prop · GZ031d31 · 2011-09-20 00:00:00 — Inom ramen för uppdraget har BKN bl.a. deltagit vid i där nämnden arrangerade seminariet Access to Security of Tenure and tillsammans med Lantmäteriet och . 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 anordnade Lantmäteriet, BKN och SIDA seminariet Landfrågors betydelse för hållbar stadsutveckling. BKN deltog även med föredraget Housing finance and Land administration chain. The Land administration är ett koncept för utveckling vad gäller landfrågor och bostadsfinansiering. Konceptet är framtaget av Lantmäteriet och BKN och har av dessa båda myndigheter utvecklats till ett program för utbildning. Regeringen har en ledamot i styrelsen för , vars verksamhet syftar till att möjliggöra finansiering av bostadsförbättringar i världens slumområden. har två styrelsemöten hållits, varav ett i . FN-programmet UN-HABITAT syftar till att förbättra boende och levnadsvillkor i världens städer. Ett av programmets viktigaste uppgifter är att förbättra boendevillkoren för fattiga som lever i slumområden och verka för en hållbar stadsutveckling. har deltagit vid i , . deltog vid WUF) i , . WUF är ett rådgivande expertmöte till UN-HABITAT som hålls . Inom UN-HABITAT har landfrågornas betydelse för fattigdomsbekämpning och långsiktigt hållbar utveckling fortsättningsvis varit i fokus. Frågorna drivs inom en särskild arbetsgrupp, , med syftet att bidra till fattigdomsbekämpning och uppfyllelse av millenniummålen genom bl.a. landreformer, transparenta fastighetssystem och säker besittningsrätt till fastigheter. United Nations Economic Commission for Europé, UNECE, har som främsta uppgift att uppmuntra till ekonomiskt samarbete mellan medlemsstaterna. har deltagit vid två arbetsgruppsmöten i under rubriken on a on Affordable, Healthy and Ecological Housing in the UNECE Region. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Inom Lantmäteriverksamheten bedrivs tjänsteexport dels genom Lantmäteriet, dels genom det statliga bolaget . Målsättningen för tjänsteexporten inom lantmäteriverksamheten är att denna ska bidra till fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling. Huvudsyftet med tjänsteexporten är att tillhandahålla myndighetsspecifikt lantmäterikunnande för institutionell utveckling av systerorganisationer i utvecklingsländer. Den koncentreras på insatser som medverkar till att bekämpa fattigdom och ger ekonomisk, ekologisk och social utveckling. Lantmäteriverksamhetens bidrag till politiken för global utveckling består bl.a. av att säkra besittningsrätter till mark och tillgång till information om dessa som stärker kvinnors och fattiga människornas rättigheter, stöder mer jämlik fördelning av marktillgångar samt stöder utveckling av fastighetsmarknader och kreditsystem. Det underlättar också för centrala och lokala samhällsorgan att utforma och genomföra en ändamålsenlig samhällsuppbyggnad grundad på god markanvändningsplanering. Alla delar av Lantmäteriet omfattas av tjänsteexportverksamheten. pågick projekt bl.a. i , , , , , , , och . Dessutom medverkar Lantmäteriet i inom UN-HABITAT, ECE Working Party on () och i andra områden som rör regeringens politik för global utveckling. Forskningsfrågor inom samhällsplanering och byggande Forskningsfrågorna inom samhällsplanering och byggande handlar bl.a. om rättsliga och ekonomiska styrmedel, gestaltning och utformning, kopplingar till miljö- och infrastrukturfrågor samt förhållanden och roller mellan aktörer och processer. Frågorna gäller även hur planer kan förverkligas vilket berör en mängd olika discipliner. Markåtkomstfrågor, byggprocessen, byggande och material, byggregler och utförande, energieffektivisering i bebyggelse, bostadsbyggande och bostadsförsörjning, arkitekturforskning, miljö-, kultur- och bevarandefrågor, geotekniska frågor och geografiska system är viktiga områden. Den aktuella forskningen inom samhällsplanering och byggande, spänner över ett stort och tvärsektoriellt område, vilket komplicerar helhetsarbetet. Flera olika försök har gjorts att sammanställa forskningsområdet. () har i en rapport kallad Staden i fokus Fysisk samhällsplanering i praktik, utbildning och forskning gjort en sammanställning av forskningsområdet inom samhällsplanering. IVA menar att forskning och erfarenhetsåterföring inom samhällsplanering är begränsad . På området miljö- och hållbarhet kopplat till planering har , , Formas och fått i uppdrag att medverka till en ökad samverkan inom sina respektive verksamhetsområden (dnr M2010/4959). I uppdraget ingick att myndigheterna tillsammans skulle arbeta långsiktigt för att tydligare knyta samman olika miljöaspekter med kulturmiljö, arkitektur och stadsutveckling, inom ramen för statens ansvar för samhällsbyggande. Myndigheterna har även diskuterat forskningsfrågorna i sitt arbete. I den slutrapport som lämnades skriver myndigheterna kring forskningsfrågor. Även Delegationen för hållbara städer arbetar för att främja forskning inom hållbar stadsutveckling se avsnitt 4.5.1 och utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. har ett antal möten med företrädare för bygg- och planfrågor hållits för att diskutera det framtida forskningsbehovet inom dessa områden. Ett problem som framkommit är att det finns ett alltför litet utbyte och samverkan mellan forskning och praktik. Forskning och rådgivning om geotekniska frågor () bedriver både forskning och rådgivning inom ramen för geotekniska frågor. Forskning och utveckling ger underlag till kunskapsuppbyggnad och rådgivningen medverkar till introduktion, verifiering och demonstration av ny kunskap. Från har SGI ansvar för forskning, teknikutveckling och kunskapsutveckling avseende sanering och återställning av förorenade områden. huvudsakligen byggt upp verksamheten kring det nya ansvarsområdet samt tagit fram en strategisk plan för uppdraget. För mer information avseende regeringens insatser för en giftfri miljö se utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. SGI har bedrivit ett stort antal FoU-projekt, varav de flesta i samverkan med andra. har myndigheten arbetat med 61 forskningsuppdrag som finansierats helt eller delvis med anslag (motsvarande siffra är 64). Flera uppdrag har varit direkt knutna till pågående miljö-, bygg- eller anläggningsverksamhet, vilket är ett effektivt sätt för genomförande. Ett sådant exempel är uppdraget Prognosmetoder för grundvattentryck och porvattentryck, där resultaten utnyttjas av både konsulter och SGI vid beräkningar av släntstabilitet längs . SGI:s rådgivningsverksamhet är bred och ges i form av utredningar, granskning av projekteringar, kontroll av entreprenadarbeten, klarläggning av omgivningspåverkan, riskvärdering mm. Verksamheten är avgiftsfinansierad. har SGI arbetat med 299 rådgivningsuppdrag (motsvarande siffra är 341). Myndigheten vänder sig i första hand till offentliga kunder och tar sig bara an spetsprojekt där man har möjlighet att tillämpa ny kunskap. Ett exempel på ett uppdrag som har genomförts är att bistå med granskning av projekteringen av i . Genom att vara en länk mellan forskarvärlden och den praktiska tillämpningen bidrar myndigheten till ökad effektivitet och kvalitet i plan- och byggprocessen. Lantmäteriet ska enligt sin instruktion bedriva forskning och utveckling inom området Geodesi, dvs. läran om jordens form och uppmätning. Lantmäteriet har genomfört ett skifte i referenssystemen (SWEREF 99, RH 2000). Skiftet i referenssystemen gör att har system som harmoniserar med internationella motsvarigheter. har en fungerande satellitbaserad mätningsteknik (främst GPS) och vi kan bidra till Europeiska initiativ som Inspire. Forskning och utvecklingsverksamheten inom området geodesi 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 innebär att ta fram en bättre modell för den existerande landhöjningen och att genomföra tyngdkraftsmätningar med Lantmäteriets absoluta gravimeter. Dessutom pågår forskning och utveckling för att möjliggöra än bättre höjdmätning. Lantmäteriet har inom ramen för den nationella geodatastrategin (se avsnitt 4.5.4) tagit fram ett handlingsprogram för forskning och utveckling (FoU) inom geodataområdet. Fokus ligger på frågor som behöver lösas för att en infrastruktur för geodata ska kunna genomföras och utvecklas på bästa möjliga sätt. Målet för handlingsprogrammet är att ett FoU-program för geodataområdet skapas och att öka samverkan mellan universitet och högskolor, offentliga aktörer och näringsliv. Ett nationellt FoU-forum har bildats för att driva dessa frågor och för att möjliggöra ökad samverkan. 4.5.7Analys och slutsatser Samhällsbyggande En ny plan- och bygglag har trätt i kraft . Syftet med de nya reglerna för plan- och byggprocessen är att de ska vara enkla, tydliga och väl fungerande för att skapa goda förutsättningar för olika intressenter att bygga och tillhandahålla såväl bostäder och lokaler som infrastrukturanläggningar. Genom de nya bestämmelserna skärps tillsynen och kontrollen av byggandet för att öka kvaliteten i byggandet. Arbetet med att stärka statens samlande roll och ansvar enligt fortsätter. En tydlig ansvarsfördelning och god samverkan mellan bl.a. och länsstyrelserna är av stor betydelse. Arbetet med att samordna regleringsbreven för och länsstyrelserna har fortsatt vilket bidragit till en ökad samverkan. Arbetet med att stärka verksamhet gällande uppföljning och att förbättra länsstyrelsernas tillsyn är viktigt. Inom ramen för den nya plan- och bygglagstiftningen förtydligas de statliga myndigheternas tillsynsansvar för att ge en bättre och mer tillförlitlig rapportering av tillämpningsproblemen i landet. Regeringen bedömer att den nya strategiska funktion som översiktsplanen tilldelats tillsammans med inriktningen i förordningen (2007:713) om regionalt tillväxtarbete kan bidra 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 till ett mer förankrat och effektivt lokalt och regionalt tillväxtarbete. Den kommunala fysiska planeringens hänsyn till nationella och regionala mål samt planer och program samt det regionala tillväxtarbetets strävan efter samordning med översiktsplaner ökar möjligheterna till gemensamma prioriteringar och synergier lokalt och regionalt. interna långsiktiga strategi för det regionala tillväxtarbetet (se avsnitt 4.5.1) bedöms kunna bidra till stärkta förutsättningar för regional och lokal tillväxt genom bl.a. kunskaps- och metodstöd till den kommunala nivåns arbete med översiktsplaner och den regionala nivåns arbete med olika planeringsverktyg. Den nya introduceras genom den av regeringen beslutade kommittén för kompetensinsatser gällande ny plan- och bygglag (dir. 2010:55). Syftet är bl.a. att stärka kompetensen och därmed effektiviteten hos kommuner, länsstyrelser samt andra statliga myndigheter, skapa förutsättningar för en nationellt harmoniserad tillämpning av lagstiftningen och utveckla förutsättningar för ett förbättrat samspel på plan- och byggområdet. Av särskild betydelse för ett bättre samspel är att knyta samman den regionala utvecklingsplaneringen med den kommunala översiktliga fysiska planeringen. I nya finns flera bestämmelser som syftar till att den fysiska planeringen i ökad utsträckning ska sträva efter en högre energieffektivitet och en begränsad klimatpåverkan. Det förändrade regelverket ska också medverka till att man vid samhällsplanering och byggande i ökad utsträckning tar hänsyn till de konsekvenser som klimatförändringarna kommer att medföra. Den rådgivnings- och stödverksamhet m.m. som bedriver utgör värdefulla instrument i arbetet med att anpassa samhället till framtida klimatförändringar. Regeringens arbete med att förenkla, förtydliga och effektivisera de processer som påverkar den fysiska planeringen och plangenomförandet i vid bemärkelse fortgår. Initiativ till att upphäva lagen om exploateringssamverkan har tagits liksom till att se över vissa delar av de s.k. exploatörsbestämmelserna i . Lantmäteriet har på regeringens uppdrag påbörjat ett arbete med att studera och utveckla lantmäterimyndigheternas roll i det fastighets- har regeringens uppdrag att verka för en ökad harmonisering av kommunernas planarbete i digital miljö och att skapa en mer enhetlig lagring av de kommunala planerna. Lantmäteriet har i uppdrag att redovisa åtgärder för att snabba upp registreringen av lagakraftvunna planer i fastighetsregistret. förslag till avveckling av är föremål för remissbehandling. Samtliga nu nämnda åtgärder syftar till att göra det enklare och tydligare för såväl enskilda medborgare och exploatörer som för kommunala och statliga myndighetsföreträdare när det gäller frågor om planering, byggande samt vissa fastighetsanknutna frågor. Det arbete som bl.a. har initierats av regeringen inom bullerområdet utgör ytterligare exempel på en utveckling som syftar till att förenkla vardagen för den enskilde medborgaren som vill uppföra en bostad, för exploatören som vill uppföra bebyggelse och för de tjänstemän på och regional nivå som handlägger ärenden som gäller planering, byggande, boende och ärenden inom miljöområdet. Regeringen följer utvecklingen inom detta område. En attraktiv boendemiljö innebär att kunna bo, bygga, arbeta och leva där det finns en vacker omgivning. I glesbygden finns många vackra omgivningar och strandnära lägen som skulle kunna erbjuda människor attraktiva boendemiljöer. De förändrade strandskyddsreglerna ger möjlighet till att planera för ett strandnära läge för boende m.m. på landsbygden. Den del av de nya bestämmelserna om strandskydd som gäller områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen trädde i kraft . Reglerna innebär att det lokala och regionala inflytandet över strandskyddet har ökat. Kommunerna har fått huvudansvaret för att pröva frågor om upphävande av och dispens från strandskyddet. roll har stärkts genom de nya bestämmelserna om att ska bevaka strandskyddets intressen vid och överpröva kommunala beslut om upphävanden och dispenser. För att främja utvecklingen av landsbygden får kommunerna peka ut områden i översiktplanen för landsbygdsutveckling i strandnära lägen. Redovisningen av områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen ska långsiktigt stimulera den lokala och regionala utvecklingen. Syftet med utpekandet i översiktsplaner är att landsbygdskommuner på så sätt ska kunna utnyttja områden som har god tillgång till strandområden i strandnära lägen för bebyggelse i viss utsträckning dock utan att strandskyddets syften åsidosätts. Den översiktliga planeringen varierar i kommunerna. har redovisat att av alla översiktplaner är (se planering och byggande , dnr S2011/3641). Dessa översiktsplaner kan därmed inte spegla en aktuell bild av kommunen eller kommunens egna och statens intressen. Översiktplanen ska visa kommunmedborgare och övriga aktörer som t.ex. önskar bygga, var kommunen planerar bebyggelse av olika slag. Kommunala insatser när det gäller planering är en grundförutsättning för en attraktiv boendemiljö och vad det innebär i form av bl.a. tillgång till strandnära lägen. De nya reglerna har funnits . Brister i tillämpningen har förekommit och var också en av anledningarna till att regeringen valde att göra förändringar i reglerna. I samband med att de nya reglerna om landsbygdsutveckling i strandnära lägen har börjat tillämpats av kommuner och länsstyrelser har det uppkommit vissa frågor om hur de ska tillämpas och om de tillämpas på rätt sätt. Det finns indikationer som tyder på att den ändring av strandskyddsreglerna som trädde ikraft och 2010, med syfte att bland annat underlätta för viss byggnation i strandnära lägen, inte har fyllt sitt syfte, tillämpas olika över landet eller har lett till oavsedda effekter. 4.5.8Analys och slutsatser Bostadsmarknad Enligt ökade byggandet av bostäder . Detta är givetvis glädjande men regeringen bedömer att byggandet måste öka ytterligare för att motsvara efterfrågan på bostäder. Enligt kommunerna råder det framför allt brist på hyresbostäder. De förändrade reglerna för de allmännyttiga kommunala bostadsföretagen, liksom de förändrade hyressättningsreglerna, kommer dock att skapa goda förutsättningar för hyresrätten . Ändringarna har stöd av parterna på bostadshyresmarknaden, vilket innebär att det nu 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 skapas långsiktigt stabila spelregler på en marknad som präglats av osäkerhet om framtiden. Detta har betydelse inte minst för möjligheten att förbättra utbudet av hyresbostäder på tillväxtmarknader. Fr.o.m. höjdes schablonavdraget till för privatpersoner som hyr ut en privatbostad med syfte att förbättra utnyttjandet av det befintliga bostadsbeståndet. För att ytterligare förbättra utnyttjandet av det befintliga bostadsbeståndet föreslås nu en tredje höjning till . Sammantaget bedömer regeringen att dessa åtgärder bör bidra till en bostadshyresmarknad som bättre än bidrar till att hushållen kan få tag i en bostad som svarar mot deras behov. Genom uppdraget till en utredare att se över bl.a. reglerna om avgäld för tomträtt och avgift för bostadsarrende har regeringen inlett en process för att komma till rätta med de olägenheter för bl.a. bostadshavarna som de nuvarande reglerna har förknippats med. finns möjligheter att bygga ägarlägenheter. har drygt 400 ägarlägenhetsfastigheter bildats. Ägarlägenheter i nyproduktion innebär ytterligare en valmöjlighet på den svenska bostadsmarknaden. Det är för tidigt att dra några slutsatser kring hur stor efterfrågan på ägarlägenheter är då projektering och byggande av bostäder är långsiktiga processer. Ägarlägenheter kan bidra till mångfald och valfrihet i bostadsområden som präglas av ett ensidigt utbud av boendeformer. Inte minst kan detta innebära förbättrade möjligheter att utveckla utsatta bostadsområden. Regeringen avser att tillsätta en utredning som omfattar att ta fram lagförslag som möjliggör ombildning till ägarlägenheter. På en övergripande nivå är det tydligt att förutsättningarna på den svenska bostadsmarknaden skiljer sig kraftigt åt mellan tillväxtorter, storstadsregioner, universitets- och högskoleorter och kommuner i landsbygder med långsiktigt minskande befolkningsunderlag. har () möjlighet att stödja kommuner att komma till rätta med stora och varaktiga bostadsöverskott. Även har denna verksamhet resulterat i att ett antal kommunala bostadsföretag fått hjälp med omstrukturering av sina fastighetsinnehav och därmed getts möjlighet till långsiktigt hållbara ekonomiska 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 förutsättningar som är anpassade till den förväntade befolkningsutvecklingen. I den analys av de svaga bostadsmarknaderna som BKN har gjort framkommer att det även kommer att finnas stora bostadsöverskott i många kommuner. verkar de allmännyttiga bostadsföretagen enligt affärsmässiga principer, vilket kan öka behovet av nedskrivningar av fastighetsvärdena i dessa företag. Ovan nämnda faktorer tillsammans med ett höjt ränteläge innebär att det kan komma att finnas fortsatta behov av omstruktureringsstöd . Även i kommuner med svaga bostadsmarknader, som i landsbygds- och glesbygdskommuner, kan ett visst byggande vara önskvärt, inte minst för att anpassa bostadsutbudet till den efterfrågan som följer av en förändrad befolkningsstruktur. För att underlätta ny- och ombyggnad av bostäder i gles- och landsbygd har BKN, på uppdrag av regeringen, tagit fram förslag som innebär att BKN får i uppdrag att lämna finansieringsråd till dem som avser att bygga bostäder samt att begränsningen av BKN:s möjligheter att ställa ut garantier utöver marknadsvärdet förändras. Regeringen avser att genomföra dessa förslag, läs mer under avsnitt 4.6. Svenska bostadskonsumenter lägger internationellt sett en stor andel av sina konsumtionsutgifter på boendet. I och med att de disponibla inkomsterna har ökat , inte minst till följd av jobbskatteavdragen, har bostadsutgifternas andel minskat. Genom att HUS-avdraget sänker reparations- och underhållskostnaderna för egnahemsägare och bostadsrättsinnehavare påverkas även boendeutgifterna positivt. Det finns ett antal grupper på bostadsmarknaden som av olika skäl har svårt att få tag i en lämplig bostad. Regeringen har som målsättning att öka möjligheten till etablering på bostadsmarknaden för dessa grupper. Av den anledningen har t.ex. stöd till kommuner som lämnar hyresgarantier samt förvärvsgarantier för förstagångsköpare på ägarrättsmarknaden införts. Regeringen konstaterar att efterfrågan av stödet till kommuner som lämnar hyresgarantier visserligen har varit mindre än beräknat men att det ändå kan spela en viktig roll i de kommuner som använder hyresgarantier. För förvärvsgarantierna har efterfrågan varit mycket svag vilket resulterat i att regeringen nu uppdragit åt BKN att se över andra möjliga åtgärder för att underlätta etablering på ägarrättsmarknaden. Ungdomar är en grupp som har särskilt svårt att etablera sig på bostadsmarknaden. Regeringen har därför uppdragit åt att genomföra en tematisk analys av ungdomars bostadssituation. Syftet är att öka kunskaperna om ungdomars situation på bostadsmarknaden, de insatser som görs lokalt för att underlätta ungdomars etablering samt ungdomars egna strategier för att skaffa bostad. Uppdraget ska redovisas . En grupp ungdomar som särskilt vid terminsstarterna har svårt att finna bostad är studenterna. För att underlätta situationen för studenter har regeringen givit nio högskolor och universitet möjlighet att under en prövotid (åren 20102015) upplåta lägenheter i andra hand för bostadsändamål till studenter och gästforskare på respektive lärosäte. 4.5.9Analys och slutsatser Byggande Den nya och den nya plan- och byggförordningen ger även fortsättningsvis byggherren det fulla ansvaret för att byggnadsverk uppfyller de tekniska egenskapskraven samt har huvudansvar för att erforderliga kontroller av byggarbeten sker. Flera förändringar i syftar till en skärpning av kvalitetskontrollen. ska redan i beslut om lov besluta om en kontrollansvarig och kan kräva att en personcertifierad sakkunnig anlitas om byggherrens egenkontroll inte anses räcka. I samband med bygglovsprövningen ska även en prövning göras av om de s.k. utformningskraven kommer att kunna uppfyllas. Denna prövning kommer bl.a. att bidra till ökad tillgänglighet och användbarhet av byggnader för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Genom de nya bestämmelserna förtydligas också kravet på en utförlig kontrollplan vid lov- och anmälningspliktiga bygg- och rivningsåtgärder. Planen ska upprättas av byggherren men beslutas av . Av de nya bestämmelserna framgår att byggherren i kontrollplanen bl.a. ska ange vilka kontroller som ska göras samt vem som ska genomföra dessa. Dessutom har ett krav på arbetsplatsbesök införts i syfte att förbättra den kommunala kontrollen av byggåtgärden. Inom ramen för översyn av byggreglerna kommer reglerna avseende brandskydd samt energihushållning att revideras . Bl.a. kommer det att ställas hårdare krav på sakkunniga inom brandområdet samt byggnaders energiprestanda. Nya ändringsföreskrifter kommer dessutom att föras in i byggregler. Avsikten är att dessa föreskrifter ska tydliggöra hur de tekniska egenskapskraven i plan- och bygglagstiftningen ska hanteras vid ändring av byggnad. För ändamålet har utfärdat allmänna råd om ändring av byggnad(BÄR). Framtagandet av ändringsföreskrifter förväntas leda till en bättre och enhetligare rättstillämpning och en ökad efterlevnad av de tekniska egenskapskraven vid ändring. Energieffektivisering i byggnader har fått allt större politisk uppmärksamhet. På EU-nivå har många initiativ tagits inom energiområdet och flera av de reviderade direktiven fastställer ambitiösa mål för energieffektivisering och förnybar energi. Det omarbetade direktivet om byggnaders energiprestanda ställer bl.a. krav på att nya byggnader (för offentliga byggnader ) ska vara s.k. nära-noll byggnader. Ett liknande arbete har initierats inom UNECE regionen. har deltagit i ett UNECE arbetsgruppsmöte (on a on Affordable, Healthy and Ecological Housing in the UNECE Region) som har i uppdrag att diskutera möjligheten till införandet av en ramkonvention i syfte att främja byggnaders miljöprestanda till rimliga priser.