prop · GY03105 · 2011-03-16 00:00:00 — 2008 antogs en gemensam färdplan med riktlinjer för för- djupat samarbete (s.k. statut avancé) och ett nytt instrument för att efter- träda nuvarande handlingsplan väntas antas . Förhandlingarna om att fördjupa relationerna med inleddes och resulterade i att en ny handlingsplan kunde antas . Förhandlingarna om en ny handlingsplan mellan och har fortskridit . Vad gäller fortsätter samtalen om fördjupade relationer. Processen för att uppgradera relationerna med inleddes men har ännu inte nått i mål. EU har konstaterat att uppgraderingen måste ses i ett bredare sammanhang som omfattar freds- processen. Den existerande handlingsplanen har tillsvidare förlängts. Från svensk sida har det varit angeläget att välkomna partnerländernas intresse att fördjupa relationerna med EU och att värna existerande ramverk och genomförandet av gjorda åtaganden, inklusive vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter. För svenskt vidkommande har det också varit viktigt att fördjupning av relationerna med partnerländerna i syd beaktar den politiska kontexten. I ljuset av den senaste utvecklingen i regionen har relationerna med södra grannskapet hamnat i blickfånget. EU har gjort åtagande om ett nytt partnerskap med de länder som genomför politiska och ekonomiska reformer, inklusive genom ENP och Union för . Vid rådet för utrikes frågor presenterade EEAS och kommissionen förslag på stödpaket för att bidra till demokratiserings- processerna i och . verkar för att åtaganden vad gäller demokrati och mänskliga rättigheter inom ramen för associerings- Skr. 2010/11:105 avtalen måste få ökad tyngd i EU:s relationer med regionen. Unionen för (UfM) sjösattes , då den tidigare Barcelonaprocessen för EuroMed-samarbete fick ett nytt namn och en starkare politisk förankring. Totalt ingår nu 43 länder i UfM. Utöver de 27 EU-medlemsstaterna deltar , , , , , , , , , Palestinska myndigheten, , samt de nytillkomna medlemmarna Bosnien- , , och . EuroMed-samarbetet är unikt genom sin betoning på gemensamma värderingar som demokrati och mänskliga rättigheter samt på ett delat ägarskap mellan EU och partnerländerna. Det är också det enda forum vid sidan av FN där israeler och araber möts på ministernivå. har arbetet fungerat ganska väl, har hållits som planerats, vilket bl.a. har resulterat i att en general- sekreterare har utsetts och sex biträdande generalsekreterare har utnämnts för . Vidare har arbetsprogram och budget antagits för sekretariatet, som förväntas komma igång med verksamheten med projekt inom sex prioriterade områden, som syftar till att främja välstånd, fred och stabilitet i regionen, . Däremot har det toppmöte, som skulle ha hållits först och , skjutits upp på grund av läget i fredsförhandlingarna i . Flera fackminister- möten har också måst ställas in på grund av detta, medan andra fackministermöten har hållits i början och slutet av året. har fortsatt visat bristande samarbetsvilja i den kärntekniska frågan som har legat högt på EU:s agenda . Trots stora ansträngningar från EU:s sida till konkreta förhandlingar har ännu inte efterlevt säkerhetsrådsresolutionerna och har heller inte samarbetat fullt ut med . fattades därför ett rådsbeslut om utökade sanktioner mot . Tillhörande rådsförordning trädde i kraft och går utöver de av antagna resolutionerna. EU:s sanktioner innefattar bl.a. reseförbud och frysning av tillgångar för vissa iranska personer och företag, förbud mot viss handel med , kontroll av finansiella transaktioner med iranska subjekt och begränsningar alt förbud avseende förbindelser med iranska banker, restriktioner inom energi- och transportsektorn m.m. En diplomatisk lösning på den nukleära frågan är alltjämt prioriterad. EU har även reagerat kraftfullt mot den förvärrade situation för de mänskliga rättigheterna som följt efter presidentvalet , i synnerhet de iranska myndigheternas ingripanden vid demonstrationer och de omfattande frihetsberövanden och rättegångar som genomförts mot bland annat journalister och MR-försvarare. fortsatta brott mot mänskliga rättigheter, inklusive en omfattande användning av dödsstraffet har också kritiserats kraftigt av EU, genom demarcher och Skr. 2010/11:105 uttalanden av den höga representanten . I förlängningen finns ett stort mervärde av samarbete mellan och som skulle kunna frigöras vid framsteg beträffande frågan om det kärntekniska programmet och respekten för de mänskliga rättigheterna. Förhandlingarna om ett partnerskaps- och samarbetsavtal mellan och (PCA) slutfördes av kommissionen och avvaktar snar underskrift. Avtalet är en del av EU:s långsiktiga målsättning att normalisera relationerna med . undertecknades ett samarbetsavtal (MoU) om strategiskt partnerskap i energi, som återspeglar EU:s målsättning i riktning mot energidiversifiering och roll inom energiområdet. Det tvååriga program för kommissionens biståndsinsatser i åren 20092010 har ersatts av en reguljär strategi för 20102014, som i linje med PCA fokuserar på kapacitetsuppbyggnad av irakiska institutioner och förbättring av levnadsförhållandena i landet. EU:s bistånd till har uppgått till nästan . bidrag 2004- uppgick till . EU:s gemensamma rättsstatsinsats EUJUST har förlängts till 2012. Insatsen syftar till att stödja reformer i såväl polis- som rätts- väsendet och främja samarbetet mellan domstols-, polis- och kriminal- vårdssektorn. Över 3 500 irakiska tjänstemän har erhållit utbildning sedan insatsen inleddes och beslutades att bl.a. öka närvaron i . Den svåra situationen för minoriteter, bruket av dödsstraffet, situationen i fängelser m.m. i väcker stort engagemang i EU. Den höga representanten har gjort flera uttalanden om . Inom EU har en hög profil vad gäller och har verkat för att stärka EU:s roll. stödjer kommissionens fortsatta ansträngningar för ett snart avslutande av FTA-förhandlingar med samarbetsråd (GCC). EU:s relation med GCC innefattar även samarbetsprojekt och dialog inom bl.a. områden som energi, klimat, utbildning m.m. samt politisk dialog, främst i frågor rörande regionala förhållanden där våra intressen i mycket sammanfaller. Under det svenska EU-ordförandeskapet höjde EU markant sin profil i . Den första gemensamma EU-strategin, inklusive rekommenda- tioner för agerande, och de första rådsslutsatserna om antogs En operationalisering av rekommendationerna i Skr. 2010/11:105 strategin inleddes och har fortsatt . ägde toppmötet mellan och rum. I fokus för mötet stod den globala ekonomin, säkerhet, globala utmaningar och internationella frågor. Vid mötet kom man överens om insatser för att stärka samarbetet inom det ekonomiska området, energiområdet, utvecklingsområdet och kring cybersäkerhet och brottslighet. En särskild arbetsgrupp ska upprättas för samarbete på det sistnämnda området. genomfördes även möten i mellan och och det (). Det utrikespolitiska samarbetet var intensivt . Utöver diskussionerna i samband med toppmötet, träffades utrikes- minister representant ordförande för samtal om den transatlantiska relationen . Samtalen rörde främst gemensamma gräns- överskridande utmaningar och tredjelandsfrågor. EU:s närområde, samt och var centrala frågor. och EU har ett tätt samarbete inom så gott som samtliga utrikespolitiska frågor, sam- verkan väntas i och med Lissabonfördragets implementering och upp- rättandet av den europeiska utrikestjänsten (EEAS) bli än mer effektivt och verkansfullt . Toppmötet beslutade att återupprätta dialogen mellan och på utvecklingsområdet, inledningsvis med fokus på global livsmedelssäkerhet, klimat och utveckling samt uppfölj- ningen av Millieniummålen. Det ekonomiska samarbetet hanteras till stor del inom ramen för det (). Vid toppmötet enades parterna om att samarbetet i TEC måste intensifieras och effektiveras. Detta har föranlett täta kontakter under innevarande år mellan och kommissionen. Vid toppmötet mellan och erkändes TEC:s centrala roll för samarbete om innovationer och regleringar samt för att undanröja handelshinder för handel och investeringar. TEC fick i uppdrag att ut- arbeta en agenda som stimulerar tillväxt och skapar nya arbetstillfällen inom nya sektorer och teknologier. Tyngdpunkten vid mötet låg på innovationer, forskning och s.k. gröna jobb, reglerings- samarbete samt den transatlantiska marknaden. Ett avtal om samarbete på Skr. 2010/11:105 e-hälsoområdet undertecknades. Samarbete med på handelspolitikens område och EU har ett nära samarbete på det handelspolitiska området och då främst inom ramen för WTO:s Doharunda. Vid toppmötet mellan och var parterna eniga om att uppmana förhandlarna på båda sidor att intensifiera sina ansträngningar för att kunna avsluta rundan med ett väl avvägt och ambitiöst resultat. En rad olösta handelspolitiska tvister finns som hindrar marknadstillträdet till den amerikanska marknaden. Årets toppmöte mellan och ägde rum i . EU representerades av Europeiska rådets ordförande , kommissionens ordförande och den höga representanten . företräddes av premiärminister och handelsminister . Vid mötet behandlades ekonomiska och handelsfrågor, världs- ekonomin G8/G20, klimatförändringen och internationell krishantering (/och ). träffades EU och i respektive . Förhandlingarna om ett ambitiöst frihandelsavtal (CETA), vilka lanserades vid toppmötet , har fortsatt . har totalt fem förhandlingsrundor ägt rum och resultaten har så här långt varit positiva. Målsättningen är att det vid toppmötet ska finnas ett mindre antal utestående frågor att lösa och att avtalet ska bli klart . Parallellt med CETA-förhandlingen kommer ramavtal EU- om handel och ekonomiskt samarbete att uppdateras. Kommissionens förhandlingsmandat antogs av rådet . 10.6.1EU-Afrika partnerskapet, Afrikanska Unionen och EU- toppmötet Uppföljningen av den gemensamma Afrika-EU strategin och den handlingsplan med åtta tematiska partnerskap som antogs vid det andra toppmötet i har fortsatt . De åtta partnerskapen är: fred och säkerhet, demokratisk samhälls- styrning och mänskliga rättigheter, handel och regional integration, millenniemålen, energi, klimatförändringar, migration, rörlighet och sysselsättning samt vetenskap, informationssamhället och rymden. har mycket av dialogen kretsat kring förberedelserna inför det tredje toppmötet som ägde rum i Det övergripande ramverket för dialogen är fortsatt den gemensamma strategin men Skr. 2010/11:105 toppmötet i antogs nu även en ny reviderad handlingsplan för samarbetet för perioden 201113. Vid toppmötet antogs även en politisk deklaration (Declaration). Man kunde dock inte nå enighet om en gemensam deklaration om klimatfrågorna inför den internationella klimatkonferensen (COP16) i , . Partnerskapet med AU har fortsatt att vara centralt i EU:s Afrikapolitik, inte minst på fred- och säkerhetsområdet, och EU-delegationen till AU i har för- stärkts och spelar en allt viktigare roll i dialogen. I har EU bland annat följt parlaments- och delstatsvalen , demokratiutvecklingen, situationen vad gäller de mänskliga rättigheterna samt den svåra humanitära situationen i landet. En EU-observatörsmission (EOM) övervakade valen på inbjudan av . Missionen konstaterade att valen inte upp- nådde internationell standard, och lyfte fram brister i transparens, ett krympande utrymme för oppositionen, och olika förutsättningar i val- kampanjen. Över lag ska dock själva valförrättandet ha gått relativt väl till. En central fråga i EU:s dialog med är klimatförändringarna och effekterna på sociala och ekonomiska utveckling. premiärminister är talesman i klimatfrågor och deltog i denna kapacitet vid den internationella klimatkonferensen (COP16) i . EU fortsatte att genom dialog och påverkan driva att gräns- tvisten mellan och fortsatt skulle uppmärksammas, och att gränskommissionens beslut skulle genomföras. Gränsfrågan uppmärk- sammas vidare i EU-policyn för , vars genomförande drivit. EU har fört en regelbunden politisk dialog inom ramen för med respektive land på , där fred och säkerhet tillsammans med mänskliga rättigheter och demokrati utgjort centrala frågor. EU uttalade sig om de politiska fångarna i . I uttalandet uttryckte EU stark oro över situationen för de mänskliga rättigheterna och uppmanade att ovillkorligen frige alla politiska fångar. Såväl EU, inom ramen för den politiska dialogen, som Europa- parlamentet tog upp fall. har vid ett antal tillfällen haft synpunkter på EU-biståndet till . Bland annat har betonat att situationen för de mänskliga rättigheterna i ska uppmärksammas tydligare i och att strategin mer effektivt ska följas upp för att säkerställa att medlen verkligen når de avsedda målen. Situationen i har utvecklats till en av mest komplicerade efter den somaliska statens sönderfall saknar landet fort- farande en fungerande centralregering. Inslag av terrorism och internationell brottslighet som sjöröveri har försvårat en permanent lös- Den pågående fredsprocessen går in i ett avgörande skede då ett flertal frågor återstår att lösa innan den så kallade övergångsperioden Som största givare till samt genom insatserna för piratbekämpning och EUTM för träning av somaliska soldater är EU en central aktör i landet. Läget i landet samt den utbredda piratverksamheten utanför har behandlats återkommande i flera av De första soldaterna som tränats i EUTM är har bidragit med fyra officerare till EUTM. gäller har deltagit med en flottstyrka som även ledde de operativa insatserna från styrkehögkvarteret på . Rådet för utrikes frågor har behandlat situationen i och i dessa sammanhang främst fokuserat på läget igenomförandet av fredsavtalet mellan södra och norra (CPA), inklusive den kommande folkomröstningen om södra och om- rådet Abyeis framtida status samt fredsansträngningarna i Darfur- provinsen i västra . har arbetat för ett stärkt politiskt engagemang från EU till stöd för genomförandet av CPA, och den medling mellan parterna som pågår under ledning av ordföranden i Afrikanska Unionens (AU) högnivåpanel, , före Ansträngningarna för att uppnå en politisk förhandlingslösning på krisen i har fortsatt under ledning av AU:s och FN:s chefsmedlare Djibrill Bassolé, för vilken EU uttalat sitt fulla stöd. för att EU fortsatt ska upprätthålla ett enhetligt tryck på alla parter att underlätta det humanitära tillträdet för aktörer i hela , respektera den humanitära rätten samt betonat regeringens skyldighet att respektera de mänskliga rättigheterna. EU har varit tydligt när det gäller skyldighet att samarbeta med den (ICC) och följa de häktningsbeslut som utfärdats av domstolen. även, delvis inom ramen för den Afrikanska Fredsfaciliteten (APF), stött AU:s och FN:s fredsfrämjande insats i (UNAMID) och FN:s fredsfrämjande insats i södra (UNMIS). EU utgör den största biståndsgivaren till och har engagerat sig i arbetet med att öka EU:s synlighet och roll i utifrån Fokus har legat på att försöka upprätthålla trycket på parterna att genomföra CPA och folkomröstningarna. påbörjat förberedelser för att ge ytterligare stöd till norra och södra efter att folkomröstningarna genomförts. Bland annat har EU erbjudit stöd genom kapacitetsbyggande åtgärder. utnämnde rådet till EU:s nya särskilda representant för (EUSR) hon efterträder danske som haft denna Skr. 2010/11:105 roll . På grund av det kritiska skede som befinner sig i har den höga representanten också inrättat en intern arbetsgrupp (task force) för . Vad gäller samarbetet och dialogen under och det gemensamma EU-biståndet under den europeiska utvecklingsfonden () har som enda AVS-land fortsatt vägrat att ratificera det reviderade , delvis på grund av dess skrivningar om straffrihet och stöd till ICC. är därför inte en del av Cotonou-familjen men i ljuset av de stora behoven i har EU trots detta beslutat om ytterligare stöd för fredsprocesserna och god samhällsstyrning i , dock med tydliga direktiv om att stödet ska kanaliseras via icke-statliga aktörer. hölls ett möte i på hög tjänstemannanivå mellan och där både utvecklingen i regionen och den interna utvecklingen i diskuterades. Ett planerat ministermöte i har dock senarelagts. EU har fortsatt att bevaka utvecklingen i och fört en dialog med om hur säkerheten i området kan förbättras och hur EU kan stödja de pågående ansträngningarna för en lösning. EU har även intensifierat dialogen med regeringen och om förberedelserna inför valen 2011 i syfte att främja fria och rättvisa val. Trots ansträngningar från EU:s sida har ett fullödigt ekonomiskt partnerskapsavtal (EPA) med (ECOWAS) ännu inte kunnat undertecknas, bland annat beroende på svaga intresse. I har EU sökt främja en nationell dialog mellan kuppmakarna och oppositionen genom ett nära samarbete med ECOWAS och AU, och genom deltagande i den internationella kontaktgruppen för samt stöd till ECOWAS utsedde medlare , president i . Efter massakern mot oppositionen införde EU vapenembargo mot samt riktade åtgärder (sanktioner) mot medlemmar i juntan. EU krävde också att de skyldiga för massakern ställs inför rätta. Sedan kuppmakaren skottskadats och ersatts av generalen nåddes en uppgörelse som resulterade i en övergångsregering och ett nationellt råd som förberedde ett konstitutionellt styre. De första demokratiska presidentvalen i landets historia ägde sedan rum i två omgångar, den sista , med valobservatörer från bland andra EU. Kommissionen aviserade att utvecklingssamarbetet inom ramen för , under den europeiska utvecklingsfonden (), gradvis skulle återupptas. Efter dubbelmorden på presidenten och överbefälhavaren , följda av presidentval och ännu ett kuppliknande myteri överväger EU restriktiva åtgärder mot två makthavare med militär bakgrund som anses ha destabiliserat landet. EU har beslutat att avsluta insatsen till stöd för reformer inom säkerhetssektorn i ; EU-SSR (Security Sector Reform). EU diskuterar former för att ta till vara erfarenheterna av insatsen i någon form. genomförde president i en rad åtgärder i strid med konstitutionen, främst i syfte att bevara och koncentrera makten. Sedan EU vid upprepade tillfällen och i nära samarbete med ECOWAS och AU påtalat att agerandet var oacceptabelt inledde EU politiska konsultationer under artikel 96 av . Det inledande politiska mötet hölls i under svenskt EU- ordförandeskap och konsultationerna kunde sedan avslutas . tog en militärjunta makten, som utlovade en återgång till konstitutionellt styre. Datum har fastställts för lokala, parlaments- och presidentval . En första etapp var en folkomröstning om konstitutionen . I linje med resultaten av artikel 96- konsultationerna kan EU därefter fortsätta att betala ut delar av biståndet. Efter en uppgörelse mellan kuppmakaren och oppositionen i under , AU:s och UNOWA:s hägn som EU aktivt bidrog till hölls presidentval , som vanns av . EU har successivt återupptagit samarbetet och en förstärkt dialog på grundval av artikel 8 i . EU stöder en fördjupad demokratisering i . EU har följt upp de tre landmissioner i som genom- fördes 2009 under svenskt ordförandeskap. Syftet var att få en uppfatt- ning om säkerhetshoten i , organiserad brottslighet och terrorism, som berör både regionens stater och befolkningen men även europeiska medborgares säkerhet samt utröna hur EU och dess medelsstater ska kunna främja utveckling, god samhällsstyrning och stärka rättsstatens strukturer. antogs i FAC slutsatser om behoven att, som komplement till de insatser som redan görs av staterna själv i regionen, samordna unions olika instrument i ett helhetsperspektiv för att främja säkerhet och utveckling i . En gemensam strategi ska utarbetas och antas . EU fortsatte att nära följa situationen i och stödja genomförandet av det fredsavtal som undertecknats mellan regeringen EU bedriver omfattande biståndsinsatser i River- länderna (, , , och EU:s övergripande politik syftar till att skapa förutsättningar för fred, återuppbyggnad och demokratisering i regionen. Dialogen mellan EU och den regionala samarbetsorganisationen ECOWAS har fortsatt att fördjupas men samarbetet har varit gott, inte minst i hanteringen av de icke konstitutionella maktövertagandena i regionen och annan krishantering. Ett planerat möte i andra halvåret har senarelagts. EU är en viktig aktör till stöd för fred och säkerhet i Stora sjöregionen. EU är också en betydelsefull politisk aktör och har bland annat ett särskilt sändebud för regionen (EUSR). Det särskilda sändebudet har varit aktivt engagerad i de pågående fredsprocesserna. genomförde EU:s KUSP-ambassadörer en fältresa till Stora sjöregionen och som en uppföljning till denna diskuteras EU:s fortsatta engagemang i rådsarbetsgruppen för (COAFR). EU och medlemsstaterna, inklusive , stödjer även flera regionala organisationer som arbetar för att främja regional stabilitet och integration, bland annat Stora sjögemenskapen (CEPGL). utvecklingssamarbetet i regionen är omfattande, i synnerhet i DRK. Läget är fortsatt mycket instabilt i DRK, särskilt i de östra delarna och rapporter inkommer ständigt om brutala övergrepp mot civilbefolkningen av rebeller, men i hög grad även av regeringsarmén. armén har även utpekats av som inblandade i illegal utvinning av naturresurser. Integreringen i regeringsarmén av den forna huvudfienden, rebellgruppen , som inleddes har gått FN:s fredsbevarande mission i landet döptes om till MONUSCO och fick förnyat mandat att verka i DRK . humanitära situationen är alltjämt mycket allvarlig i stora delar av landet. EU är fortsatt en betydande politisk aktör och ledande inom humanitär hjälp och utvecklingssamarbete i DRK. DRK var ett av de länder som fick mest EU-bistånd. utöver utvecklingsbiståndet under EDF, även stöd genom det så kallade V-FLEX-instrumentet för att lindra effekterna av den globala finansiella EU:s polisinsats i DR , EUPOL fortsatte sin verksamhet till stöd för den nationella polisen. insatsen för säkerhetssektorreform, , fortsatte sitt arbete med att Skr. 2010/11:105 ge råd till den kongolesiska försvarsmakten i dess arbete med att reformera de nationella väpnade styrkorna. var drivande för en aktiv EU politik bl.a. uttalanden som EU gjort med anledning av mordet på och med anledning av publiceringen av en om allvarliga MR och IHL- brott i DRK 19932003. EU:s engagemang i DR har skett i samråd och samarbete med FN och övriga internationella aktörer. återvaldes som president , med en överväldigande majoritet av rösterna. EU hade fyra valexperter på plats för att stödja medlemsstaterna i deras analys av processen. I upptakten till valet krympte det demokratiska utrymmet i landet och EU intensifierade den politiska dialogen med regeringen i syfte att vända trenden. Den höga representanten utfärdade ett uttalande med anledning av att det gröna oppositionspartiets vice ordförande mördades samt i samband med valet, då hon bl.a. uttryckte oro för vissa händelser i upptakten till valet. EU har varit starkt engagerat i utvecklingen i och fortsatt verkat till stöd för AU:s och förde detta FN-generalsekreteraren arbete att skynda på genomförandet av maktdelningsavtalet. EU har särskilt välkomnat folkomröstningen och antagandet av en ny konstitution som ett viktigt steg framåt. som roll som regional aktör understrukits har EU uttryckt fortsatt oro över MR- övergrepp och straffrihet, tecken på bristande politisk vilja samt uppmanat till nära samarbete med ICC. Budskapen har följts upp lokalt genom politisk dialog på hög nivå. EU ser allvarligt på den politiska situationen i . Genom- förandet av avtalet GPA (Global Political Agreement) om maktdelning och reformer går fortsatt långsamt. EU har viseringsrestriktioner och har fryst tillgångar i för över 200 individer och ett antal företag med kopplingar till dessa personer. Kommissionens bistånd är begränsat och kanaliseras via enskilda organisationer. EU är emellertid fortsatt en stor humanitär givare i och har också beslutat om ett transitions- stöd, bland annat för stöd till reformer enligt GPA. Den höga representanten träffade en Skr. 2010/11:105 zimbabwisk ministerdelegation i i syfte att trycka på för genomförande av demokratiska reformer och respekt för de mänskliga rättigheterna.