att sekretessbestämmelser och bestämmelser om begränsningar i tillgången till register inte fullt ut kan tillgodose integritetsskyddet och ersätta bestämmelser om bevarande och gallring i brottsbekämpande verksamhet. Det bör därför finnas regler om bevarande och gallring i denna verksamhet. En- ligt regeringens mening bör dock vid utformningen av sådana bestämmelser vägas in vilka övriga integritetsskyddande bestämmelser som är tillämpliga, t.ex. begränsningar i fråga om behandling och tillgång till uppgifter. Vidare måste en avvägning göras mellan intresset av skydd för den personliga integriteten och intresset av offentlighet och insyn i myndigheternas verksamhet. Det är viktigt att personuppgifter bevaras endast om det finns berättigade ändamål för bevarandet. Denna princip kommer till uttryck bl.a. i artikel 5 e i dataskyddskonventionen. Normalt finns det berättigade ändamål för att bevara uppgifter i ett ärende i den brottsbekämpande verksamheten efter det att ärendet avslutades. Uppgifter i tidigare brottsutredningar och underrättelseärenden får ofta betydelse i senare ärenden varför det kan vara svårt att avgöra om, och på vilket sätt, uppgifter i ett enskilt ärende kan komma att få betydelse i något annat ärende hos . Ärenden kan även av olika anledningar behöva tas upp på nytt. Vidare behöver uppgifter bevaras efter det att ett ärende har avslutats med anledning av de behov som ett närarkiv normalt fyller för en myndighet. Sådant bevarande bör vara tillåtet även om det alltså inte sker för något särskilt utpekat konkret ändamål, exempelvis en viss brottsutredning. Mot den bakgrunden föreslår regeringen att det i lagen ska införas en generell bestämmelse som anger att personuppgifter inte får bevaras än vad som behövs för något eller några av de ändamål som anges i det kapitel i den nya lagen, som reglerar behandling av personuppgifter i brottsbekämpande verksamhet. Den nu föreslagna generella bestämmelsen om längsta tid för bevarande bör emellertid av integritetsskyddsskäl kompletteras med mer preciserade bestämmelser som föreskriver en yttersta gräns för att bevara vissa kategorier av uppgifter. Regeringen lämnar förslag till sådana bestämmelser i avsnitten 16.2.3 och 16.2.4. De särskilda gallringsbestämmelserna bör, till skillnad mot den generella bestämmelsen, endast gälla automatiserad behandling av personuppgifter. För behandling t.ex. i register behövs inga särskilda gallringsbestämmelser. Motsvarande bedömning gjordes i propositionen brottsbekämpning Effektivare uppgiftsbehandling (2004/05:164 s. 194) och propositionen Integritet och effektivitet i polisens brottsbekämpande verksamhet (prop. 2009/10:85 s. 210). Arkivering är ett teknikneutralt begrepp. Handlingar och uppgifter kan således arkiveras både manuellt och digitalt. Enligt 2 kap. 12 § polisdatalagen (2010:361) meddelar regeringen föreskrifter om digital arkivering. I förarbetena till bestämmelsen uttalade regeringen att om endast arkivlagens bestämmelser skulle vara tillämpliga skulle digitalt arkiverade allmänna handlingar, som inte längre behövdes i polisens brottsbekämpande verksamhet, i princip kunna fortsätta att behandlas på samma sätt som tidigare i verksamheten. Det fortsatta bevarandet skulle dock ske för arkivändamål. Mot bakgrund av att arkivlagen inte hindrar eller ställer upp några begränsningar för fortsatt digital behandling av arkiverade uppgifter i den brottsbekämpande verksamheten, var regeringens bedömning att det fanns ett behov av närmare föreskrifter som angav ramen för sådan fortsatt behandling för att skapa nödvändigt integritetsskydd (prop. 2009/10:85 s. 212). Syftet med sådana föreskrifter kan vara att förhindra att digitalt arkiverade uppgifter fortsätter att behandlas på samma sätt som tidigare i den brottsbekämpande verksamheten, trots att bevarandet inte längre sker för verksamhetsändamål utan för arkivändamål. Regeringen konstaterar att inte har något system för digital arkivering. Emellertid bör den reglering som föreslås ta i beaktande att system för digital arkivering inom överskådlig tid kan komma att införas och användas i verksamhet. Regeringen föreslår därför att det i lagen, i likhet med vad som kommer att gälla för polisens brottsbekämpande verksamhet, tas in en bestämmelse som upplyser om att regeringen meddelar föreskrifter som anger ramen för digital arkivering i brottsbekämpande verksamhet. En sådan föreskrift skiljer sig således från bemyndigande i 3 § arkivförordningen vilket avser föreskrifter om när en handling ska anses vara arkiverad. Begreppet digital arkivering förekommer i polisdatalagen. Det är regeringens uppfattning att begreppet bör användas även i den här föreslagna lagen på grund av behovet av enhetlighet och för att underlätta ett effektivt samarbete mellan brottsbekämpande myndigheter. Regeringen gör vidare bedömningen att digitalt arkiverade uppgifter som inte längre får behandlas i den brottsbekämpande verksamheten, i likhet med vad regeringen uttalat i prop. 2009/10:85 s. 212, bör avskiljas genom att uppgifterna bevaras i en separat databas eller genom någon liknade åtgärd till skydd för den personliga integriteten. Bestämmelserna i arkivlagen om arkivbildning och dess syften samt arkivlagens bestämmelser om arkivvård bör vara avgörande för hur informationen bevaras och struktureras. 16.2.2Gallring av uppgifter som inte har gjorts gemensamt tillgängliga Regeringens förslag: Personuppgifter som behandlas automatiserat och som inte har gjorts gemensamt tillgängliga ska gallras senast efter det att ärendet avslutades. Om de inte kan hänföras till ett ärende, ska uppgifterna gallras senast efter det att de behandlades automatiserat första gången. Bestämmelsen gäller inte i ärenden om utredning eller beivrande av brott. I lagen ska finnas en bestämmelse som upplyser om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar avvikande föreskrifter om bevarande för historiska, statistiska eller vetenskapliga ändamål. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har tillstyrkt eller har inget att invända mot förslaget. tillbakavisar förslaget och anser att arkivlagens bestämmelser ska gälla så att gallring kan ske när uppgifterna inte längre behövs i verksamheten och behovet av insyn har avtagit, om de inte bedöms behövas för forskningens behov som en del av det nationella kulturarvet. vill även erinra om att allmänna handlingar måste bevaras i ursprungligt skick. Skälen för regeringens förslag: Från integritetssynpunkt är det viktigt att personuppgifter som samlas in i brottsbekämpande verksamhet inte behandlas än nödvändigt och att det utöver en generell bestämmelse om längsta tid för bevarande finns särskilda gallringsfrister för olika kategorier av uppgifter som behandlas automatiserat. När gallringsfristernas längd bestäms finns det anledning att göra skillnad mellan uppgifter som har gjorts gemensamt tillgängliga och andra uppgifter. När det gäller uppgifter som inte har gjorts gemensamt tillgängliga, torde behovet av att av verksamhetsskäl behandla dem typiskt sett vara begränsat. Dessutom är det från integritetssynpunkt särskilt angeläget att sådana uppgifter inte behandlas , eftersom det enligt det nya lagen endast kommer att gälla ett fåtal begränsningar för behandlingen av dem. Regeringen föreslår därför att personuppgifter som inte har gjorts gemensamt tillgängliga i brottsbekämpande verksamhet ska gallras senast efter det att de behandlades automatiserat första gången. När det gäller uppgifter som behandlas inom ramen för ett ärende bör enligt regeringens bedömning gallring lämpligen ske efter det att ärendet avslutades. Uppgifter som inte kan hänföras till ett ärende bör i stället gallras efter det att uppgifterna behandlades automatiserat första gången. Gränsdragningen mellan de båda fallen redovisas i författningskommentaren. anser att arkivlagens bestämmelser ska gälla och anför att uppgifter är i större utsträckning än polis- och tullmyndigheters hänförliga till områden som bl.a. inbegriper sjösäkerhet, miljö- och naturvårdsintressen. Det finns därmed ett stort allmänintresse av insyn i tillvaratagandet av uppgifter. Det stämmer att utför andra uppgifter än brottsbekämpande sådana. För dessa föreslår regeringen att särskilda bestämmelser om gallring ska gälla, se avsnitt 16.3. När det gäller brottsbekämpande verksamhet gör regeringen emellertid följande bedömning. Även om brottsbekämpande verksamhet i vissa avseenden är av annan karaktär än polisens finns det, främst med hänsyn till den personliga integriteten, behov av likartad reglering om gallring i de brottsbekämpande verksamheterna. Det förekommer att en person är föremål för utredning och därmed personuppgiftsbehandling både hos polisen och hos . Skyddet för den enskildes personliga integritet ska inte vara beroende av om ett ingripande görs av polisen eller . Samma uppgift bör normalt inte heller bevaras hos den ena myndigheten när den av integritetsskäl ska gallas hos den andra. Allmänintresset av insyn uppväger enligt regeringens mening inte behovet av samordning och integritetsskydd i fråga om den brottsbekäm- Som utgångspunkt bör reglerna om gallring därför Prop. 2011/12:45 motsvara vad som kommer att gälla enligt den nya polisdatalagen. För att tillgodose intresset av offentlighet och insyn föreslår regeringen att det i lagen införs en bestämmelse som upplyser om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, utan hinder av bestämmelser om gallring, meddelar föreskrifter om bevarande för historiska, statistiska eller vetenskapliga ändamål. Bestämmelsen ska vidare upplysa om att regeringen meddelar föreskrifter om att vissa kategorier av uppgifter ska få behandlas och bevaras än de i lagen angivna fristerna. För vissa speciella slag av uppgifter är nämligen fortsatt bevarande befogat (se avsnitt 16.2.4). Sådana föreskrifter kan regeringen meddela med stöd av sin restkompetens enligt 8 kap. 7 § regeringsformen, om lagen inte utesluter det. När uppgifter behandlas i ärenden om utredning eller beivrande av brott, gör sig dock särskilda hänsyn gällande. I fråga om uppgifter i sådana ärenden tillämpas i stället bestämmelserna om gallring i arkivlagen. 16.2.3Gallring av gemensamt tillgängliga uppgifter Regeringens förslag: Personuppgifter som har gjorts gemensamt tillgängliga och som kan antas ha samband med brottslig verksamhet ska gallras senast efter utgången av det kalenderår då den senaste registreringen avseende personen gjordes. Vid allvarlig brottslig verksamhet är tidsfristen i stället . Om en ny registrering beträffande personen görs före utgången av gallringsfristen, behöver de uppgifter som finns om personen inte gallras så länge någon av uppgifterna om honom eller henne får bevaras. Uppgifter som har behandlats inom ramen för det internationella samarbetet ska gallras senast efter utgången av det kalenderår då ärendet som uppgifterna behandlades i avslutades. Uppgifter som har behandlats enbart på den grunden att de har rapporterats till ledningscentraler ska gallras senast efter utgången av det kalenderår då de behandlades automatiserat första gången. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har tillstyrkt eller har inga synpunkter på förslaget. huvudregeln om gallring och snävt tilltagna frister och föreslår istället att bestämmelserna utformas på liknande sätt som i 4 kap. 812 §§ författ- menar att verksamhet har en annan karaktär än polis- och tullmyndigheters och att mer långsiktiga negativa effekter av t.ex. miljöpåverkan fordrar ett bevarande av person- uppgifter för att tillgodose allmänhetens insyn, förvaltningens och rätt- skipningens informationsbehov och forskningens behov. Skälen för regeringens förslag: Från integritetssynpunkt är det viktigt att personuppgifter inte behandlas i verksamheten, automatiserat eller i nämnda register, längre än nödvändigt. Som redan har nämnts bör det därför i lagen anges särskilda gallringsfrister. Det kan dock vara svårt att generellt avgöra hur länge en uppgift fortfarande kan vara av betydelse Uppgifter som har framkommit i ett avslutat underrättelseprojekt kan senare få betydelse för ett annat projekt eller för en förundersökning. Alltför snäva gallringsfrister kan därför få negativa konsekvenser för den brottsbekämpande verksamheten. När det gäller gemensamt tillgängliga personuppgifter som behandlas inom ramen för brottsbekämpande verksamhet instämmer regeringen i promemorians förslag att gallring normalt bör ske senast från det att uppgifterna samlades in. När det gäller uppgifter om personer som kan antas ha samband med brottslig verksamhet bör som huvudregel gallring ske senast efter utgången av det kalenderår då den senaste registreringen avseende personen gjordes. Vid allvarlig brottslighet ska uppgifterna gallras . Detta överensstämmer med vad som gäller för gallring av uppgifter i polisens verksamhet (se 3 kap. 14 § polisdatalagen). Vad anfört förändrar inte denna bedömning (se avsnitt 16.2.2). Om en ny registrering beträffande personen görs före utgången av gallringsfristen, behöver de uppgifter som finns om personen inte gallras så länge någon av uppgifterna om honom eller henne får bevaras. För polisen ska enligt polisdatalagen ytterligare några gallringsfrister gälla. Regeringen konstaterar att den brottsbekämpande verksamhet som bedriver i ett antal avseenden inte motsvarar de uppgifter som polisen har att utföra inom ramen för sin verksamhet. Enligt regeringens bedömning finns det därför inte anledning att i den här föreslagna lagen införa en särskild gallringsbestämmelse vad avser personuppgifter som har behandlats i samband med övervakning av brottsbelastade eller potentiellt sett farliga personer (se 3 kap. 14 § tredje stycket polisdatalagen). Det finns inte heller något behov av att införa en motsvarighet till den bestämmelse i polisdatalagen som föreskriver att den tid under vilken en person avtjänar ett fängelsestraff eller genomgår sluten ungdomsvård eller rättspsykiatrisk vård med särskild utskrivningsprövning ska räknas bort vid beräkningen av gallringsfristen (se 3 kap. 14 § sista stycket). När det gäller uppgifter som behandlas inom ramen för internationellt samarbete gör regeringen följande överväganden. Allt arbete som sker för att fullgöra internationella åtaganden är i princip ärendebaserat. När en förfrågan kommer från ett annat land hanteras denna inom ramen för någon form av ärende. Det finns behov av att bevara ärenden efter det att de avslutats, bl.a. för att i efterhand kunna svara på frågor om vidtagna åtgärder. När har gått efter det att ett ärende har avslutats kan dock i allmänhet behovet inte anses vara så stort att det motiverar en fortsatt behandling. Regeringen bedömer därför att uppgifterna bör kunna gallras senast efter utgången av det kalenderår då ärendet som uppgifterna behandlades i avslutades. Om en uppgift från ett internationellt ärende behöver bevaras för något annat av den föreslagna lagens ändamål, kan uppgiften behandlas för det nya ändamålet i den utsträckning lagen tillåter en sådan behandling. Motsvarande reglering finns i den nya polisdatalagen. Regeringen har i det föregående föreslagit att också uppgifter som har rapporterats till ledningscentraler ska kunna göras gemensamt tillgängliga, oavsett uppgifternas karaktär. Behovet av sådana uppgifter består dock enligt regeringens mening enbart under en kortare Regeringen föreslår därför att uppgifterna ska gallras senast Prop. 2011/12:45 efter utgången av det kalenderår då de behandlades automatiserat första En viktig fråga är vilken gallringsfrist som ska gälla om uppgifter som har samlats in i ett visst sammanhang därefter används i ett annat projekt eller ärende. Vad bör t.ex. gälla om uppgifter, som har rapporterats till en ledningscentral, efter rapporteringen tas tillvara i ett underrättelseprojekt? Enligt regeringens uppfattning bör man tillämpa den gallringsfrist som gäller för uppgiften i dess nya sammanhang. Uppgifter i ett underrättelseprojekt som har inhämtats från en ledningscentral bör alltså gallras enligt samma principer som gäller för uppgifter som har inhämtats på annat sätt. 16.2.4Ärenden om utredning eller beivrande av brott Regeringens bedömning: Det bör inte införas några särskilda gallringsbestämmelser för uppgifter i ärenden om utredning eller beivrande av brott. Det bör däremot föreskrivas vissa begränsningar i möjligheten att behandla uppgifter i brottsanmälningar, förundersökningar eller andra utredningar som handläggs enligt bestämmelser i 23 kap. . Begränsningarna bör dock inte hindra att uppgifterna arkiveras eller gallras enligt arkivlagens bestämmelser. Regeringens förslag: För personuppgifter i brottsanmälningar, avslutade förundersökningar och andra liknande utredningar som har gjorts gemensamt tillgängliga ska följande begränsningar gälla för behandlingen. Om en förundersökning har lagts ned, om ett åtal har lagts ned eller om den misstänkte har frikänts genom en dom som har vunnit laga kraft, får personen inte längre vara sökbar som misstänkt. Personuppgifter i en brottsanmälan, som inte har lett till förundersökning eller annan motsvarande utredning, ska inte få behandlas i brottsbekämpande verksamhet när det brott som anmälan avser har preskriberats. Uppgifter i en anmälan som avser ett handlande som inte har bedömts utgöra brott ska över huvud taget inte få behandlas. Personuppgifter i förundersökningar och liknande brottsutredningar ska inte heller få behandlas i brottsbekämpande verksamhet när det har förflutit efter utgången av det kalenderår då en dom, eller ett beslut med anledning av domstolsprövning, vann laga kraft eller förflutit från utgången av det kalenderår då förundersökningen lades ned eller avslutades på annat sätt. När de angivna tidsfristerna har löpt ut ska uppgifter i en förundersökning få behandlas endast om uppgiften får behandlas längre enligt föreskrifter som har meddelats av regeringen. Promemorians bedömning och förslag överensstämmer med rege- Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har tillstyrkt eller har inga synpunkter på förslaget eller bedömningen. att uppgifter om en person som har frikänts av domstol eller där åtal har lagts ned, överhuvudtaget inte ska få behandlas för andra ändamål än arkivering eller motsvarande. Vid den proportionalitetsbedömning som ska göras anser inspektionen inte att detta behov svarar mot de inskränk- ningar i den personliga integriteten som det skulle innebära. personuppgifter om frikända som de som dömts för brott strider mot straffrättsliga principer och är inte proportionerligt ur ett tillstyrker att uppgifter och handlingar i denna verksamhet bevaras och gallras enligt arkivlagens bestämmelser. dock att författningsförslaget bör kompletteras med en sådan bestäm- melse för att tydliggöra detta förhållande, t.ex. genom ett andra stycke i föreslagen 8 §. Skälen för regeringens bedömning och förslag Inga gallringsbestämmelser för förundersökningar Det finns enligt regeringens mening anledning att skilja på gallring av uppgifter i förundersökningar och gallring av andra personuppgifter som behandlas i brottsbekämpande verksamhet. arkiveras förundersökningar enligt arkivlagens bestämmelser och frågan om gallring av förundersökningar avgörs därmed av det arkivrättsliga Det innebär att för uppgifter och handlingar i förundersök- ningar gäller samma regler oavsett om behandlingen sker på papper eller om den sker automatiserat. En anledning till att uppgifter i förundersök- ningar kan behöva behandlas även efter att ärendena har avslutats är att uppgifterna i ett senare skede, ofta tillsammans med ny information, kan läggas till grund för att på nytt ta upp en nedlagd förundersökning eller för att inleda en ny förundersökning. Skälen bakom den nuvarande ordningen gör sig enligt regeringens be- dömning fortfarande gällande. Regeringen delar därför promemorians uppfattning att det inte bör införas några särskilda gallringsbestämmelser i fråga om förundersökningar. Detsamma bör gälla liknande brottsutred- ningar, t.ex. utredningar enligt 31 § lagen (1964:167) med särskilda be- stämmelser om unga lagöverträdare. Om en uppgift från en förundersök- ning behandlas för ett annat ändamål, t.ex. i ett underrättelseprojekt, bör dock uppgifterna i det sammanhanget gallras enligt de gallringsbestäm- melser som gäller vid behandling för detta ändamål. En möjlighet att utan några begränsningar behandla uppgifter i alla av- slutade förundersökningar skulle emellertid kunna innebära särskilda I avsaknad av särskilda gallringsbestämmelser för för- undersökningar bör det därför gälla begränsningar bl.a. i fråga om hur länge uppgifter i en förundersökning får vara tillgängliga i den brottsbe- Dessa begränsningar som kompletterar den generella bestämmelsen om längsta tid för bevarande bör endast gälla gemensamt tillgängliga uppgifter och bör inte hindra att uppgifterna arkiveras eller gallras enligt bestämmelserna i arkivlagen. det integritetsskydd som eftersträvas med bestämmelser om tidsbegräns- ning av behandling av uppgifter i den brottsbekämpande verksamheten bör regeringen också meddela kompletterande föreskrifter om att uppgif- ter som arkiveras digitalt ska avskiljas (se avsnitt 16.2.1 där frågan om digital arkivering behandlas). Det finns vissa sådana bestämmelser i den nya polisdatalagen. Regeringens följande överväganden bygger i allt väsentlig på de förslagen och de skäl som anförts för dessa (prop. 2009/10:85 s. 221 f.). synpunkt om tillägg till 4 kap. 8 § har ingen motsvarighet i polisdatalagen och bör inte heller införas i den nya kustbevakningsdatalagen. Behandling av uppgifter om brottsmisstankar