prop · GZ031d27 · 2011-09-20 00:00:00 — nen har AV arbetat vidare med att identifiera målgrupper för information och ta fram strategier för hur verket bäst kan nå dessa målgrupper. Ytterligare insatser vad gäller utstationering, se vidare Anmälningsskyldighet vid utstationering avsnitt 4.4.3. Deltagande i standardiseringsarbetet är en viktig del i regelarbetet. De extra medlen syftar till att förstärka AV:s insatser inom dessa områden. AV är marknadskontrollmyndighet för fem produktområden: maskiner, personlig skyddsutrustning, enkla tryckkärl, tryckbärande anordningar och utrustning för explosionsfarlig miljö. Det handlar om produkter som är avsedda för användning både inom arbetslivet och privat. har AV utvecklat sina arbetsmetoder och bland annat startat ett videonätverk i syfte att nå ökad enhetlighet och samordning av arbetet. Uppföljningssystem för att följa upp ärenden har testats och verket arbetar med en revidering av interna rutiner för marknadskontroll. När det gäller standardiseringsarbetet har verket bl.a. deltagit i standardisering när det gäller säkerhet i vindkraftverk och lantbruksmaskiner. Pilotprojekt för att utveckla tillsynsmetoder I budgetpropositionen föreslogs en satsning på sammanlagt för att i ett pilotprojekt utveckla och prova en tillsynsmetod genom s.k. screening (en genomgång av samtliga arbetsställen i en bransch genom besök). AV har i samråd med arbetsmarknadens parter valt den grafiska branschen för detta projekt. Tillsynen inom projektet startade och beräknas omfatta cirka 1 500 arbetsställen. En utvärdering av projektets resultat kommer att genomföras . Se vidare under avsnitt 4.5.3. Direktiv om stick- och skärskador inom hälso- och sjukvården antogs och rådets direktiv /32/EU av om ramavtalet mellan Hospeem och Epsu om förebyggande av stick- och skärskador i hälso- och sjukvården (EUT L 134, s. 66-72). 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Direktivet är baserat på ett avtal mellan arbetsmarknadens parter på EU-nivå och anger minimiregler för skyddet av arbetstagare mot risker för stick- och skärskador. Skälet för regleringen är att sådana skador i vissa fall kan leda till överföring av blodsmitta. Vissa ändringar i svensk rätt torde krävas för att genomföra direktivet. AV har fått i uppdrag att genomföra det i svensk rätt . överlämnade regeringen skrivelsen En förnyad arbetsmiljöpolitik med en nationell handlingsplan 20102015 till (Skr. 2009/10:248). behandlade och godkände skrivelsen (rskr. 2010/11:187). Den nationella handlingsplanen gäller , med en halvtidsavstämning 2013. En utvärdering ska redovisas till . Resultaten i form av genomförda åtgärder ska redovisas i budgetpropositionen. Handlingsplanen har som huvudsakligt syfte att peka på i vilken riktning utvecklingen inom arbetsmiljöområdet bör gå och vilka områden som bör prioriteras för kommande insatser. En grundläggande utgångspunkt för den nationella handlingsplanen är att arbetsmiljön inte ska ses enbart som en källa till risker för individen, utan också visa på de positiva möjligheter som ligger i en bra arbetsmiljö. I detta ligger positiva värden både för individen, verksamheten och samhället. Regeringens syn i dessa frågor utvecklas vidare under avsnitt 4.5.2. Inriktningen för framtida insatser inom arbetsmiljöområdet beskrivs i handlingsplanen utifrån nedanstående punkter. Avsikten är att konkreta åtgärder ska preciseras efter hand. Systemen för att minska riskerna i arbetsmiljön ska förbättras som arbetsmiljöns möjligheter att bidra till hälsa och välbefinnande i högre grad ska uppmärksammas och utvecklas. Arbetsmiljöförutsättningar ska beaktas som en viktig komponent i arbetet med att minska utanförskapet. Arbetsmiljö som en viktig konkurrens- och lönsamhetsfaktor ska synliggöras och därmed förstärkas. Medvetenhet och kunskap om arbetsmiljöfrågor ska öka i hela samhället. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder i syfte att uppnå ovanstående. De särskilda insatser som vidtagits inom ramen för utgiftsområdet redovisas nedan. Utöver detta har också insatser av betydelse för handlingsplanens målsättningar genomförts inom andra områden, som t. ex. jord- och skogsbruk och skolan. Exempelvis har kunskapsområdena arbetsmiljö, arbetsmarknad och arbetsrätt tydliggjorts i kursplanerna i samhällskunskap för och motsvarande skolformer och i gymnasieskolans nya ämnesplan för samhällskunskap. Detta kan ge förutsättningar att öka medvetenheten och kunskapen om arbetsmiljöfrågor. Regeringen tillsatte ett arbetsmiljöpolitiskt kunskapsråd (dir. 2008:101). förlängdes rådets uppdrag till . Rådets uppgift har varit att förse regeringen med kunskapsunderlag inom arbetsmiljöområdet. I rådet har ingått forskare och experter från forskningsrelaterade myndigheter och organisationer. har bl.a. publicerat tre skrifter, God arbetsmiljöen framgångsfaktor (SOU 2009:47), Inkluderande arbetsliv (SOU 2009:93) och Ett nationellt kunskapscenter för arbetsmiljö behov och förutsättningar (SOU 2011:60). Det arbetsmiljöpolitiska kunskapsrådet har bidragit med värdefull kunskap till regeringens arbete för att förnya arbetsmiljöpolitiken. IT-verktyg för bedömning av arbetsmiljö Enligt arbetsmiljölagen ska arbetsgivaren fortlöpande undersöka riskerna i verksamheten och vidta de åtgärder som föranleds av detta. Riskbedömningen ska dokumenteras skriftligt på det sätt som arbetsgivaren anser är lämpligt. AV har stödmaterial på sin hemsida. För att förenkla och höja kvaliteten på riskbedömningarna gav regeringen AV i uppdrag att undersöka möjligheterna att erbjuda företag ett frivilligt IT-verktyg. Det finns ett EU-samarbete att bygga vidare på där IT-verktyget innehåller branschspecifika checklistor, något som uppskattas av företagen. I redovisningen av uppdraget framgår att EU- samarbetet är välskött och att IT-verktyget fungerar bra. AV föreslår att arbetsmarknadens parter eller en branschorganisation ska ha ansvaret i för IT-verktyget, en modell som fungerar väl i . Hot och våld i arbetslivet gav regeringen i uppdrag att genomföra en kunskaps- och informationssatsning för att främja jämställdhet och motverka hot och våld i arbetslivet. För perioden 2010 avsattes sammanlagt under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet till AV för genomförandet. Ett syfte med satsningen är att ge ökad kunskap, hos AV:s personal, arbetsgivare och andra arbetsmiljöansvariga, om hur risker för hot och våld bättre kan förebyggas när skilda förutsättningar för kvinnor och män i de aktuella miljöerna och situationerna uppmärksammas. Uppdraget har resulterat i ett stort antal aktiviteter som omfattar olika former för kunskapsinsamling och kunskapsspridning. AV har samlat resultaten på sin webbplats under en särskild temasida om hot och våld. Här finns bland annat forskningsbaserade kunskapsöversikter som rör olika aspekter på hot och våld i arbetslivet och en interaktiv webbutbildning för förebyggande arbete på arbetsplatser. gav regeringen i uppdrag att fortsätta satsningen även . Det nya uppdraget innebär att projektet utvidgas till ytterligare några ur jämställdhetssynpunkt angelägna branscher och att ytterligare aspekter på hot och våld ur ett jämställdhetsperspektiv fördjupas. För genomförandet av uppdraget har avsatts under utgiftsområde 13, anslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder. Trots att den fysiska arbetsmiljön stadigt förbättrats, kvarstår ändå avsevärda problem. Det gäller bland annat inom vissa kvinnodominerade yrken och branscher. Problem i form av tunga lyft, besvärliga arbetsställningar och ensidiga arbetsmoment är alltför vanligt förekommande. Som framgår under avsnittet resultat är det fler kvinnor än män som anmäler att de har drabbats av arbetssjukdom och som uppger att de har besvär med värk i skuldror och axlar. Det är också fler kvinnor som uppger sin sjukfrånvaro som arbetsrelaterad. gav regeringen i uppdrag att utveckla och genomföra särskilda insatser för att förebygga att kvinnor slås ut från arbetslivet på grund av arbetsmiljörelaterade problem. Uppdraget som ska pågå , ska fokusera på att förebygga förslitningsskador på grund av felaktig arbetsbelastning. Uppdraget ska ge en ökad kunskap om kvinnors arbetsmiljö och bättre metoder för att i tillsynsarbetet uppmärksamma risker för belastningsskador. Satsningen ska omfatta kunskapsinhämtning, information, utbildning av inspektörer och genomförande av en nationell tillsynsaktivitet. För genomförande av uppdraget har totalt avsatts under utgiftsområde 13, anslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder. beslutade om ändringar i arbetsmiljölagen (prop. 2010/11:89). Ändringarna är en del i regelförenklingsarbetet. De trädde i kraft och innebär i korthet att det genom kollektivavtal kan bestämmas att en skyddskommitté kan utgöras av ett samrådsorgan med annan benämning, även om detta organ också behandlar andra frågor än arbetsmiljöfrågor. Enligt beräkningar sänks de administrativa kostnaderna för företagen med sammanlagt . Genom lagändringen möjliggörs att skyddskommittébehandling och MBL-behand- ling av en fråga kan ske , varigenom dubbelbehandling undviks. förordnades en särskild utredare för att se över arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningens regler om föreläggande, förbud, straffsanktion och sanktionsavgifter med syfte att åstadkomma en klarare och effektivare reglering (dir. 2010:20). Målet med utredningen var att samhällets resurser ska användas mer effektivt och att genomdrivandet av lagstiftningens krav ska bli effektivare. Uppdraget ska ses bl.a. mot bakgrund av att ärenden hos polis- och åklagarmyndigheterna som gäller brott mot arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen i många fall lagts ned, framför allt på grund av bristande bevisning och ibland efter långa utredningstider. regler om straff för arbetsmiljöbrott omfattades inte av utredningsuppdraget. Utredaren redovisade sitt uppdrag i betänkandet En bättre arbetsmiljö genom effektivare sanktioner (SOU 2011:57). I utredningen sägs i huvudsak följande. Dagens system med straffsanktion är i många fall ineffektivt. En stor del av ärendena läggs ner. Det tar tid innan en reaktion kommer och påföljden blir oftast ett lågt bötesstraff. Anledningen är ofta bevissvårigheter. Dagens system innebär ofta dubbelarbete, 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 eftersom flera myndigheter är inblandade. Området där sanktionsavgifter kan användas bör därför utökas och sanktionsavgifter användas i betydligt större omfattning än . Detta skulle innebära att straffsanktionen tas bort för flertalet av de överträdelser som är straffbelagda. Med sanktionsavgifter räcker det att visa att en regel inte har följts, det behöver inte bevisas att detta beror på att någon varit oaktsam. Högsta beloppet för en sanktionsavgift på arbetsmiljöområdet bör höjas från till . Utredningen konstaterar vidare att de förelägganden och förbud som AV meddelar är effektiva. Dessa sanktioner bör användas i större utsträckning än . För att göra sanktionssystemet tydligare och mer enhetligt, bör förelägganden och förbud alltid förenas med vite. Sanktionsavgift bör kunna tas ut för förfluten tid som AV kan ingripa med föreläggande eller förbud för att få till stånd rättelse för framtiden. I syfte att stimulera till en ökad forskning inom området arbetsmiljö och lönsamhet gav regeringen i samband med budgetpropositionen () i uppdrag att utlysa ett särskilt forskningsbidrag. Totalt avsattes för ändamålet 2010. Medlen har fördelats på fyra olika forskningsprojekt motsvarande bidrag om sammantaget . Resultaten från dessa projekt har på grund av förseningar ännu inte publicerats. Ny indikator för att följa utvecklingen av goda arbetsmiljöer Enligt regeringen kan en god arbetsmiljö främja flexibilitet, produktivitet och konkurrens. I samband med budgetpropositionen gavs AV därför i uppdrag att se över möjligheterna att följa utvecklingen av goda arbetsmiljöer avseende förbättrad produktivitet och konkurrens. Regeringens ambition att redan i budgetpropositionen presentera en sådan indikator kan dock inte uppfyllas. Att bygga upp en indikator av detta slag kräver långsiktighet. Det är viktigt att indikatorn utformas på en bas av kunskap och att mätningen kan ske på ett tillförlitligt sätt. AV kommer därför att fortsätta detta arbete . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Coacher över tröskeln försöksverksamhet för minskat utanförskap och bättre psykosocial arbetsmiljö I samband med budgetpropositionen gav regeringen och AV i uppdrag att i samverkan genomföra ett försök med coacher över tröskeln dvs. coacher med särskild arbetsmiljökompetens upphandlade som kompletterande aktörer till stöd för både arbetsgivare och arbetstagare. Försöket ska genomföras och syftar till att öka möjligheterna för arbetssökande med långvarig frånvaro från arbetsmarknaden att behålla sin praktikplats eller anställning. Särskild uppmärksamhet ska ges till utformningen av den psykosociala arbetsmiljön och särskilda individuella behov för att underlätta en introduktion på arbetsplatsen. Arbetsgivare ska också erbjudas att ingå i ett nätverk för erfarenhetsutbyte och kunskapsstöd. Arbetsförmedlingen och AV har gemensamt tagit fram en plan för uppdragets genomförande. I planen definieras målgruppen för försöket, tjänstens innehåll och vilka kompetenskrav som ska ställas på de upphandlade coacherna. Vidare beskrivs hur myndigheterna ska samverka i det praktiska arbetet med nätverken och hur uppdraget kan utvärderas. Försöket kommer att genomföras i , och med planerad start . Minska olyckstalen i jord- och skogsbruk Regeringen har genomfört flera insatser i syfte att motverka de höga olyckstalen i jord- och skogsbruket. avsatte regeringen till att stärka rådgivningen till lantbrukare. och gavs i uppdrag att i samråd med utveckla ett rådgivningskoncept och utbilda rådgivare. Satsningen har resulterat i det gårdsbaserade rådgivningsprojektet, Säkert bondförnuft, vars mål är att halvera olycksfallen inom jordbruket till 2013. Fortsatt finansiering av projektet sker med medel från Landsbygdsprogram. Regeringen har tydliggjort att arbetsmiljö är ett prioriterat område i Landsbygdsprogram . 4.4.2Analys och slutsatser Arbetsmiljö De flesta indikatorer inom arbetsmiljöområdet pekar på en positiv utveckling över tiden. Om jämförelsen görs enbart med föregående mätning, har fler dödsolyckor inträffat och antalet anmälningar av arbetsolyckor ökat något för män, se avsnitt 4.4.1. Antalet anmälda arbetssjukdomar och den andel av sjukskrivningarna som beror på arbetsorsakade besvär, ligger på ungefär samma nivå som . Inga signifikanta förändringar har heller uppmätts när det gäller andelen som har lågt handlingsutrymme och inte heller kan koppla bort tankarna från arbetet när de är lediga. Utvecklingen inom arbetsmiljöområdet påverkas sannolikt av konjunkturella faktorer. Den ekonomiska krisen under 20082009 och dess effekter på arbetsmarknaden kan ha bidragit till att antalet dödsolyckor och anmälda skador minskade. Antalet dödsolyckor i arbetet har minskat . Räknar man både arbetstagare och egenföretagare, omkom i genomsnitt 138 personer , 95 och har i medeltal 61 personer förolyckats . inträffade 54 dödsolyckor, vilket är fler än året innan, men den näst lägsta siffran vid mätningar i modern tid. Inom t.ex. tillverkningsindustrin kan den långsiktiga minskningen delvis förklaras av att färre jobbar inom näringsgrenen. Inom byggverksamheten har dock antalet sysselsatta legat på ungefär samma nivå. har antalet arbetsolyckor med sjukfrånvaro som anmälts till minskat. Anmälningarna är dock fler än 2009. Preliminära data tyder på att fallolyckor orsakade av snö och is ligger bakom hälften av ökningen. Jämför man med genomsnittet för den föregående femårsperioden, har antalet anmälningar för män minskat och för kvinnor ökat med en procent. Antalet arbetsolyckor utan sjukfrånvaro har ökat något, både för kvinnor och män. har det skett en kraftig nedgång i antalet anmälda arbetssjukdomar. ökade antalet anmälningar med knappt 200 jämfört med , vilket relativt sysselsättningen innebär en ökning på knappt en procent. har inga förändringar i sjuk- och arbetsskadeförsäkringarna gjorts som i väsentlig grad kan förväntas ha påverkat anmälningsbenä- Det skulle tala för att det är färre personer som drabbas av arbetssjukdomar än . Andelen kvinnor som uppgav att de hade arbetsrelaterade besvär som hade orsakats av annat än olycksfall minskade från . För män minskade andelen från . För såväl män som kvinnor är det fysisk belastning samt stress och andra psykiska orsaker som dominerar bland de angivna orsakerna. Beräkningar indikerar att åtminstone 800 dödsfall i cancer, lungsjukdom eller hjärtinfarkt är arbetsrelaterade (, rapport 2010:3). Analysen har då begränsats till åldrarna . Andelen av sjukfrånvaron som beror på arbetsorsakade besvär ökade /2004. Därefter har utvecklingen visat en snabbt nedåtgående tendens. Stress och fysisk belastning dominerar bland angivna orsaker. Kvinnor uppger dessa besvär i högre utsträckning än män. Den sammantagna bedömningen är att utvecklingen inom arbetsmiljöområdet är fortsatt positiv. Det finns dock anledning att utifrån ett riskförebyggande perspektiv noga följa och analysera utvecklingen när det gäller antalet dödsolyckor och arbetsolyckor. Ett antal av de satsningar som har vidtagits har ett direkt fokus på konkreta risker i arbetsmiljön som hot och våld och belastningsskador. Dessa tillsammans med andra satsningar av mer långsiktig karaktär, såsom ökad information och kunskapsförmedling, syftar till ett förbättrat riskförebyggande arbete. Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Inom arbetsrätten är det komplicerat att genom indikatorer fullt ut visa hur reglerna på det arbetsrättsliga området fungerar. De indikatorer som används kan dock ge en bild av hur olika anställningsformer enligt lag och avtal nyttjas på den svenska arbetsmarknaden. Följande resultatindikatorer redovisas inom arbetsrättens område: -tidsbegränsad anställning. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Den vanligen arbetade tiden för heltidsarbetande kvinnor och män uppgick , vilket var oförändrat jämfört med . Vanligen arbetad tid för heltidsarbetande avser den tid som heltidsarbetande personer (mer än 34 timmars arbetstid) uppger att de arbetar en vanlig vecka. Den faktiskt arbetade tiden är lägre än den vanligen arbetade tiden, framför allt för kvinnor. Det beror på att den mäts för alla i arbete oavsett arbetstid. Till följd av att det är fler kvinnor än män som arbetar deltid är därmed den faktiskt arbetade tiden betydligt lägre för kvinnor än för män (se diagram 4.8). uppgick den faktiskt arbetade tiden till i genomsnitt för kvinnor och för män, vilket var en ökning för både kvinnor och män jämfört med . Faktisk arbetad tid beräknas bland sysselsatta som är i arbete, dvs. som inte av någon anledning är frånvarande från arbetet. Diagram 4.8 Veckoarbetstid (), 2010 Vanligen arbetad tid för heltidsarbetande Faktisk arbetad tid för personer i arbete Källa: SCB (). Källa: (). Eftersom män arbetar heltid i större utsträckning än kvinnor representerar diagrammet för vanligen arbetad tid för heltidsarbetande betydligt färre kvinnor än män. Den faktiskt arbetade tiden är den tid personerna arbetade under SCB:s mätvecka, oavsett vad deras vanligen arbetade tid är. I gruppen ingår både heltids- och deltidsarbetande. Av samtliga sysselsatta kvinnor arbetade deltid jämfört med av samtliga sysselsatta män . minskade dock andelen deltidsarbetande kvinnor betydlig mer än andelen deltidsarbetande män. Totalt arbetade knappt var fjärde sysselsatt deltid (se tabell 4.4). 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 4.4 Deltidsarbete (), 20052010 Andel deltidsarbetande i procent av samtliga sysselsatta Källa: (). Anm. Deltidsarbete definieras som arbete upp till och med . Kvinnor har i en något större omfattning än män tidsbegränsade anställningar (se tabell 4.5). ökade dock andelen män med tidsbegränsad anställning, medan andelen kvinnor var oförändrad jämfört med . Tabell 4.5 Tidsbegränsad anställning (), 20052010 Andel anställda som har tidsbegränsad anställning i procent av samtliga anställda Källa: (). Genomförande av direktiv om bemanningsföretag antogs och rådets direktiv /104/EG av om arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag (EUT L 327, 5.12.2008, s. 9). Direktivet ställer krav på att medlemsstaterna efter samråd med arbetsmarknadens parter ska göra en översyn av eventuella begränsningar eller förbud mot arbete som utförs av personal som hyrs ut av bemanningsföretag. Direktivet innehåller också en likabehandlingsprincip som innebär att en arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag ska, som uppdraget varar, ha minst samma grundläggande arbets- och anställningsvillkor som om arbetstagaren hade anställts direkt av kundföretaget för att inneha samma tjänst. Direktivet medger dock att medlemsstaterna under vissa angivna förutsättningar inför eller behåller alternativa lösningar för regleringen av arbets- och anställningsvillkor för bemanningsföretagsanställda i bl.a. kollektivavtal. Direktivet ska vara genomfört i medlemsstaterna . Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag (dir. 2009:85) att överväga och lämna förslag på åtgärder som behöver vidtas för att genomföra direktivet om arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag i svensk rätt. Inom ramen för uppdraget låg också att enligt artikel 4 i direktivet, granska om det finns begränsningar eller förbud mot att anlita arbetskraft som hyrs ut av bemanningsföretag i nationell lagstiftning eller praxis och att pröva om eventuella begränsningar eller förbud är förenliga med direktivets regler och i förekommande fall lämna förslag till ändringar. överlämnade sitt betänkande (SOU 2011:5). I betänkandet föreslås att bemanningsdirektivet genomförs i genom en ny lag om uthyrning av arbetstagare. Kärnan i den föreslagna lagen är en likabehandlingsprincip, som motsvarar den som finns i direktivet. Utredaren föreslår viktiga undantag från likabehandlingsprincipen. Bland annat ska arbetsmarknadens parter få ingå kollektivavtal som avviker från likabehandlingsprincipen under förutsättning att det övergripande skyddet för uthyrda arbetstagare respekteras. Vidare föreslås ändringar i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare, som innebär att utstationerade uthyrda arbetstagare kan göra anspråk på mer förmånliga villkor än andra utstationerade arbetstagare. Betänkandet har remitterats och frågan bereds inom . En departementspromemoria Anmälningsskyldighet vid utstationering samt förtydligande avseende missbruk av visstidsanställningar enligt anställningsskyddslagen (Ds 2011:22) har utarbetats inom . I promemorian föreslås bl.a. att det införs bestämmelser i utstationeringslagen om att utländska arbetsgivare som utstationerar arbetstagare i ska vara skyldiga att göra en anmälan till () om utstationeringen och utse en kontaktperson i . Kontaktpersonen ska vara behörig att ta emot delgiv- ningar för arbetsgivarens räkning och kunna tillhandahålla sådana handlingar som visar att kraven i utstationeringslagen är uppfyllda. Undantag föreslås om verksamheten i pågår under . Vissa bemyndiganden ges enligt förslagen till regeringen vad avser möjlighet att göra undantag från bestämmelserna och meddela närmare föreskrifter om vad en anmälan ska innehålla. Anmälan bör vara enkel och i huvudsak internetbaserad och bara innehålla sådana uppgifter som är nödvändiga för att syftet med regleringen ska uppfyllas. AV ska enligt förslagen utöva tillsyn över reglerna. Sanktionen för den som underlåter att göra anmälan eller utse en kontaktperson ska enligt förslagen vara en sanktionsavgift. En arbetsgivare som underlåter att anmäla förändringar av verksamheten, gör en oriktig eller bristfällig anmälan eller har en kontaktperson som inte uppfyller sina åligganden, ska kunna föreläggas vid vite att vidta rättelse. Promemorian har remitterats och remisstiden löper ut . Förtydligande i anställningsskyddslagen med anledning av direktiv om ramavtalet om visstidsarbete