prop · GY0370 · 2011-03-31 00:00:00 — Bestämmelserna i paragrafen hindrar inte att exempelvis ett elhandels- företag är minoritetsägare i ett stamnätsföretag som bedrivs i bolagsform. Elhandelsföretaget är emellertid i ett sådant fall förhindrat att utöva de rättigheter som följer av aktieinnehavet i strid med reglerna om åtskillnad. Ägandet måste alltså vara passivt. Övervägandena finns i avsnitt 10.2. 1 h § Det som anges i § gäller inte kontroll eller rättighet som utövas av staten genom regeringen. Det som anges i § första och andra styckena om företag som bedriver produktion av eller handel med el gäller inte en elanvändare som själv producerar eller levererar el eller ensam eller tillsammans med någon annan kontrollerar ett företag som bedriver sådan verksamhet, förutsatt att elanvändaren är nettoförbrukare och värdet av den el som denne säljer till någon annan är obetydligt i förhållande till övrig näringsverksamhet. Vid tillämpningen av andra stycket ska elanvändaren anses vara nettoförbrukare om den genomsnittliga elförbrukningen är större än produktionen räknat. I produktionen ska vid beräkningen ingå den el elanvändaren själv producerar och dennes andel i den el som produceras av ett företag som elanvändaren kontrollerar ensam eller tillsammans med någon annan. Av paragrafen framgår vissa undantag från de krav som ställs upp i §. Av artikel 9.6 i elmarknadsdirektivet framgår att kravet på åtskilt ägande inte hindrar att staten bedriver såväl stamnätsverksamhet som produktion av eller handel med el eller naturgas, förutsatt att verksam- heterna inte kontrolleras av samma offentliga organ. I detta sammanhang är inte regeringen att betrakta som ett offentligt organ i direktivets mening. Av första stycket framgår att det som sägs i § inte gäller kontroll eller rättigheter som utövas av staten genom regeringen. Det är däremot inte tillåtet för en förvaltningsmyndighet att kontrollera såväl ett stamnätsföretag som en el- eller naturgasleverantör. Av andra stycket framgår att förbudet mot kontroll i § första och andra styckena inte gäller elproducenter eller elhandelsföretag som är nettoförbrukare av el, om värdet av den el som företaget säljer till utom- stående är obetydligt i förhållande till den övriga näringsverksamheten. I tredje stycket anges vad som ska gälla för att någon ska anses vara nettoförbrukare vid tillämpningen av andra stycket. Bestämmelserna i andra och tredje styckena har tillkommit med anledning av artikel 44.2 andra stycket i elmarknadsdirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 10.2. 1 i § Bestämmelserna i 1 f och §§ hindrar inte att ett stamnäts- företag bedriver sådan produktion av el som avses i 1 a § andra stycket eller ingår i samma koncern som ett företag som bedriver produktion av el som uteslutande är knuten till driften av stamnätsföretagets I paragrafen, som är ny och behandlas i avsnitt 10.3, finns en bestämmelse om undantag från kraven på åtskilt ägande dels i fråga om sådan elproduktion som ett elnätsföretag får bedriva i egen regi enligt 1 a § andra stycket, dels i fråga om elproduktion som bedrivs av ett dotterföretag och som uteslutande är motiverad av nätdriften. 1 j § En styrelseledamot, verkställande direktör, firmatecknare eller annan person med liknande ställning i ett stamnätsföretag får inte ha en motsvarande ställning i ett företag som bedriver produktion av eller handel med el med undantag för ett sådant produk- tionsföretag som avses i 1 i §. I paragrafen, som är ny, finns ett förbud för personer som företräder stamnätsföretaget att ha en motsvarande ställning i ett företag som bedriver produktion av eller handel med el. Bestämmelsen har tillkommit med anledning av artikel 9.1 d i elmarknadsdirektivet, där det anges att samma person inte får vara ledamot i styrelsen, tillsynsorganet eller organ som juridiskt företräder företaget för både ett företag som bedriver produktions- eller leverans- verksamhet och för en systemansvarig för överföringssystem eller ett I ett aktiebolag har styrelseledamöterna, den verkställande direktören och andra firmatecknare en sådan ställning. Kravet träffar emellertid även andra legala ställföreträdare. exempelvis generaldirektören i en sådan ställning som avses i paragrafen. För tydlighetens skull bör påpekas att om en person innehar någon av de tre angivna funktionerna eller en liknande funktion i ett stamnäts- företag får han eller hon inte ha någon av dessa funktioner i ett företag som bedriver produktion av eller handel med el. När det gäller företag som bedriver eldistribution finns en delvis motsvarande bestämmelse i 1 b § andra stycket. Övervägandena finns i avsnitt 10.4. 1 k § Om ett stamnätsföretag ingår i en koncern där en annan del bedriver produktion av eller handel med el, får åtgärder som vidtas av företag i koncernen för att säkerställa att kraven i 1 f, och 1 j §§ är uppfyllda inte innebära att personal eller kommersiellt känsliga uppgifter överförs från stamnätsföretaget till ett företag som bedriver produktion av eller handel med el. Paragrafen, som är ny och behandlas i avsnitt 10.5, innehåller en bestämmelse som har tillkommit med anledning av artikel 9.7 i Åtgärder som vidtas av företag i en koncern, där det bedrivs såväl stamnätsverksamhet som produktion av eller handel med el, för att säker- ställa åtskilt ägande får inte innebära att personal eller kommersiellt känsliga uppgifter överförs från stamnätsföretaget till ett företag som bedriver produktion av eller handel med el. Med kommersiellt känsliga uppgifter avses uppgifter i stamnäts- verksamheten, vilka inte är allmänt kända och utgör en kommersiell fördel för annan aktör, i synnerhet företag som bedriver produktion av eller handel med el. Bestämmelsen riktar sig till företagen i den aktuella koncernen och av- ser de åtgärder företagen vidtar för att säkerställa effektiv åtskillnad. rör sig sålunda inte om något förbud mot att personal hos stamnäts- företaget i ett annat sammanhang söker anställning hos ett företag som bedriver produktion av eller handel med el. 17 § Ett företag som bedriver nätverksamhet och som ingår i samma koncern som ett företag som bedriver produktion av eller handel med el ska upprätta en övervakningsplan och se till att planen följs. Av övervakningsplanen ska det framgå vilka åtgärder som ska vidtas för att motverka diskriminerande beteende gentemot övriga aktörer på elmarknaden. I planen ska särskilt anges de särskilda skyldigheter som de anställda har för att detta mål ska uppnås. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, nätmyndig- heten får meddela föreskrifter om innehållet i övervakningsplanen. I sak har paragrafen ändrats på så sätt att kravet på övervakningsplan enligt första stycket har inskränkts till att avse nätföretag som ingår i samma koncern som företag som bedriver produktion av eller handel Övervägandena finns i avsnitt 12.1. I andra stycket har rent språkliga ändringar gjorts. Nuvarande tredje stycket har utgått. En bestämmelse med i huvudsak motsvarande innehåll finns i 17 a § andra stycket. Bemyndigandet i tredje stycket, som motsvarar nuvarande fjärde stycket, har ändrats till att avse endast föreskrifter om innehållet i över- Bestämmelsen har utformats i enlighet med Lagrådets Bemyndigandet att meddela föreskrifter om offentlig- görandet av den årliga rapporten återfinns i 17 a § tredje stycket. 17 a § Ett nätföretag som är skyldigt att upprätta en övervaknings- plan enligt 17 § ska utse en övervakningsansvarig, som självständigt ska bevaka att planen upprättas och följs. Nätföretaget ska se till att den övervakningsansvarige har de befogenheter och tillgång till den information som krävs för att utföra uppdraget. Den övervakningsansvarige ska upprätta en rapport över de åtgärder som vidtagits enligt övervakningsplanen och ge in rapporten Nätföretaget ska offentliggöra rapporten. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, nätmyndigheten får meddela föreskrifter om utseende av övervakningsansvarig och dennes uppgifter samt om offentliggörandet av den årliga rapporten. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om en särskild över- vakningsansvarig, som ska ha i uppdrag att bevaka att den övervaknings- plan som ska finnas enligt 17 § upprättas och följs. Bestämmelserna om övervakningsansvarig har tillkommit med anledning av de nya kraven i artikel 26.2 d i elmarknadsdirektivet. Av första stycket framgår till en början att det är nätföretaget som ska utse en övervakningsansvarig. Det finns inget hinder mot att företaget utser någon av sina anställda. Den övervakningsansvarige ska emellertid kunna utföra sitt uppdrag helt självständigt. Den person som utses bör mot denna bakgrund vara erfaren och ha god integritet och goda kunskaper inom området. Kravet på oberoende kommer även till uttryck i att nätföretaget ska se till att den övervakningsansvarige har de befogen- heter och tillgång till den information som krävs för att utföra uppdraget. Bestämmelserna i andra stycket svarar delvis mot nuvarande 17 § I enlighet med elmarknadsdirektivets krav åligger det den övervakningsansvarige att upprätta en rapport, som ska offentlig- göras, över de åtgärder som vidtagits enligt övervakningsplanen och ge in rapporten till nätmyndigheten. Av tredje stycket framgår att regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, nätmyndigheten får meddela föreskrifter om utseende av övervakningsansvarig och dennes uppgifter samt om offentliggörandet av den årliga rapporten. Sådana föreskrifter kan avse bl.a. krav att den över- vakningsansvarige ska påpeka brister i hanteringen av övervaknings- planen för nätföretaget och lämna uppgifter till nätmyndigheten. Övervägandena finns i avsnitt 12.2. 23 § Om ett nätföretag och ett företag som bedriver produktion av eller handel med el ingår i samma koncern, ska företagen när de vänder sig till enskilda elanvändare eller allmänheten ange sin identitet på ett sådant sätt att det tydligt framgår vilken verksamhet företaget Elmarknadsdirektivet innehåller en rad bestämmelser om åtskillnad av systemansvariga för distributionssystemet. I är detta företag som bedriver region- eller lokalnätsverksamhet. Om ett sådant nätföretag är en del av ett vertikalt integrerat företag, dvs. en koncern där det även bedrivs produktion av eller handel med el, ska de olika verksamheterna hållas tydligt åtskilda. Bestämmelser om detta finns redan i ellagen. Bestämmelsen i paragrafen, som är ny, har tillkommit med anledning av nya krav i elmarknadsdirektivet i fråga om åtskillnad. inte kunna dra fördel av den vertikala integrationen för att snedvrida I artikel 26.3 i direktivet stadgas mot denna bakgrund att vertikalt integrerade nätföretag inte får ge upphov till förvirring i fråga om den separata identitet som leveransdelen av det vertikalt integrerade Av paragrafen följer att om ett elnätsföretag och ett företag som bedriver produktion av eller handel med el ingår i samma koncern, ska såväl nätföretaget som elhandelsföretaget ange sin identitet på ett sådant sätt att det tydligt framgår vilken verksamhet företaget bedriver. gäller när företagen vänder sig till elanvändare och till allmänheten. Sålunda omfattas fakturor, information som bifogas fakturor, webb- platser, alla former av reklam och s.k. varumärkesprofilering. Bestämmelsen hindrar inte att företag i samma koncern använder sig av ett gemensamt kännetecken. Företagen måste emellertid ange sin identitet på ett sätt som inte leder till oklarhet i frågan om företaget bedriver nätverksamhet eller elhandel. Ett lämpligt sätt att göra detta är att det i anslutning till den benämning under vilken företaget driver sin verksamhet (firman) tydligt anges om det är nätföretaget eller elhandels- företaget som är avsändare. Övervägandena finns i avsnitt 12.3. 3 § ska meddela beslut om fastställande av intäkts- ramen senast tillsynsperioden börjar. Det ska framgå av beslutet vilka uppgifter och metoder som har använts vid fastställandet av ramen. 10 § På ansökan av nätkoncessionshavaren om omprövning kan nätmyndigheten ändra en fastställd intäktsram under tillsyns- perioden, om det finns omständigheter som bedöms medföra en väsentlig ökning av intäktsramen vid en omprövning enligt 12 § eller om det annars finns särskilda skäl. En ansökan om omprövning ska handläggas skyndsamt. 11 § ska ändra en fastställd intäktsram om 1.den nätkoncessionshavare som beslutet gäller har lämnat oriktiga eller bristfälliga uppgifter som i mer än ringa omfattning har inverkat på intäktsramens storlek, 2.beslutet har fattats på ett uppenbart felaktigt eller ofullständigt underlag och detta i mer än ringa omfattning har inverkat på intäktsramens storlek, eller 3.det annars finns särskilda skäl. 12 § En nätkoncessionshavare får efter tillsynsperiodens slut ansöka hos nätmyndigheten om att intäkts- ramen för perioden ska ökas. Ansökan ska handläggas skyndsamt. 13 § ska ompröva den fastställda intäktsramen efter tillsynsperiodens slut, om det finns skäl att anta att ramen är större än vad som är motiverat av senare kända förhållanden och avvikelsen inte är ringa. Om det inte finns särskilda hinder, ska ett beslut i frågan om ändring av intäktsramen meddelas senast efter tillsyns- periodens slut. Om nätmyndigheten avser att meddela beslut , ska nätkoncessionshavaren underrättas om det inom den nämnda tiden. Har en sådan underrättelse inte skett får myndigheten inte meddela ett omprövningsbeslut som är till nackdel 14 § Vid omprövning enligt 12 eller 13 § ska nätmyndigheten kontrollera om de antaganden som legat till grund för beslutet om fastställande av intäktsram överensstämmer med det faktiska Vid bedömningen ska myndigheten tillämpa 69 §§ och utgå från de uppgifter och metoder som myndigheten har använt vid fastställandet av intäktsramen och som framgår av beslutet om fastställande. 15 § Om en allmän förvaltningsdomstol har ändrat ett beslut om intäktsram för en nätkoncessionshavare och grunden för ändring av det beslutet är tillämplig även för en annan nätkoncessionshavare, ska nätmyndigheten, efter ansökan av den senare nätkoncessions- havaren, ompröva det beslut om intäktsram som gäller för denne. En ansökan om omprövning ska ha kommit in till nätmyndigheten efter det att domstolens avgörande vunnit laga 16 § ska ompröva ett beslut om intäktsramen för en tillsynsperiod, om myndigheten eller en allmän förvaltnings- domstol har beslutat om ändring i fråga om en tidigare tillsyns- period och det avgörandet har vunnit laga kraft. 17 § Om det finns särskilda skäl, får nätmyndigheten på ansökan av en nätkoncessionshavare medge att delar av intäkter under tillsyns- perioden tas med i intäktsredovisningen först för senare perioder. En ansökan enligt första stycket ska ha kommit in till nätmyndig- heten senast efter den tillsynsperiod då intäkterna upp- I 3 och 1017 §§ har ändringar gjorts som innebär att det alltid är nät- myndigheten som är beslutande myndighet i frågor om intäktsramen. Övervägandena finns i avsnitt 13. 20 § Om en nätkoncessionshavares samlade intäkter från nätverk- samheten har avvikit från intäktsramen, ska det belopp med vilket intäkterna överstigit eller understigit intäkts- ramen minska respektive öka ramen för den påföljande tillsyns- 21 § Om en nätkoncessionshavares samlade intäkter från nätverk- samheten har överstigit intäktsramen med , ska ett överdebiteringstillägg beräknat enligt andra stycket minska intäktsramen för den påföljande tillsyns- Beräkningen av överdebiteringstillägget ska grundas på den del av nätkoncessionshavarens samlade intäkter från nätverksamheten som Överdebiteringstillägget ska beräknas efter en räntesats som motsvarar den genomsnittliga referensränta enligt Prop. 9 § räntelagen (1975:635) som fastställts av med ett tillägg av femton procentenheter. Ändringar har gjorts i 20 och 21 §§ med anledning av att definitionen av intäktsram enligt 1 kap. 5 a § har justerats. 6 § En elleverantör, som ska börja leverera el i en uttagspunkt eller överta leveranserna till en elanvändare i dennes uttagspunkt, ska anmäla detta till berörd innehavare av nätkoncession. Anmälan ska även innehålla en uppgift om vem som har åtagit sig balansansvaret i uttagspunkten. En anmälan om att börja leverera el ska göras omedel- bart. En elleverantör får överta leveranserna till en elanvändare i dennes uttagspunkt efter anmälan enligt första stycket. Bestämmelserna i första och andra styckena gäller inte de elleverantörer som avses i 7 §. En innehavare av nätkoncession som tar emot en anmälan enligt första stycket ska sända underrättelser i anledning därav enligt de närmare föreskrifter som meddelas av regeringen eller, efter rege- ringens bemyndigande, nätmyndigheten. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, nätmyndig- heten får meddela ytterligare föreskrifter om elleverantörers skyldigheter enligt första stycket. Paragrafen, som innehåller bestämmelser om byte av elleverantör, har ändrats med anledning av artikel 3.5 a i elmarknadsdirektivet. Ändringarna i första stycket är av redaktionell karaktär. De sakliga ändringarna framgår av andra stycket. Där anges nu att en elleverantör får överta leveranserna till en elanvändare efter en anmälan om bytet till berörd nätkoncessionshavare. elleverantören ska anmäla övertagandet inom efter avtalet med elanvändaren finns inte. Inga ändringar har gjorts i tredje stycket. I fjärde stycket har endast en språklig ändring gjorts. I femte stycket har närmare ersatts av ytterligare. bemyndigandet har därmed utformats med beaktande av Lagrådets Övervägandena finns i avsnitt 7. 9 § Den som övertar balansansvaret i en elanvändares uttagspunkt efter en anmälan enligt 6 § första stycket får göra det från och med den dag då elleverantören övertar leveranserna. I andra fall får balansansvaret bara övertas från och med den första dagen i en kalendermånad. Den elleverantör som enligt 5 § första stycket är leveransskyldig i uttagspunkten ska enligt de närmare föreskrifter som regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, nätmyndigheten meddelar underrätta berörd innehavare av Prop. 2010/11:70 nätkoncession om övertagandet senast en månad innan det ska ske. Den systemansvariga myndigheten får, om det finns särskilda skäl, i det enskilda fallet medge att balansansvaret i en uttagspunkt ska börja gälla tidigare än vad som följer av andra stycket. En innehavare av nätkoncession som tar emot en anmälan enligt andra stycket ska sända underrättelser i anledning därav enligt de närmare föreskrifter som meddelas av regeringen eller, efter rege- ringens bemyndigande, nätmyndigheten. Paragrafen, som behandlas i avsnitt 7, innehåller bestämmelser om över- tagande av balansansvar. I första stycket har ändringar gjorts med anledning av de nya bestämmelserna om leverantörsbyte. Den som övertar balansansvaret ska kunna göra det som den nye elleverantören övertar leveranserna. När det är fråga om ett övertagande av balansansvaret utan samband med ett leverantörsbyte gäller bestämmelserna i andra stycket, som i huvudsak motsvarar nuvarande första stycket. Föreskrifterna i första och andra styckena gäller bara då det verkligen är fråga om ett övertagande av balansansvaret, däremot inte då någon åtar sig balansansvaret i samband med att elleverans till en ny kund påbörjas i uttagspunkten, dvs. i samband med att kunden flyttar, eller då någon åtar sig balansansvaret i en helt ny uttagspunkt eller i en uttagspunkt efter återinkoppling (prop. 1998/99:137 s. 53). Tredje och fjärde styckena motsvarar nuvarande andra och tredje styckena och har endast justerats redaktionellt och språkligt. 13 § Ett avtal mellan en konsument och en elleverantör ska innehålla uppgifter om 1.elleverantörens namn, adress, telefonnummer och webbplats, 2.elleverantörens åtagande gentemot konsumenten, 3.när avtalet träffas och elleverantören planerar att överta leveranserna till konsumenten, 4.var konsumenten kan finna information om elleverantörens priser och övriga villkor, 5.villkoren för fakturering och betalning, 6.den tid som avtalet löper eller om det löper tills vidare, 7.vad som gäller avseende förlängning av ett avtal som löper , 8.villkoren för uppsägning av avtalet, 9.hur ersättningen beräknas vid uppsägning av ett avtal som löper , 10.villkoren för ersättning om elleverantören inte uppfyller sitt åtagande enligt avtalet, och 11.hur elleverantören på sin webbplats samt på begäran på annat sätt tillhandahåller den ytterligare konsumentrelaterade information som anges i 18 §. Information om avtalsvillkoren och uppgifterna enligt första stycket ska lämnas till konsumenten innan avtalet ingås eller bekräftas. Paragrafen är ny och har tillkommit mot bakgrund av de krav som ställs upp i elmarknadsdirektivets bilaga I, punkten 1 a. Ändamålet med bestämmelsen är att säkerställa att konsumenten får information om de viktigaste villkoren i avtalet med elleverantören innan avtalet ingås. Av första stycket första punkten framgår till en början att det av avtalet tydligt ska framgå vem elleverantören är och hur konsumenten kan komma i kontakt med företaget. Enligt punkten 2 ska elleverantörens samtliga åtaganden gentemot konsumenten framgå, exempelvis att ett fast pris ska gälla för elleveran- serna. Om elleverantören åtagit sig att t.ex. leverera el från förnybara energikällor ska även det ses som en del av åtagandet enligt avtalet. Enligt punkten 3 ska det framgå när avtalet ingåtts och när elleveran- tören avser att överta leveranserna. Hänvisning ska enligt punkten 4 ske till var konsumenten kan hitta information om de priser som gäller samt övriga villkor. Av punkten 5 följer att avtalet ska innehålla uppgift om det fakture- ringsintervall som har överenskommits. Även elleverantörens sätt att räkna fram uppgifterna i fakturan är en del av villkoren för fakturering och betalning. Om elleverantören tillämpar ett system med förskotts- betalning och i efterhand stämmer av fakturerat belopp gentemot den faktiska förbrukningen ska det tydligt framgå. Enligt punkten 6 ska den tid som avtalet löper anges eller annars om det löper tills vidare. Om avtalet löper ska det enligt punkten 7 anges hur avtalet förlängs och vad som gäller i dessa fall. Villkoren för uppsägning av avtalet, som ska finnas med enligt punkten 8, kan exempelvis gälla uppsägningstider och uppgift om elleverantören kräver skriftlig uppsägning. Enligt punkten 9 ska det framgå hur ersättningen beräknas om konsumenten vill frånträda ett avtal , eller om detta kan ske utan kostnad för konsumenten. Elleverantören har en möjlighet att ta ut ersätt- ning för den förlust som uppstår om avtalet frånträds under löpande avtalstid. Även om någon summa inte kan anges i avtalet ska principerna för hur ersättningen beräknas förklaras för konsumenten. Syftet är att konsumenten ska få en uppfattning om vad det kostar att avbryta avtalsförhållandet och därigenom kunna avgöra om det lönar sig att byta elleverantör trots ett befintligt tidsbestämt avtal. I punkten 10 föreskrivs att det ska framgå vilka villkor som gäller för ersättning till konsumenten om elleverantören inte kan fullgöra sitt åtagande. Elleverantören ska enligt 18 § tillhandahålla ytterligare information om bl.a. konsumenternas rättigheter enligt 11 kap. och vart konsumenterna ska vända sig med klagomål. Den informationen kan lämnas på webb- platsen, men en hänvisning dit ska enligt punkten 11 finnas med i den information som tillhandahålls i samband med att avtalet ingås. I andra stycket anges att konsumenten ska få information om avtalets innehåll innan det ingås eller bekräftas. Även om avtalet ingås med hjälp av en mellanman måste informationen tillhandahållas konsumenten innan denne kan bekräfta avtalet. En speciell situation är den när konsumenten anvisas en elleverantör . 2010/11:70 enligt 8 kap. 8 §. Någon möjlighet för elleverantören att invänta att konsumenten bekräftar avtalet finns då inte.