prop · GZ031d16 · 2011-09-20 00:00:00 — Den som vänder sig till domstol ska kunna utgå från att mål och ärenden handläggs med hög kvalitet och effektivitet samt att de avgörs inom rimlig tid, även vid en ökad måltillströmning. Domstolarnas förmåga att leva upp till medborgarnas och andra intressenters berättigade krav på verksamheten måste ständigt utvecklas. Frågor om hur domstolarna kommunicerar med medborgarna har stor betydelse för allmänhetens förtroende för domstolarna. I enlighet med ett regeringsuppdrag har tagit fram strategier för Domstolars arbete med bemötandefrågor, utformningen av domar och beslut samt kontakter med medierna. Det fortsatta arbetet med strategierna kommer att redovisas till regeringen. För en effektiv kommunikation är det viktigt att skapa stöd för ett ökat elektroniskt informationsutbyte mellan domstolarna och andra aktö- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Det kan röra sig om ett strukturerat informationsutbyte mellan domstolarna och andra myndigheter och helt nya sätt att expediera handlingar från domstolarna till bland andra parter och vittnen. bör detta arbete ha en roll i utvecklingen av domstolarna i riktning mot e- förvaltning. Det arbete som bedrivs inom ramen för Rådet för rättsväsendets informationsförsörjning är av betydelse i detta avseende. Mot denna bakgrund pågår en översyn av den rättsliga regleringen av domstolarnas behandling av personuppgifter. Även inom EU pågår arbete med att utveckla formerna för rättsligt elektroniskt informationsutbyte. Såväl besökare i domstol som de som arbetar inom rättsväsendet har rätt att ställa krav på att säkerheten i domstolarna är hög. Som konstaterats i betänkandet Ökad säkerhet i domstol (SOU 2009:78) finns ett behov av att ytterligare kunna stärka säkerheten i domstolarna. Alla som besöker och verkar i domstolarnas lokaler ska kunna känna sig trygga och säkra där. Domstolarna ska därför ges ökade möjligheter att kunna anordna inpasseringskontroller i syfte att förhindra att vapen och andra farliga föremål tas med in i domstolslokalerna. Regeringen avser att presentera förslag till ändringar i lagen (1981:1064) om säkerhetskontroll i domstol. Den så kallade timkostnadsnormen regleras i förordningen (2009:1237) om timkostnadsnorm inom rättshjälpsområdet och anger vad som är skälig ersättning för de biträden som verkar inom rättshjälpsområdet. Beräkningsmodellen för timkostnadsnormen har varit i huvudsak oförändrad . Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att genomföra en översyn av timkostnadsnormen och lämna förslag till en ny beräkningsmodell. Uppdraget ska redovisas . Rättegångsreglerna måste vara moderna och ändamålsenliga. De ska säkerställa att mål och ärenden i domstol kan avgöras inom rimlig tid. Reglerna ska vara så flexibla att handläggningen av ett mål eller ärende kan anpassas till vad som behövs i det enskilda fallet. Även parterna bör ha ett ansvar för att målen och ärendena drivs framåt. Rättegångsreglerna måste vidare vara utformade utifrån domstolarnas olika uppgifter i in- Tyngdpunkten i dömandet ligger i första instans. Den främsta uppgiften för andra instans är att överpröva avgöranden från första instans och att rätta till eventuella felaktigheter. Uppgiften för sista instans är att skapa vägledning för rättstillämpningen. Reformen En modernare rättegång har varit i kraft . Den syftar till att ytterligare förtydliga domstolarnas uppgifter i instansordningen. Den har även i övrigt inneburit en modernisering av rättegångsförfarandet i allmän domstol med förändringar av det processuella regelverket på en rad områden, bland annat genom bättre utnyttjande av modern teknik, flexiblare regler och större ansvar för parterna samt en mer ändamålsenlig hovrättsprocess. I propositionen uttalades att reformen bör utvärderas när den har varit i kraft . En sådan utvärdering kommer att påbörjas . Som ett led i det myndighetsgemensamma arbetet med att utveckla rättsväsendets informationsförsörjning kommer stämningsansökningar i brottmål att börja skickas elektroniskt från till domstolarna. Elektroniska stämningsansökningar skapar förutsättningar för högre effektivitet och bättre kvalitet inom rättskedjan. Emellertid finns det vissa formkrav i rättegångsreglerna som medför att stämningsansökningarna även måste hanteras i pappersform. har i en promemoria till föreslagit att formkraven ändras så att det blir möjligt att gå över till en helt elektronisk hantering. Promemorian har remitterats och bereds inom . Regeringen har vidare gett en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av brottmålsprocessen i syfte att överväga åtgärder för att skapa ett mer ändamålsenligt brottmålsförfarande (dir. 2010:78). Utredaren ska bland annat överväga åtgärder för att tydliggöra och utveckla ansvarsfördelningen mellan åklagare och domstol, skapa mer flexibla regler och alternativa former för handläggning och avgörande av mål i domstol samt minimera risken för inställda huvudförhandlingar. Uppdraget ska redovisas . För att modernisera och effektivisera förvaltningsprocessen behöver ändringar i rättegångsreglerna för de allmänna förvaltningsdomstolarna göras. I departementspromemorian En mer ändamålsenlig förvaltningsprocess (Ds 2010:17) föreslås nedflyttning av ytterligare måltyper från kammarrätt till förvaltningsrätt. Vidare föreslås bland annat att vissa formkrav tas bort och att tiden för överklagande av domstolsavgöranden i bland annat skatte- och socialförsäkringsmål ska förkortas i enlighet med vad som i övrigt gäller inom förvaltningsprocessen. Departementspromemorian har remitterats och bereds inom . Reglerna om forum i tvistemål bör ses över så att målen tas upp vid den domstol där den smidigaste och mest processekonomiska handläggningen kan uppnås för de inblandade. De avgifter som tas ut vid de allmänna domstolarna ses över. Regeringen har gett i uppdrag att föreslå nya principer för uttaget av ansöknings- och kungörandeavgifter vid de allmänna domstolarna och med utgångspunkt från dessa ange nya avgiftsnivåer. Om bedömer att nya principer inte bör införas ska verket föreslå nya avgiftsnivåer med utgångspunkt från nuvarande riktlinjer. Uppdraget ska redovisas . En långsiktigt hållbar domstolsorganisation Utgångspunkten för arbetet med att vidareutveckla domstolsorganisationen är att tillgodose medborgarnas krav på hög kvalitet i dömandet, bland annat genom en snabb och effektiv handläggning samt hög tillgänglighet, servicenivå och säkerhet. Det förutsätter att domstolarna har en funktionell geografisk spridning i förhållande till allmänheten, näringslivet och rättsväsendets övriga myndigheter. måste domstolsorganisationen skapa förutsättningar för specialisering, kompetensutveckling och en väl fungerande beredningsorganisation. Det är vidare angeläget att säkerställa att domstolarna även kan rekrytera domare som tillhör de allra skickligaste och mest lämpade juristerna i landet. har i en promemoria som inkom till lämnat förslag till vissa förändringar av tingsrättsorganisationen. Regeringen har inte för avsikt att ta initiativ till några förändringar med anledning av skrivelsen. Den ojämna fördelningen av migrationsmål mellan migrationsdomstolarna tillsammans med en större måltillströmning än förväntat medför att antalet migrationsdomstolar behöver utökas. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Regeringen har därför gett i uppdrag att lämna förslag om inrättande och geografisk placering av ytterligare en migrationsdomstol. Uppdraget ska redovisas . genomförda organisatoriska förändringar av hyres- och arrendenämnderna har inte medfört den avsedda förstärkningen av de mindre nämndernas administrativa bärkraft. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att överväga den framtida organisationen för prövning av hyres- och arrendetvister (dir. 2011:74). Uppdraget ska redovisas . Inom Domstolar har bedrivits ett omfattande arbete med att förändra de inre arbetsformerna. Regeringen anser att det är angeläget att detta arbete fortsätter för att domstolarna ska kunna möta kraven på effektivitet och hög kvalitet även vid en fortsatt ökad måltillströmning. Regeringen har gett i uppdrag att dokumentera det arbete som har bedrivits och skapa förutsättningar för ett erfarenhetsutbyte mellan domstolarna i dessa frågor. I domstolarna handläggs en stor mängd olika mål och ärenden som kan hänföras till alla rättsområden och samhällssektorer. Som utgångspunkt ska den allmänna ordningen för domstolsprövningen vara så utformad att den kan säkerställa att alla mål och ärenden avgörs inom rimlig tid och med hög kvalitet. har i betänkandet Mål och medel särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol (SOU 2010:44) ställt upp ett antal principer för när det kan finnas behov av att vidta åtgärder för att uppnå särskild skyndsamhet eller särskild kompetens samt redovisat de verktyg och metoder som bedöms ändamålsenliga för att uppnå sådan skyndsamhet eller kompetens. Enligt bör särskilda åtgärder användas restriktivt och den minst ingripande åtgärden som kan möta behovet bör väljas. Betänkandet har remitterats. Flertalet remissinstanser delar utredningens principiella överväganden och regeringen anser att dessa bör gälla som inriktning för det fortsatta arbetet med att säkerställa att mål och ärenden i domstol avgörs effektivt och med hög kvalitet. Betänkandet bereds vidare inom . Domstolarnas verksamhet ska i möjligaste mån renodlas till dömande uppgifter. I takt med att så sker förbättras förutsättningarna för att 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 bedriva den rättskipande verksamheten på ett mer effektivt sätt och med hög kvalitet. har handläggningen av ett antal ärendetyper flyttats från allmän domstol till förvaltningsmyndighet. flyttas handläggningen av ytterligare ett antal ärendetyper över från tingsrätterna till olika förvaltningsmyndigheter (prop. 2010/11:119, bet. 2010/11:JuU24, rskr. 2010/11:301). Sammantaget motsvarar överflyttningen cirka 26 000 ärenden . Den av regeringen tillsatta har i betänkandet En reformerad domstolslagstiftning (SOU 2011:42) föreslagit en lag som innehåller grundläggande och gemensamma bestämmelser för samtliga domstolar och domare. Det föreslås bland annat en grundläggande lagreglering för vissa domarbefattningar som enligt nuvarande ordning är reglerade endast i förordning. I betänkandet föreslås också en grundläggande lagbestämmelse om fördelning av mål mellan enskilda domare. Vidare övervägs i betänkandet tillsättningsförfarandet av så kallade enhetschefer och behovet av att införa befordrade anställningar utan chefskap. Betänkandet har remitterats. Verkställigheten av utdömda påföljder spelar en central roll inom kriminalpolitikens område. Målen för verksamheten är att påföljder ska verkställas på ett säkert, humant och effektivt sätt och att antalet återfall i brott ska minska. Dessa mål ska inte ställas mot varandra utan ses som jämställda och kompletterande. Ett aktivt återfallsförebyggande arbete förutsätter att de dömda avhåller sig från kriminalitet och droger under verkställigheten, att de inte avviker från anstalt eller annan placering, tar ansvar för att förändra sin situation och att de regler som gäller för verkställigheten respekteras. Det är självfallet också en förutsättning att varje person behandlas på ett respektfullt sätt. Den verksamhet som ingår är verkställighet av påföljderna fängelse, skyddstillsyn och villkorlig dom med samhällstjänst samt övervakningen av de villkorligt frigivna och de som står under intensivövervakning med elektronisk kontroll samt transportverksamhet. Kriminalvården, och har regeringens uppdrag att samverka för att effektivisera arbetet med att verkställa avvisnings- och utvisningsbeslut samt vidta de åtgärder som krävs för att öka andelen verkställda beslut. I detta ingår att vidta åtgärder för att uppnå skyndsamhetskravet i utlänningslagen. Flexibilitet och beredskap för variationer i klienttillströmningen Kriminalvårdens anstalts- och häktesbestånd ska utformas så att verksamheten bedrivs kostnadseffektivt i fråga om säkerhet och beläggning och främjar ett effektivt samarbete med rättsväsendets övriga myndigheter. Regeringen har tillfört Kriminalvårdens anslag exceptionellt stora tillskott bland annat för att Kriminalvården ska kunna ha en kapacitet som är tillräcklig för att möta de satsningar i övrigt som regeringen gjort på rättsväsendets myndigheter. Erfarenheten säger att klienttillströmningen varierar vilket utöver en grundkapacitet ställer krav på att Kriminalvården även på kort sikt kan hantera förändringar i klienttillströmningen. Den översyn av påföljdssystemet som pågår och som ska redovisas kommer att påverka Kriminalvårdens verksamhet . kommer också den övervägande delen av de senaste årens nyproducerade platser i Kriminalvården att stå klara. Det är bland annat mot denna bakgrund angeläget att Kriminalvården använder anstalts- och häktesstrukturen på ett sätt som motsvarar de krav på flexibilitet och kostnadseffektivitet som regeringen ställer. En säker, human och effektiv verkställighet Verkställigheten av en påföljd ska vara säker, human och effektiv. Att den är säker innebär att brott under verkställigheten, vare sig de riktar sig mot allmänheten, Kriminalvårdens personal eller andra intagna inte ska förekomma. Aktiviteter i kriminella nätverk, rymningar och ordningsstörningar i allmänhet ska också förhindras. Det är glädjande att antalet rymningar 2010 minskade . Verkställigheten av en påföljd utgör i de flesta fall ett väsentligt intrång i den personliga integriteten. Verkställigheten ska präglas av en human människosyn, effektiva behandlingsmetoder och respekt för den enskildes rättigheter såsom integritet och rättssäkerhet. Lika självklart är att den dömde tar aktiv del i arbetet med att förändra sin situation men också rättar sig efter de restriktioner som följer av den utdömda påföljden och verkställighetsformen. Kriminella nätverk och aktiviteter inom anstalterna utgör inte bara ett hot mot enskilda individer och grupper utan kan också vara ett angrepp mot rättssystemet som helhet. En viktig del i Kriminalvårdens uppdrag är att bidra med kunskap och erfarenhet i arbetet med att säkerställa en effektiv och uthållig verksamhet för att bekämpa den grova organiserade brottsligheten. Därför är det nödvändigt att Kriminalvården har effektiva verktyg för att motverka kriminella aktiviteter i anstalterna och kan hantera intagna som utgör säkerhetsrisker eller annars har en negativ inverkan på sin närmiljö. För detta krävs ett dynamiskt säkerhetstänkande vilket bland annat innefattar att personalen har en tydlig, närvarande och professionell relation till de intagna. Personalens kunskap om klienterna och kontakten i den dagliga arbetssituationen är av avgörande betydelse för hur Kriminalvården ska klara sitt uppdrag. Det är av väsentlig betydelse att personalen har tillräcklig utbildning för sitt uppdrag och en trygg och säker arbetsmiljö. Återfall i brott ska minska Enligt Brottsförebyggande rådets statistik återfaller av dem som lagförts för brott i ny brottslighet . Regeringen anser att återfall i brottslighet måste minska. Kriminalvården har tillsammans med andra delar av samhället en central roll i detta arbete. Regeringen har genom reformer på en rad viktiga områden skapat förutsättningar för ett effektivt återfallsförebyggande arbete. För Kriminalvårdens klienter har detta bland annat inneburit tillgång till arbetsmarknadsåtgärder, möjlighet till studier och utökade möjligheter till utslussning. Genom den nya fängelse- och häkteslagstiftning som trädde i kraft fullföljs de senaste årens reformarbete som syftat till att ge Kriminalvården bättre förutsättningar 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 att förebygga återfall i brott genom att anpassa innehållet i verkställigheten till den intagnes förutsättningar och behov. Reformerna har också gett resultat i form av utökad behandling. Deltagandet i brotts- och missbruksrelaterade program har mer än fördubblats . fullföljdes 9 580 programserier jämfört med 4 250 . Regeringen anser att det är angeläget att kvalificerade metoder används för att mäta resultatet av de insatser som genomförs. Goda och effektiva arbets- och behandlingsmetoder måste få spridning i organisationen. Genom regeringens uppdrag till Kriminalvården att analysera hur befintlig kunskap av betydelse för det återfallsförebyggande arbetet omsätts i myndighetens konkreta verksamhetsutveckling ges förutsättningar för att integrera sådan kunskap i myndighetens ordinarie styrning och ledning. Den övervägande delen av de fängelsedömda som tas in i anstalt har en strafftid eller kortare. Av detta följer att Kriminalvården endast har möjlighet att initiera insatser som är anpassade till dessa klienters behov. Det är därför angeläget att ansvaret för att förebygga återfall i kriminalitet och missbruk inte ensidigt framstår som Kriminalvårdens under verkställigheten. Kommuner, landsting och arbetsförmedling med flera måste i samverkan med Kriminalvården ansvara för att insatser initieras och fullföljs under och efter verkställigheten. Även organisationer i den ideella sektorn, näringsliv och andra aktörer i det omgivande samhället såväl regionalt som kommunalt är betydelsefulla för ett framgångsrikt återfallsförebyggande arbete. En väl fungerande samverkan är också av grundläggande betydelse i det återfallsförebyggande arbetet med de cirka 20 000 klienter som verkställer en frivårdspåföljd. Vidare krävs en tidig kartläggning av risker, behov och andra förutsättningar som kan knytas till klienterna liksom en noggrann planering av insatser under verkställigheten. Därmed ges förutsättningar för en återanpassning som leder till ett laglydigt liv efter avtjänat straff. En fungerande återanpassning har således även en brottsförebyggande verkan. Att finna de rätta formerna för att återanpassa de dömda, med bibehållen trovärdighet i verkställigheten och utan att kraven på samhälls- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 skydd och rättssäkerhet eftersätts, är den kanske allra största utmaningen för framtidens kriminalvård. Även små förbättringar har stor betydelse ur såväl ett mänskligt som ett samhällsekonomiskt perspektiv. Instrument för att mäta återfall och studera orsakssamband är därför av betydelse. Med målsättningen att ta fram ett bättre underlag för styrning och uppföljning utvecklar i samråd med Kriminalvården på regeringens uppdrag ny återfallsstatistik. Den nya återfallsstatistiken kommer att ersätta den tidigare fullt ut . Tiden i anstalt eller under övervakning ska vara inriktad på åtgärder som ökar de dömdas förutsättningar att leva ett liv utan kriminalitet och droger efter verkställigheten. För all programverksamhet ska finnas en klar målsättning och former för utvärdering och uppföljning. Följande områden ska prioriteras i det återfallsförebyggande arbetet. Individuell verkställighetsplan för alla Verkställighetstiden ska utformas så att den verkar återfallsförebyggande och de negativa effekterna av en fängelsevistelse motverkas. Avgörande för ett meningsfullt verkställighetsinnehåll är att de individuella riskerna, behoven och förutsättningarna identifieras i ett tidigt skede. Den nya fängelselagen föreskriver att det för varje intagen ska upprättas en individuellt utformad verkställighetsplan. Kriminalvården måste därför säkerställa att det redan vid verkställighetens början upprättas en sådan plan av hög kvalitet för alla klienter. Om det är lämpligt och den intagne samtycker till det kan förberedelser vidtas för verkställighetsplanen i häkte. En god kunskap om klienterna på individnivå är en förutsättning för att kunna planera för en framgångsrik återanpassning. En ändamålsenlig plan lägger också grunden för effektiv samverkan mellan Kriminalvården och andra berörda myndigheter. Missbruk av alkohol och droger måste identifieras och bekämpas. För att Kriminalvårdens åtgärder ska kunna bidra till en förändring hos enskilda klienter, med målet att de ska leva ett drogfritt liv, kan alkohol och droger inte tolereras under verkställigheten. Regeringen anser att det är angeläget att samverkan mellan kriminalvård, socialtjänst och psykiatri utvecklas och stärks för att nå resultat i kampen mot missbruket. Det räcker inte med ambitiösa behandlingsinsatser och verkningsfulla kontrollåtgärder. Det måste också finnas en realistisk plan för utslussningen i samhället. I detta sammanhang bör ett ökat inslag av privata vårdgivare övervägas. har i sitt slutbetänkande Bättre insatser vid missbruk och beroende (SOU 2011:35) lämnat förslag på hur Kriminalvården i samverkan med andra huvudmän och myndigheter kan utnyttja verkställighetstiden mer effektivt för behandling av personer med missbruk eller beroende i syfte att minska återfall i brottslighet. Utredningens förslag remissbehandlas . Verkställighet i anstalt innefattar arbete, utbildning och brotts- och missbruksrelaterade program. Regeringen vill understryka vikten av sysselsättning under verkställigheten. En ordnad sysselsättning under verkställigheten är väsentlig i arbetet med att återanpassa och slussa ut klienterna till ett liv i frihet. Arbetslinjen ska omfatta alla intagna såväl i anstalt som efter frigivningen. Det är därför angeläget att arbetsdrift och utbildningsverksamhet blir föremål för fortsatt prioritering, bland annat genom en förstärkt och utvecklad samverkan mellan Kriminalvården, Arbetsförmedlingen och andra aktörer på arbetsmarknaden. Det är i det sammanhanget också viktigt att särskilt uppmärksamma intagna kvinnors möjligheter till arbete under och efter verkställigheten. Verkställigheten i anstalt bör så långt det är möjligt med hänsyn till framför allt säkerhetskraven likna livet i frihet vad gäller vardagliga rutiner med mera. Det är angeläget att varje tillfälle till utveckling av det personliga ansvarstagandet utnyttjas, exempelvis genom att så kallad självförvaltning används i ökad omfattning. En förutsättning för ett effektivt återfallsförebyggande arbete är att Kriminalvårdens klienter kan erbjudas en placering under verkställigheten som motsvarar den enskilde klientens behov och motivation. Risken för återfall i kriminalitet och missbruk är särskilt stor i samband med frigivningen. Det är därför viktigt att även utslussningen anpassas till vad varje intagen behöver för att förbättra förutsättningarna för att han eller 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 hon ska klara sig i samhället efter frigivningen arbete centralt för att så få personer som möjligt utan att återfalla i brott. ska bli utsatta för brott. Regeringen har tidigare infört ändrade regler för arbetet inom detta område är att uppmärk- om utslussning som möjliggör en förbättrad och samma brottsoffers behov. mer strukturerad övergång från livet i anstalt till få ett gott bemötande och adekvat information livet i frihet. De utslussningsåtgärder som Kri- genom hela rättskedjan. Detta kräver god kun- minalvården initierar måste vidare följas upp och skap hos och återkommande utbildning för per- utvärderas även på individnivå. sonal inom rättsväsendet om brottsdrabbades Tillgång till positiva sociala nätverk har stor reaktioner och utsatta situation, liksom att betydelse under verkställigheten och kan vara bemötandet av brottsoffer anpassas till deras avgörande vid frigivningen från ett långt fängel- Det är viktigt att Organisationer i den ideella sektorn och särskilt sårbara grupper av brottsoffer, till exem- trossamfund spelar en viktig roll och utför ett pel vålds- och sexualbrottsutsatta kvinnor och värdefullt arbete för att stötta de dömda efter barn uppmärksammas i detta sammanhang. är även angeläget att myndigheterna samverkar kring gemensamma frågor och problem som Brottsoffer ska kunna känna Överförande av straffverkställighet har under en förtroende för rättsväsendets myndigheter. rad år varit en prioriterad fråga för regeringen. uppgift är att främja Existerande internationella regelverk skapar för- brottsoffers rättigheter, behov och intressen utsättningar för att utländska medborgare avtjä- samt vara ett informations- och kunskapscent-