prop · GZ031d19 · 2011-09-20 00:00:00 — 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd............................................................... Globala förändringar kräver ett nytt bistånd ...................................... Mot ett mer effektivt globalt bistånd .................................................. Konsekvenser för det svenska biståndet.............................................. Principerna för det öppna biståndet står fast ...................................... Millenniemålen i fokus ......................................................................... Fortsatt humanitär kraftsamling.......................................................... Regeringens tematiska prioriteringar................................................... Förtydligad inriktning på det bilaterala utvecklingssamarbetet......... Ändamålsenliga biståndsformer och instrument ................................ Aktörer i biståndet................................................................................ Styrning samt biståndsförvaltningens organisation och uppdrag...... 1.5 : Internationellt utvecklingssamarbete.................. Millenniemålen i fokus ......................................................................... Samverkan med EU och EU:s bistånd................................................. 2:1 Reformsamarbete i ....................................................... 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 2.1 Biståndsram, utgifter inom andra utgiftsområden och biståndsanslag ....... Tabell 2.2 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 7 ...................................................... Tabell 2.3 Härledning av ramnivån 20122015. Tabell 2.4 Ramnivån 2012 realekonomiskt fördelad. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom området Internationellt utvecklingssamarbete..... Tabell 3.2 Anslaget 1:1 Biståndsverksamhet, utvecklingssamarbete genom Sida........ Tabell 3.3 Anslaget 1:1 Biståndsverksamhet, utvecklingssamarbete genom Tabell 3.4 Basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet Tabell 3.5 Anslagsutveckling för 1:1 Biståndsverksamhet ............................................ Tabell 3.6 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden för 1:1 Tabell 3.7 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:1 Biståndsverksamhet ......... Tabell 3.8 Anslagsutveckling för 1:2 Styrelsen för internationellt Tabell 3.9 Härledning av anslagsnivån 20122015, för Tabell 3.10 Anslagsutveckling för 1:3 ................................. Tabell 3.11 Härledning av anslagsnivån 20122015, för Tabell 3.12 Anslagsutveckling för 1:4 .............................. Tabell 3.13 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 3.14 Anslagsutveckling för 1:5 : Internationellt Tabell 3.15 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete................................. Tabell 3.16 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:5 : Tabell 3.17 Anslagsutveckling för 1:6 internationellt Tabell 3.18 Härledning av anslagsnivån 20122015, för 1:6 internationellt utvecklingssamarbete ............ Utgiftsutveckling inom område Reformsamarbete i ................ Anslagsutveckling för 2:1 Reformsamarbete i .......................... Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden för anslaget 2:1 Härledning av anslagsnivån 20122015. för 2:1 Reformsamarbete i 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1 Förslag till riksdagsbeslut bruttonationalinkomst (BNI) (avsnitt 2.1), 2.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 44 20132028 (avsnitt 3.7.1), 3.bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier för biståndsverksamhet intill ett belopp av 10 (avsnitt 3.7.1), 4.bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier för de lån som Europeiska Investeringsbanken lämnar inom ramen för IV Bis och intill ett belopp av (avsnitt 3.7.1), 5.bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar i form av statliga garantier för Nordiska investeringsbankens miljöinvesteringslån intill ett belopp av (avsnitt 3.7.1), 6.bemyndigar regeringen att besluta om kapitaltillskott till det statligt ägda bolaget på högst (avsnitt 3.7.1), 7.bemyndigar regeringen att för ramanslaget 2:1 Reformsamarbete i besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 20132018 (avsnitt 4.6.1), 8.för anvisar anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, vad gäller anslag som står till regeringens disposition, enligt följande uppställning: 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 9.bemyndigar att 10. för anvisar ett anslag under för ramanslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete ingå avtal om samarbetsprojekt som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2013 2015 (avsnitt 3.7.5), utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för enligt följande uppställning: 1:2 (Sida) 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd underindelas i Internationellt utvecklingssamarbete och Reformsamarbete i . Regeringen föreslår att biståndsramen uppgår till , vilket motsvarar av beräknad bruttonationalinkomst (BNI). I den svenska biståndsramen ingår kostnader från andra delar av statens budget som klassificeras som bistånd i enlighet med den definition som används av och utveckling () och dess biståndskommitté (DAC). Dessa kostnader som ingår i biståndsramen uppgår 2012 till . I utgiftsområdet ingår som avser förvaltningskostnader för samarbete inom som inte klassificeras som utvecklingsbistånd enligt /DAC. Det föreslagna beloppet för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppgår därmed till . Utgifter inom andra utgiftsområden som ingår i biståndsramen I den svenska biståndsramen ingår kostnader från andra delar av statens budget som klassificeras som bistånd enligt /DAC. Dessa kostnader uppgår 2012 till . Det är en ökning med jämfört med föregående år. inom andra utgiftsområden som andel av biståndsramen uppgår vilket är oförändrat jämfört med . Nedan följer en beskrivning av de områden som ingår i biståndsramen men som återfinns under andra utgiftsområden. medverkar i multilateralt överenskomna skuldavskrivningar inom ramen för den s.k. . Det handlar oftast om avskrivningar som ett led i åtaganden under HIPC-initiativet, (Heavily Indebted Poor Countries) dvs. det särskilda skuldlättnadsinitiativet för de fattigaste och de mest skuldtyngda länderna. De multilaterala överenskommelserna om skuldlättnader följs sedan upp med bilaterala avtal mellan och de berörda länderna. I biståndsramen ingår planerade bilaterala skuldavskrivningar för de fattigaste och de mest skuldtyngda länderna. Det finns emellertid en osäkerhet kring när en bilateral skuldavskrivning kommer att genomföras och till vilket belopp eftersom detta bl.a. är avhängigt tidpunkten för multilaterala överenskommelser i och den bilaterala processen. För ett enskilt år kan därför beloppet som ingår i biståndsramen för de bilaterala skuldavskrivningarna och den faktiska kostnaden för den bilaterala skuldavskrivningen vara i otakt. Skillnaden mellan planerade och faktiska kostnader för bilaterala skuldavskrivningar korrigeras i efterhand. I biståndsramen 2012 ingår avskrivningar för bilaterala skulder, till (DRK), och om totalt , beslutade . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Avskrivningar om totalt har tidigare ingått i biståndsramen, DRK (2007) (2009). för att avräkningen korrekt ska motsvara den faktiska kostnaden för skuldavskrivningarna. Regeringen har beslutat att () ska kompenseras för kostnader orsakade av bilaterala skuldavskrivningar (UD2006/4028/MU). Kompensationen till EKN för skuldavskrivningar avseende de fattigaste länderna motsvaras av värderingen av fordran enligt EKN:s värderingsmodell. För att inte biståndsramen ska belastas dubbelt för samma utgift, måste biståndsramen tillgodogöras det belopp EKN kompenseras med. är kompensationen till EKN beräknad till ca . Totalt uppgår avräkningarna för bilaterala skuldavskrivningar därför till ett positivt belopp om ca . Kostnader för mottagande av asylsökande m.m. Kostnader för mottagande av asylsökande från utvecklingsländer i ingår som en del av den svenska biståndsramen. ska i enlighet med /DAC:s riktlinjer såväl kunna hjälpa en person i behov av skydd i ett flyktingläger i t.ex. , som bekosta omhändertagandet av en flykting han eller hon befinner sig i . beräknas kostnaden för asylsökande från utvecklingsländer som räknas in i biståndsramen uppgå till , vilket motsvarar av det totala biståndet. har enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. ett huvudansvar för mottagandet av asylsökande från det att ansökan om asyl lämnas in till dess att personen tas emot i en kommun, om uppehållstillstånd har beviljats, alternativt lämnar landet vid avslagsbeslut. Fram till att personen lämnat mottagandet, t.ex. genom bosättning i en kommun eller återvändande till hemlandet, omfattas han eller hon av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Vissa insatser inom mottagandet av asylsökande åligger kommuner och landsting. Det rör sig i första hand om skolgång, omsorg och hälso- och sjukvård. ansvarar för att ordna boende för de asylsökande som inte ordnar boende på egen hand. Vidare prövar behovet av dagersättning och särskilt bidrag till den asylsökande. Därutöver ansvarar för att erbjuda den asylsökande s.k. organiserad sysselsättning samt att bistå vid bosättning eller återvändande. I biståndsramen inkluderas kostnader för denna verksamhet , dvs. exempelvis kostnader för personal och lokaler, dagersättning till sökande, ersättningar till kommuner (främst skolkostnader) och landsting (främst hälso- och sjukvård) samt kostnader för svenskundervisning m.m. För att beräkna kostnaden som ska ingå i biståndsramen görs först en bedömning av hur många personer som kommer att söka asyl i samt en beräkning av hur stor andel av dessa som antas komma från utvecklingsländer enligt /DAC:s klassificering. I normalfallet kommer av det totala antalet asylsökande i från utvecklingsländer. Därefter räknas den genomsnittliga vistelsetiden i mottagande fram för dessa personer. Endast kostnader för det första årets vistelse i klassificeras som bistånd. Vistelsetiden uppgår därför maximalt till i dessa beräkningar. Summan dygn för asylsökande personer från utvecklingsländer multipliceras sedan med kostnaden per person och dygn i mottagandet. Beräkningarna bygger på en prognos om 29 000 asylsökande , varav antas komma från utvecklingsländer. Den genomsnittliga dygnskostnaden uppskattas till per person och genomsnittligt antal dygn per person prognostiseras till 265. Kostnader för självmant återvändande för personer vars asylansökningar avslås ingår också i det belopp som klassificeras som bistånd, liksom kostnader för mottagandet av personer som vidarebosätts i och deras resor till . Kostnaderna för självmant återvändande uppgår till och kostnader för vidarebosättning till . I biståndsramen ingår även kostnader för det svenska bidraget till den del av Europeiska unionens (EU) gemensamma bistånd som finansieras genom EU:s reguljära budget. uppgår dessa kostnader till , vilket motsvarar faktiska kostnader för biståndet på den totala EU- budgeten 2010. bedriver utvecklingssamarbete med nästan alla utvecklingsländer och inom ett stort antal sektorer. Utöver de geografiska biståndsprogrammen har EU även tematiska biståndsprogram och instrument t.ex. instrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter. I ministerrådets arbetsgrupper utarbetas förslag till EU:s gemensamma utvecklingspolitik. är även med och påverkar utformningen av EU:s bistånd i genomförandekommittéerna, expertgrupper och via ambassaderna i fält. /DAC:s riktlinjer lägger fast ett antal principer för vad som kan räknas som förvaltningsresurser för policyarbete och genomförande av utvecklingssamarbete. /omfattar lönekostnader för personal med biståndsrelaterat arbete vid huvudkontor och vid utlandsmyndigheter samt drift av berörda myndigheter, inklusive kostnader för lokaler, IT, fordon m.m. Modellen för beräkning av utrikesförvaltningens förvaltningskostnader baseras på en bedömning av hur stor del av verksamheten, både vid utlandsmyndigheterna och enheterna i , som avser utvecklingssamarbete och utvecklingsrelaterade frågor. De kostnader om som ingår i biståndsramen 2012 utgörs av faktiska utfall för dessa verksamheter. Beloppet justeras mellan åren för större kända förändringar såsom nedläggningar, omvandlingar eller etablering av nya utlandsmyndigheter. Modellen för att beräkna utrikesförvaltningens biståndsfinansierade förvaltningskostnader ses över . Det kan därefter bli aktuellt att förfina den. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) disponerar ca för sin internationella biståndsverksamhet, som inkluderas i biståndsramen. Vidare ingår bidrag till Världssjöuniversitetet (WMU) om ca inom 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 utgiftsområde 22 och bidrag till demokratiinsatser i och om ca inom utgiftsområde 5. I biståndsramen inkluderas den del av bidrag till vissa FN-organs reguljära budget som klassificeras som bistånd. Dessa FN-organ är: FAO, , UNPKO, , , , , UPU, WHO, WMO, , och . De kostnader om ca som ingår i biståndsramen 2012 utgörs av faktiskt utbetalt belopp 2010 till dessa FN-organisationer, vilket innebär eftersläpning mellan faktiskt utfall och de kostnader som ingår i biståndsramen. fördelas stipendiemedel till universitet och högskolor avseende stipendier för särskilt kvalificerade studieavgiftsskyldiga studenter. I enlighet med propositionen Konkurrera med kvalitet studieavgifter för utländska studenter (prop. 2009/10:65 bet. 2009/10:Ubu 15. rskr.2009/10:230) ska stipendiemedel som avser studenter från länder som enligt /DAC klassificeras som utvecklingsländer inkluderas i biståndsramen, i enlighet med /DAC:s riktlinjer. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 2.1 Biståndsram, utgifter inom andra utgiftsområden och biståndsanslag Utgifter inom andra uo Biståndsdelen av Internationellt utvecklings- samarbete och Reformsamarbete i Östeuropa1 Biståndsram i procent av beräknad BNI Tabell 2.2 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 7 samarbete (Sida) 1:5 : Internationellt utvecklings- Totalt för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Tabell 2.3 Härledning av ramnivån 20122015. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Överföring till/från 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. Tabell 2.4 Ramnivån 2012 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Biståndsramens storlek bestäms utifrån den procentsats, andel av bruttonationalinkomsten (BNI), som beslutar om för varje enskilt år. Vid beräkningen av biståndsramen används den vid budgeteringstillfället senast tillgängliga BNI-prognosen. rapporteras det totala svenska biståndet efter avslutat budgetår till /DAC (som ansvarar för att sammanställa medlemsländernas biståndsstatistik). Vid rapporteringstillfället används den senast tillgängliga BNI-uppgiften från rapporteringen avser, vilket kan bidra till att det uppstår en skillnad i procentandel av BNI mellan den prognosbaserade budgeten och den rapporterade officiella statistiken. Skillnader mellan budgeterat utvecklingssamarbete och utfall kan också bero på att bidrag till de multilaterala finansieringsinstitutionerna rapporteras i sin helhet till /DAC det år skuldsedeln läggs, medan bidraget i statens budget i stället fördelas , i den takt utbetalningar görs. För de bilaterala skuldavskrivningarna kan det belopp som ingår i biståndsramen vara i otakt med de faktiskt genomförda bilaterala skuldavskrivningarna som rapporteras till /DAC. Detta beror på att utgifterna budgeteras efter planerade, snarare än genomförda skuldavskrivningar. Även kostnaderna för EU-biståndet, som ingår i biståndsramen, som grundar sig på faktiskt utfall , kan skilja sig mot det faktiska utfallet , vilket är den summa som rapporteras till /DAC. I rapporteringen ingår samtliga utgifter (se tabell 2.1) som kan klassificeras som bistånd enligt /DAC:s definition. Se årsredovisning för staten 2010 för rapporterat utfall för biståndet 20012010. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Under Internationellt utvecklingssamarbete finns sex anslag: biståndsverksamhet, förvaltningsanslagen för (Sida), (), (FBA), anslag för internationellt utvecklingssamarbete samt internationellt utvecklingssamarbete (SADEV). Insatser inom området internationellt utvecklingsarbete finansieras framför allt från biståndsramen. Den del som inte finansieras från biståndsramen är de medel under Sidas förvaltningsanslag som avser förvaltningskostnader för samarbete inom , som inte klassificeras som bistånd. finansieras utvecklingssamarbetet med från ett eget anslag (kapitel 4). Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom området Internationellt utvecklingssamarbete 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Målet för Internationellt utvecklingssamarbete är att bidra till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Ökat fokus på resultat utgör en central del av den internationella dialogen om biståndseffektivitet. Internationellt samarbete är en förutsättning för att åstadkomma en gemensam syn hos givare och samarbetspartners kring resultatstyrning i biståndet. Sedan tillträdet 2006 har regeringen stärkt resultatstyrningen och uppföljningen av den verksamhet som det svenska biståndet stödjer. Genom en tydligare resultatagenda och insatsuppföljning är förutsättningarna för att redovisa resultat av de insatser stödjer bättre än . Regeringen avser att intensifiera ansträngningarna för att uppnå ett mer effektivt och resultatinriktat bistånd inom ramen för den svenska biståndsförvaltningen, i samarbete med våra partners och i internationell dialog. Jämställdhet och kvinnors roll för utveckling Regeringen lämnade en skrivelse till om biståndets resultat tema jämställdhet och kvinnors roll för utveckling (skr. 2010/11:167). Skrivelsens huvudsakliga innehåll utgörs av en redogörelse för hur arbetar för att främja jämställdhet inom utvecklingssamarbetet och en redovisning av resultat och lärdomar från denna verksamhet. Nedan redovisas en sammanfattning av skrivelsen och dess slutsatser. Jämställdhet har länge varit en viktig fråga i bistånd. I budgetpropositionen fastställdes jämställdhet och kvinnors roll i utveckling som en av tre tematiska prioriteringar för utvecklingssamarbete. Att uppnå ökad jämställdhet i samarbetsländer tar tid och är en långsiktig process. I skrivelsen redovisas hur det svenska utvecklingssamarbetet har bidragit till att förbättra förutsättningarna för jämställdhet och kvinnors rättigheter och villkor i samarbetsländer, framför allt genom strategiska insatser inom områden där haft en komparativ fördel och det svenska biståndet haft ett mervärde och kunnat göra skillnad. En viktig faktor har varit erfarenheter och kompetens på jämställdhetsområdet, t.ex. vad gäller insatser för förbättrad mödrahälsa och stärkande av kvinnors rättigheter. arbete för att främja jämställdhet i utvecklingssamarbetet genomförs av en rad olika aktörer och sker genom flera olika kanaler. arbetar bilateralt genom främst Sida, men även genom andra myndigheter som t.ex. . bedriver även ett omfattande utvecklingssamarbete genom de multilaterala organisationerna och är drivande i mellanstatliga dialoger och förhandlingar när det gäller jämställdhetsfrågor och främjandet av kvinnors och flickors rättigheter. En förutsättning för att kunna uppnå resultat på jämställdhetsområdet i samarbetsländer är att biståndsförvaltningen har riktlinjer och verktyg för att kunna arbeta effektivt med jämställdhetsfrågor. Jämställdhet som en tematisk prioritering i det svenska biståndet har bl.a. tagit sig uttryck i olika styrdokument såsom policyer och strategier för samarbetet med länder, regioner och organisationer. Svenska aktörer har därmed med större tillförsikt och legitimitet kunnat driva jämställdhetsfrågor på ett tydligare, mer kunskapsbaserat, samstämmigt, effektivt och flexibelt sätt i olika utvecklingspolitiska sammanhang. fattade regeringen beslut om en policy för jämställdhet och kvinnors rättigheter och roll inom svenskt internationellt utvecklingssamarbete. I flera organisationsstrategier är jämställdhet ett särskilt prioriterat område. samarbetsstrategier ska stödja genomförandet av ländernas egna prioriteringar. Jämställdhetsperspektivet har tydligt påverkat inriktningen av de samarbetsstrategier som beslutats . Över hälften av alla samarbetsstrategier har jämställdhet och/eller förbättrade villkor för kvinnor inkluderat i mål för en sektor eller som en egen sektor. I av regeringens strategier beaktas jämställdhet i en eller flera sektorer. tillsatte Sida ett jämställdhetsteam som har arbetat med policy och metodutveckling samt rådgivningsstöd till övriga delar av organisationen. Andelen utbetalat stöd genom Sida till insatser med jämställdhet som huvudsyfte har ökat från 2008 till 2010. Regeringens arbete för att främja jämställdhet i utvecklingssamarbetet ska ske enligt tillvägagångssättet att all verksamhet ska jämställdhetsintegreras. Jämställdhetsintegreringen sker i praktiken genom tre metoder 1) riktade insatser, 2) integrerade insatser och 3) dialog. Metoderna kan tillämpas var för sig eller i olika kombinationer för att förstärka varandra, beroende på den specifika kontexten i landet eller regionen där en insats genomförs. Redovisningen av resultat från det bilaterala utvecklingssamarbetet i skrivelsens avsnitt 3 utgår från dessa tre metoder. I skrivelsen redovisas resultat från det bilaterala utvecklingssamarbetet som genomförs av Sida. Metoden riktade insatser illustreras genom att redovisa 20 slumpmässigt utvalda insatser vars huvudsyfte är att främja jämställdhet. Insatserna bedöms ge en rättvisande bild av de jämställdhetsinsatser som får svenskt stöd genom Sida. Resultaten från insatserna är illustrativa för den samlade internationella kunskapen om hur jämställdhetsförändringar går till, då de visar att framgång kräver ökad samverkan samt aktiva och starka förändringsaktörer som i nätverk kan driva utvecklingen. stödjer denna typ av aktörer bl.a. genom riktade insatser, exempelvis till kvinnoorganisationer, grupper av män som ifrågasätter rådande manlighetsnormer, eller politiker som vill åstadkomma förändring. För att förändringsaktörerna ska få genomslag även , behövs en förstärkning av strukturer och institutioner där politik och normer skapas, medel fördelas och samhällsservice levereras.