prop · GY03105 · 2011-03-16 00:00:00 — I ständiga kommitté för varumärken, mönster och geografiska ursprungsbeteckningar har det pågått konstruktiva diskussioner om att ta fram en konvention i syfte att harmonisera formaliakrav för mönsterskydd. Särskilda åtgärder för skydd av immateriella rättigheter på den inre marknaden antog konkurrenskraftsrådet en resolution om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter på den inre marknaden. I resolutionen följer rådet upp de åtgärder av annan karaktär än lagstiftning som det tidigare aviserat inom detta område. Resolutionen anknyter till kommissionens meddelande av om säker- ställande av skyddet för immateriella rättigheter på den inre marknaden (KOM(2009) 467) samt konkurrenskraftsrådets resolution av om en övergripande europeisk plan för bekämpning av varumärkesförfalskning och piratkopiering. I resolutionen uttrycker rådet sitt stöd för det inrättade observationscentrumet för varumärkesförfalskning och piratkopiering. Till observationscentrums uppgifter hör att samla in och rapportera uppgifter som rör alla typer av intrång. Observationscentrumet är vidare tänkt att vara en plattform där företrädare för nationella myndigheter och berörda parter kan utbyta idéer m.m. för att säkerställa skyddet för immateriella rättigheter. I resolutionen understryker rådet vikten av att det utveckla nya konkurrenskraftiga affärsmodeller som breddar det lagliga utbudet av kulturellt och kreativt innehåll men också att det vidtas åtgärder för att förhindra och bekämpa piratkopiering. Rådet betonar att båda dessa åtgärder är nödvändiga. Vidare välkomnar rådet i resolutionen kommissionens arbete med att förmå rättighetshavare och andra berörda parter att samarbeta för att motverka intrång. hölls ett gemensamt möte inom ramen för observationscentrumet för varumärkesförfalskning och piratkopiering för både medlemsstaternas representanter och berörda parter. 29.5Förhandlingar om handelsavtal om åtgärder mot piratkopiering och varumärkesförfalskning Förhandlingarna om det multilaterala handelsavtalet mot piratkopiering och varumärkesförfalskning (ACTA), som pågått (se faktapromemoria 2008/09:FPM24), förhandlande parterna var, förutom EU:s medlemsländer, , , , , , , , , Förhoppningen är att även andra intresserade länder ska ansluta sig till ACTA . Huvudsyftet med avtalet är att förbättra respekten för redan befintliga ACTA innehåller olika typer av åtgärder mot varumärkesförfalskning och piratkopiering; framför allt civil- och straffrättsliga sanktioner, särskilda bestämmelser om säkerställande av immaterialrättsligt skydd i digital miljö, tullåtgärder samt bestämmelser om internationellt samarbete. Ett effektivt immaterialrättsligt skydd är en prioriterad fråga för har därför bidragit aktivt i ACTA-förhandlingarna och verkat för att EU som helhet också gjort det. har också verkat för ökad öppenhet kring förhandlingarna. utgångspunkt har varit att de rättsliga lösningarna ska rymmas aktuell förhandlingstidpunkt gäller i och inom EU. Endast på en Skr. 2010/11:105 punkt har , efter särskild förankring i näringsutskottet accepterat att gå längre än vad som redan gäller enligt och/eller nationell svensk rätt. Den frågan handlar om polis och åklagares möjlighet att ingripa ex officio vid varumärkesintrång. har information lämnats till näringsutskottet vid ett flertal tillfällen. verkar för en branschövergripande och hållbar ekonomisk näringspolitik. Näringspolitiken på EU-nivå ska ge ramverket för den nationella politiken. presenterades och förhandlades två flaggskeppsinitiativ inom ramen för 2020-strategin med bäring på näringspolitik innovationsunionen och industrimeddelandet. Dessa tar som utgångspunkt att det är viktigt att politiken ska inriktas på att möta samhälleliga utmaningar som det är viktigt att företag har förutsättningar att starta och växa på den inre marknaden. Den finansiella krisen och lågkonjunkturen har fortsatt att påverka politikens inriktning, vilket inte minst visat sig genom att det finns vissa protektionistiska tendenser på näringspolitikens område. 30.1.1Uppföljning av Small Business Act Tänk småskaligt först en Small Business Act för (SBA) utgör ramverket för EU:s politik riktat mot små och medelstora företag (se faktapromemoria 2008/09:FPM4). SBA, tillsammans med en särskild handlingsplan antogs av konkurrenskraftrådet och ingår också som en del av den europeiska ekonomiska återhämtningsplanen. har kommissionen genomfört en konsultation inför den översyn av SBA som kommissionen kommer att presentera . Det finns ett missnöje hos flera medlemsländer att genomförandet av SBA går för långsamt. Av SBA:s fem lagförslag har två beslutats och tre är under förhandling. De tre lagförslag som kvarstår är följande: -förordningen om ett privat europabolag (se faktapromemoria 2007/08:FPM133) Inga förhandlingar har förts . -förenkla faktureringsreglerna (se faktapromemoria 2008/09:FPM102). Detta innebär en större harmonisering och modernisering av mervärdesskattereglerna för fakturering, vilket bl.a. syftar till att underlätta gränsöverskridande elektronisk fakturering. antogs de framförhandlade ändringarna. -omarbetning av direktivet om bekämpande av sena betalningar vid handelstransaktioner (se faktapromemoria 2008/09:FPM135). Om- arbetningen av direktivet syftar till att skapa ekonomiska incitament för att komma tillrätta med problemet med långa betalningstider, vilket särskilt drabbar små och medelstora företag. 2010/11:105 pågick . Flera medlemsstater, däribland , och har inriktat sin småföretagspolicy helt på grundval av de tio politiska principerna i SBA. Flera andra länder följer upp sin småföretagspolicy med SBA som grund. Den ställer sig positiv till de politiska prioriteringarna i SBA, och då särskilt aktiviteter som rör stimulans av kvinnors företagande samt aktiviteter för att omvandla miljöutmaningar till affärsmöjligheter för små och medelstora företag. 30.1.2Kvinnors företagande på EU-agendan Inom ramen för SBA ingår flera aktiviteter inriktade på kvinnors företagande, bl.a. av kvinnliga ambassadörer för entreprenör- skap, mentorprogram för att inspirera kvinnor att starta eget samt främja entreprenörskap bland kvinnor med akademisk utbildning. Vidare upp- manas medlemsstaterna att erbjuda mentorskap och stöd till kvinnliga entreprenörer. utökades nätverket av ambassadörer för kvinnors företagande numera deltar 22 länder i kommissionens program och över 200 ambassadörer omfattas av programmet. Detta överträffar kommissionens mål på femton deltagande länder. Inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation har det utlysts medel för att stimulera utbyte mellan medlemsstater av mentorprogram för att stötta kvinnors företagande. Kommissionens initiativ för att öka kompetensen hos små och medelstora företag angående externa investeringar har fortsatt . Insatser för att bistå små- och medelstora företag i samband med Som en följd av kommissionens beslut om ett temporärt ramverk för statsstöd 20092010 har medlemsstaterna haft särskilda möjligheter att hantera den brist på krediter till företag som blivit en direkt konsekvens Genom det temporära ramverket har medlemsstaterna fått möjlighet att bevilja subventionerade lån, lånegarantier med reducerad riskpremie, ökad tillgång till riskkapital för små och medelstora företag och möjlighet till direkta statsstöd på upp till 500 000 euro, under förutsättning att åtgärderna anmäls till och godkänns av Europeiska Investeringsbanken (EIB), har och 2010 ökat sin utlåning till kommersiella banker, bl.a. som en följd av det paket på som avsattes för lån och garantier till små och medelstora företag. december om vissa justeringar och en förlängning . Användningen av strukturfondsmedel för finansieringsändamål till små och medelstora företag har utvecklats ytterligare . ett antal fonder etablerats och ett flertal investeringar i små och Skr. 2010/11:105 medelstora företag har genomförts. Finanskrisen har bidragit till att påskynda tillämpningen av det s.k. JEREMIE-initiativet och liknande modeller inom ramen för olika strukturfondsprogram . Insatserna går ut på att fondera strukturfondsmedel, offentlig- och i vissa fall även annan medfinansiering i särskilda fonder som i sin tur bistår företag med lån, riskkapital och andra typer av finansiella lösningar. Den här typen av finansieringsinsatser innebär att resurser kan återbetalas till fonderna för att sedan återanvändas till finansiering av andra företag. Inom ramen för de regionala strukturfondsprogrammen i har beslut fattats om investeringsfonder enligt denna modell. I sex av åtta strukturfondsregioner förvaltas nu riskkapitalfonder av som påbörjade sin verksamhet 2009 och som har genomfört fler investeringar . Investeringsfonderna som förvaltas av består av strukturfondsmedel från EU samt regional och nationell offentlig medfinansiering. Minst hälften av resurserna i varje enskild investering ska komma från minst en privat aktör. en integrerad industripolitik för en globaliserad tid Som en del av 2020-strategin presenterade kommissionen meddelandet En integrerad industripolitik för en globaliserad tid (faktapromemoria 2010/11:FPM37). Meddelandet innehåller ett 70-tal förslag på åtgärder som syftar till att förbättra företagsklimatet, särskilt för små och medelstora företag och stödja utvecklingen av en stark och hållbar industribas med internationell konkurrenskraft. Kommissionen föreslår en bas med horisontella åt- gärder för näringspolitiken med skräddarsydda insatser för vissa sektorer som komplement. Detta angreppssätt ska koordineras mellan politik- områden och insatser i medlemsstater. Det kommer att tas fram detaljerade åtgärdsförslag allteftersom, i vissa fall kommer lagstiftning att komma ifråga, har kommissionen aviserat att man kommer att ta fram meddelande och lagförslag kring standardisering, meddelande om en översyn småföretagsakten (SBA), meddelande kring råvaru- strategi, ny strategi för kluster och nätverk, initiativ för att underlätta om- ställning för energiintensiv industri, initiativ kring rymd samt införande av koncept när EU-förslag har effekt på det europeiska näringslivet, s.k. konkurrensanalys och efterhandsutvärdering. Meddelandet tar även upp industriell innovation som bidragande till ökad konkurrenskraft med referens till den övergripande innovationsstrategin Innovationsunionen (se avsnitt 32.1). Meddelandet behandlades genom diskussioner vid konkurrenskrafts- rådets möte och antogs genom rådsslutsatser på motsvarande möte . har verkat för en omställning till en grön resurssnål ekonomi som präglas av öppenhet och goda ramvillkor. Kommissionen presenterade sitt nya meddelande om smart lagstiftning (se faktapromemoria 2010/11:FPM21). I meddelandet redogör kommissionen i stora drag för sina planer om smart lagstiftning och olika element som avses ingå inom ramen för detta arbete. Bland det som kan betecknas som nyheter märks bl.a. att tiden för samråd med olika intressenter utökas från 8 . Kommissionen kommer vidare att fästa större vikt vid utvärderingar ex post och genomföra mer genomgripande efterhandsutvärdering av befintliga regleringar inom olika områden, för att tillse att regelverken är ändamålsenliga och effektiva. Samordningen av det horisontella regel- förenklingsarbetet har samlats på kommissionens generalsekretariat. Vad gäller arbetet med att förenkla befintlig EU-lagstiftning och minska de administrativa bördorna, införde föregående kommission två program. Det första är det rullande förenklingsprogrammet, som kommissionen menar har medfört betydande fördelar för medborgarna och företagen. 155 förslag har antagits och uppdatering av programmet återfinns 46 nya initiativ. Det andra är åtgärdsprogrammet som syftar till att minska de administrativa bördorna till 2012, är enligt kommissionen på rätt spår. Kommissionen har genomfört mätningar av administrativa kostnader inom 13 prioriterade områden. Kommissionen har beaktat 72 rättsakter samt identifierat 486 informationskrav på EU-nivå och mer än 10 000 nationella informations- krav till följd av genomförande av EU-rättsakter. Mätningarna indikerar att de administrativa bördorna uppgår till totalt ca . Liggande och kommande förslag har enligt kommissionen en minskningspotential om ca , motsvarande en minskning om . Det förutsätter dock att alla förslag som är föremål för medbeslutande antas av och rådet. Det kan i sammanhanget nämnas att kommissionen har förlängt mandatet för sin högnivågrupp som närmast ger råd i det fortsatta arbetet med att minska de administrativa bördorna. Arbetet med att förbättra användningen av och kvaliteten på konsekvensbedömningarna i samband med ny regelgivning på EU-nivå fortsätter. Revisionsrätten presenterade en studie över huruvida konsekvensbedömningar på ett effektivt sätt används av EU- institutioner i beslutsförfaranden och om de bidrar till att åstadkomma bättre lagstiftning. Av studien framgår bl.a. att konsekvensbedömningar har blivit en väsentlig del i kommissionens policyutveckling och har använts av kommissionen för att förbättra sina förslag till olika initiativ. Kommissionens interna regelråd har bidragit till att stärka kvaliteten på konsekvensbedömningarna. Rådet och beaktar i varierande utsträckning kommissionens konsekvensbedömningar, men konsekvensbedömningar uppdateras dock inte i takt med att lagstiftningsförfarandet framskrider i de två sistnämnda instanserna. Revisionsrätten identifierade vid revisionen flera olika områden där förbättringar skulle kunna ske och i rapporten återfinns rekommendationer för det framtida arbetet med konsekvensbedömningar. Gruppundantaget för vertikala avtal och samordnade förfaranden Kommissionens förordning (EG) nr 2790/1999 om tillämpningen av artikel 81.1 i fördraget på grupper av vertikala avtal och samordnade förfaranden upphörde att gälla vid utgången av . antogs en ny gruppundantagsförordning (330/2010) om tillämpningen av artikel 101.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på grupper av vertikala avtal och samordnade förfaranden. antog kommissionen riktlinjer om vertikala begränsningar. I den utvärdering som kommissionen gjort drogs slutsatsen att det tidigare grupp- undantaget med åtföljande riktlinjer fungerat väl överlag. De viktigaste ändringarna i det nya gruppundantaget har tillkommit med hänsyn till de förändringar som skett , t.ex. användandet av Internet för online-försäljning och handel över gränserna, något kommissionen vill främja för att öka konsumenternas valfrihet och priskonkurrensen. De nya reglerna tillämpas och gäller till utgången av . Gruppundantaget för vertikala avtal och samordnade förfaranden inom motorfordonssektorn beslutade kommissionen om ett nytt gruppundantag som innebär att för försäljning av nya bilar ska gruppundantaget för vertikala avtal tillämpas. Kommissionens förordning ska dock fortsätta att gälla till för vertikala avtal om köp, försäljning och åter- försäljning av nya bilar. När det gäller marknaderna för service, under- håll och reservdelar regleras dessa av särskilda artiklar i den nya gruppundantagsförordningen. Dessa syftar till att öka konkurrensen på marknaden för service och underhåll, öka tillgången till teknisk information för serviceverkstäder och göra det enklare att använda alternativa reservdelar. Kommissionen har också antagit riktlinjer för vertikala begränsningar i avtal om försäljning och reparation av motorfordon och om återförsäljning av reservdelar till motorfordon (Se faktapromemoria 2009/10:FPM8). Det nya gruppundantaget gäller och gäller till utgången av . Gruppundantaget för avtal, beslut och samordnade förfaranden inom försäkringssektorn Kommissionens förordning (EG) nr 358/2003 om tillämpningen av artikel 81.3 i fördraget på vissa grupper av avtal, beslut och samordnade förfaranden inom försäkringssektorn upphörde att gälla vid utgången av mars. beslutade kommissionen om ett nytt gruppundantag (267/2010). Det nya gruppundantaget, som inte är lika omfattande som det tidigare, tillämpas och gäller till utgången av Skr. 2010/11:105 mars 2017. Gruppundantaget för avtal, beslut och samordnade förfaranden mellan linjerederier (konsortier) Kommissionen har antagit en ny förordning om gruppundantag för konsortier mellan linjerederier (906/2009) vilken trädde i kraft . Den gällande förordningen om gruppundantag för konsortier (förordning (EG) nr 823/2000), som löpte ut , ger linjerederier rätt att inleda ett samarbete för att gemensamt tillhandahålla frakttjänster (s.k. konsortier). Genom den nya förordningen förlängs undantaget för sådant samarbete med , till , men under nya förhållanden, med ny lagstiftning och under förändrade ekonomiska förutsättningar. En av de viktigaste ändringarna är att tröskelvärdet för marknadsandelar har sänkts. Ett företag vars marknadsandel överskrider tröskelvärdet har inte automatiskt rätt till ett undantag enligt förordningen. En annan viktig ändring är att undantaget nu omfattar all linjesjöfart med gods. Gruppundantagen för specialiseringsavtal och avtal om forskning och utveckling Kommissionen har antagit en ny förordning om gruppundantag för vissa specialiseringsavtal (EU) nr 1218/2010. Kommissionen har även antagit en ny förordning om gruppundantag för forsknings- och utvecklingsavtal (EU) nr 1217/2010. De nya förordningarna trädde i kraft och gäller till utgången av . Kommissionens tidigare specialiseringsavtal och avtal om forskning och utveckling löpte ut . I stora drag motsvarar de nya förordningarna om gruppundantag de tidigare gällande förordningarna om gruppundantag. har kommissionens arbete på statsstödsområdet i väsentlig utsträckning kommit att inriktas på att hantera effekterna av den ekonomiska krisen. Främst har länder i södra samt haft fortsatt ekonomiska svårigheter, varför krav ställts på kommissionen att förlänga de tillfälliga statsstödsregler, som infördes och som avsågs gälla . Kommissionen fattade därför beslut om att förlänga de tillfälliga reglerna , men med striktare tillämpning. Trots den ekonomiska krisen har emellertid kommissionens arbete mot att verka för mindre, men bättre riktade statliga stöd fortsatt. Inom flera områden märks mindre stödutgifter, t.ex. för rena driftsstöd, medan stödutgifterna för områden av gemensamt intresse som forskning, utveckling och innovation samt miljöförbättrande åtgärder har ökat. presenterade kommissionen ett förslag till förlängning och revidering av regelverket för statligt stöd till kolgruvor till 2014 (se faktapromemoria 2009/10:FPM115). Förslaget är väldigt kontroversiellt då det innebär undantag från det generella statsstödsregelverket och då det avser att gynna produktion av fossila energikällor. Rådet enades den Skr. 2010/11:105 om att successivt fasa ut statliga stöd för nedläggning av kolgruvor till , dvs. än kommissionens ursprungliga förslag och i linje med resolution av (betänkande A6/0324/2010). Kommissionen har även presenterat en domstolar rörande deras tillämpning av statstödsreglerna. Även det temporära ramverket för statligt stöd inom den finansiella sektorn har förlängts i reviderad form till . påbörjades en avtrappning av det statliga stödet i de tillfälliga reglerna genom att villkoren för stödet gjordes mindre förmånliga. Avsikten är att kommissionen ska anta nya regler för omstrukturering och rekonstruktion av banker som ska träda i kraft och därmed ersätta de tillfälliga statsstödsreglerna för den finansiella sektorn. Slutligen inledde kommissionen utvärderingar av gällande statsstödsregelverk inom bl.a. områdena tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (SGEI), varvsindustristöd samt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i finansiella svårigheter. Det spanska ordförandeskapet satte fordonsfrågorna högt på agendan och höll tidigt ett informellt ministermöte på temat el-bilar. I det fortsatta arbetet med att främja fordonsindustri och fortsatt verka för nya vägar ut ur den ekonomiska krisen presenterade kommissionen sitt meddelande om rena och energieffektiva fordon (se faktapromemoria 2009/10:FPM98). Meddelandet behandlades genom antagande av rådsslutsatser om en Europeisk strategi för rena och energieffektiva fordon på konkurrenskraftsrådets möte . I meddelandet aviserades en återstart av högnivågruppen som sammankallas av kommissionen. I gruppen ingår bland annat representanter för bilindustrin, medlemsstater och transportsystemet. tog kommissionen beslut om den nya utformningen av med utökat antal medlemmar och där nu även ingår. har drivit en linje att verka för rena och energieffektiva fordon generellt utan att förorda specifik teknik. allmänna inriktning när det gäller konsumentpolitiken i EU är att verka för gemensamma regler på en hög konsumentskyddsnivå för att främja en väl fungerande inre marknad. En prioritering har varit förhandlingarna om förslaget till direktiv om konsumenträttigheter. Direktiv om konsumenträttigheter i avtals- Förhandlingarna rörande det presenterade förslaget till direktiv om konsumenträttigheter (se faktapromemoria 2008/09:FPM35) har fortsatt . Förslaget syftar till en sammanslagning av direktiven /577/EEG om avtal som ingås utanför fasta affärslokaler, 93/13/EEG om oskäliga villkor i konsumentavtal, 97/7/EG om distansavtal och 1999/44/EG om försäljning av konsumentvaror och härmed förknippade garantier. Till skillnad från de fyra befintliga direktiven, som är föremål för harmonisering på miniminivå, inriktas direktivförslaget på full- harmonisering. Flertalet medlemsstater har i princip ställt sig bakom fullharmonisering på detta område, men i takt med att förhandlings- arbetet intensifierats har önskemål om lösningar som ger medlems- staterna större handlingsutrymme framförts. Detta har resulterat i en överenskommelse i rådet om att bestämmelserna om oskäliga avtals- villkor och konsumentköp inte ska omfattas av det nya direktivet. förväntas anta en ståndpunkt . är positivt till gemensamma regler på hög konsumentskydds- nivå. En faktapromemoria har tidigare överlämnats till och överläggning har ägt rum med civilutskottet, senast . Skriftligt samråd ägde rum med . informerades inför konkurrenskraftsrådets möte . Ett förslag till ny förordning om regler för benämningar på textilier och märkning av textilprodukter, som ska ersätta tre nu gällande direktiv, presenterades (faktapromemoria 2008/09:FPM90). Förslaget syftar till att benämningar på nya fibrer ska kunna antas snabbare och börja tillämpas i hela unionen. Förhandlingarna i rådet har resulterat i en rad mindre justeringar. ändringsförslag innebär emellertid mer långtgående förändringar, bl.a. krav på obligatorisk ursprungsmärkning, vilket inte vunnit gehör i rådet. Rådet antog sin ståndpunkt vid första behandlingen varefter förordningsförslaget kunde gå till en andra behandling. 31.3Ytterligare konsultation om kollektiva prövnings- möjligheter I sin strategi för konsumentpolitiken 20072013 meddelade kommis- sionen att den kommer att överväga insatser när det gäller kollektiva prövningsmöjligheter för konsumenter. (KOM(2008) 794 slutlig). kommissionärerna med ansvar för rättsliga frågor, konkurrens respektive konsumentpolitik i en gemensam informationspromemoria förutskickat att en ny bred konsultation i frågan kommer att genomföras. 2010/11:105 Konsultationen kan den här gången antas omfatta fler områden än konsumentområdet. 32 Innovation och forskning driver frågan om att stärka forskning och innovation inom EU. Frågan kräver ett starkt partnerskap mellan medlemsstaterna och kommissionen. Samverkan mellan forskning, innovation och utbild- ning måste stärkas inom ramen för Innovationsunionen och inom det Europeiska forskningsområdet (ERA). Forskning och innovation måste i ökad utsträckning inriktas mot de stora samhällsutmaningarna. Forskningsresultat måste ytterligare nyttiggöras. Innovationsfrågorna har varit aktuella . Under det spanska ordförandeskapet hanterades innovationspolitiken inom ramen för integrerade slutsatser på industripolitikens område vid konkurrenskrafts- rådets möte .