prop · GZ031d39 · 2011-09-20 00:00:00 — Genom att använda återförsäljare kan effektivisera försäljningen och därigenom sänka kostnaderna för förvaltningen av statsskulden. Provisionskostnadernas fördelning och utveckling redovisas i tabell 5.2. Som tabellen visar består merparten av provisionskostnaderna av försäljningsprovisioner till de banker som agerar som mellanhänder vid försäljningen av obligationer. Dessa återförsäljare tar på sig hanteringskostnader och i vissa fall risker som de kompenseras för genom provisionerna. Utgifterna på anslaget påverkas främst av försäljningsprovisionerna för statspapper. Den största delen av försäljningsprovisionerna är fast, men fördel- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 26 ningen mellan återförsäljarna varierar utifrån deras marknadsandel. För de reala obligationerna varierar storleken även med hur stor andel av den utbjudna volymen som tilldelas. Försäljningsprovisionerna för premieobligationer har ett direkt samband med försäljningsvolymerna. Hur stora dessa är beror på vilka lån som förfaller till betalning i anslutning till försäljningen. minskade de totala provisionskostnaderna från till . ökade kostnaderna till . Ökningen berodde främst på att ett nytt 30-årigt lån emitterats genom syndikering, men även på att det sista premielånet gavs ut sent , vilket fick till följd att anslaget belastades först . nära halverades provisionskostnaderna till . beräknas provisionskostnaderna öka med till . I finansutskottets betänkande med anledning av budgetpropositionen uttalade utskottet önskemål om att anslagsberäkningarna bör förtydligas och redovisas för (bet. 2010/2011:FiU4). Provisionskostnaderna kommer att utvärderas i skrivelsen Statens upplåning och skuldförvaltning för 20072011 som lämnas till . Mot bakgrund av detta har regeringen tills vidare valt att behålla nuvarande anslagsnivå trots att det kan innebära att en större del av anslaget inte utnyttjas och trots bemyndigandet om överskridande. I avvaktan på utvärderingen talar även administrativa skäl för en anslagsnivå som bara undantagsvis föranleder ökat anslag i ändringsbudget. Regeringen har ett bemyndigande att vid behov överskrida anslaget om det är nödvändigt för att fullgöra statens betalningsåtaganden. Vidare dras eventuellt anslagssparande in vilket innebär att inte har någon buffert att använda om årets tilldelade anslag inte skulle täcka årets provisionskostnader. Som framgår av tabell 5.2 kan provisionskostnaderna variera förhållandevis kraftigt mellan åren till följd av bl.a. emissioner av har provisionskostnaderna i genomsnitt varit nära . Dock har kostnaderna ibland skiftat mycket kraftigt , som t.ex. då de steg från till . Det är därför motiverat att det finns en marginal så att ges ett visst svängrum i sin förvaltning av statsskulden. Regeringen har i budgetlagen (2011:203) bemyndigats att besluta om att anslag om räntor på statsskulden samt andra utgifter för upplåning och skuldförvaltning får överskridas om det är nödvändigt för att fullgöra statens betalningsåtaganden. utnyttjade regeringen inte det motsvarande bemyndigande som den fått . Bemyndigandet utnyttjades då utfallet på anslaget uppgick till , vilket var högre än vad som anvisats av . Tabell 5.3 Härledning av anslagsnivån 20122015 för anslaget 1:3 provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Förslag/beräknat anslag 160 000 160 000 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i budgeten under innevarande år. Mot bakgrund av det ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 1:3 provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning . Även för åren 20132015 beräknas anslaget till .