prop · GZ031d30 · 2011-09-20 00:00:00 — Regeringen ser positivt på att ca hälften av eleverna i årskurserna 79 deltog i Skapande skola-verksamheter /2010. Det långsiktiga målet är att alla barn och unga successivt ska bli delaktiga i satsningen. Skolans huvudmän är uteslutande positiva till att samverkan mellan skolan och kulturlivet har ökat. Nätverk har skapats och viktiga strukturer för denna samverkan har åstadkommits, bl.a. mellan berörda förvaltningar, vilket var ett av målen för satsningen. Kravet på handlingsplaner har inneburit ett mer målinriktat och strategiskt arbete med kulturverksamhet i skolan. De positiva beskrivningar som lärare och elever gör av sina erfarenheter av satsningen stärker uppfattningen att Skapande skola inte bara har positiva effekter för eleverna utan även för lärandet och för skolan generellt, t.ex. i form av förbättrat umgängesklimat på skolan. Kultursamverkansmodellen är en ny ordning för att fördela vissa statliga stöd till regionala kulturverksamheter. Den inleddes i , , och samt . Modellen innebär att landstingen i respektive län och får fördela delar av det statliga stödet till regionala kulturverksamheter. En förutsättning för att ingå i modellen är att landstingen, i samverkan med länets kommuner, tagit fram en regional kulturplan Detta arbete ska ske i dialog med det civila samhället och de professionella kulturskaparna. Kulturen förs därmed närmare medborgarna, genomslaget för regionala prioriteringar och variationer ökar, vilket förbättrar förutsättningarna för att uppnå de nationella kulturpolitiska målen. Kultursamverkansmodellen innebär både större frihet och större ansvar för den regionala och lokala beslutsnivån. En stor förändring är bl.a. att det framöver är regeringen som utser vilka regionala kulturinstitutioner som ska beviljas bidrag, utan ansvaret att fördela de statliga medlen tas över av landstingen. har redovisat ett regeringsuppdrag om erfarenheter av kultursamverkansmodellen dess förberedelser och genomförande(dnr Ku2011/598/KV). konstaterar att processen kring genomförandet på det hela taget präglats av öppenhet och vilja till samarbete mellan alla inblandade parter. Av redovisningen framgår att det samverkansråd som inrättats vid är en positiv del av modellen. I rådet ingår myndigheter och nationella institutioner som berörs av modellen. Vidare konstaterar bl.a. att uppföljningen av modellen är en viktig fråga att vidareutveckla. Landstingen ansvarar för att följa upp medlens användning och effekter i länen medan ansvarar för den nationella uppföljningen. har genomfört ett flertal dialogmöten med representanter från länen för att utveckla en strategisk uppföljning. Myndigheten för kulturanalys har i uppdrag att utvärdera modellens långsiktiga effekter. I ytterligare elva län pågår förberedelser för att ingå i modellen . Kultursamverkansmodellen innebär nya förutsättningar och möjligheter för kulturens utveckling. En ökad samverkan mellan stat, landsting, kommuner, det civila samhället och de professionella kulturskaparna är viktig för att utveckla kulturen och dess roll i samhället. Genom att de regionala kulturplanerna ska tas fram av landstingen i samverkan med länets kommuner och i dialog med det civila samhället och de professionella kulturutövarna skapas även nya och större arenor och mötesplatser för att diskutera kulturen och dess förutsättningar. I många län har därmed kulturens roll för regionernas utveckling blivit tydligare. Kulturfrågorna har i många fall även kommit högre upp på den politiska dagordningen i länen, vilket gynnar utvecklingen både för länet, kulturskaparna och publiken. Uppföljningen av modellen är ett prioriterat område. Regeringen bedömer att det är angeläget att den statliga bidragsgivningen till de sju stödberättigade kulturområdena tydligt redovisas liksom effekterna av denna i relevanta kvantitativa och kvalitativa termer. Vidare bör uppföljningen innehålla information om samverkansprocessen kring modellens genomförande och hur modellen bidrar till att uppfylla de kulturpolitiska målen. Europeiska unionen (EU) EU:s insatser ska bidra till kulturens och den audiovisuella sektorns (film, tv och video) utveckling och främja samarbete mellan medlemsstaterna. Kulturpolitiken faller huvudsakligen under nationell behörighet, men vid behov kan EU stödja och komplettera medlemsstaternas insatser. har fyra expertgrupper arbetat inom ramen för den s.k. öppna samordningsmetoden. De arbetsområden som täckts är kreativa näringar, rörlighet för konstnärer, rörlighet för verk samt synergier mellan kultur och utbildning. Expertgrupperna har presenterat sina resultat och rekommendationer riktade till medlemsstater, relevanta EU-institutioner och andra berörda på kulturområdet. har en ny arbetsplan för kulturområdet avseende 20112014 beslutats av rådet. Den öppna samordningsmetoden utgör även ett viktigt arbetssätt som dessutom utvecklats och tydliggjorts för att uppnå en tydligare fokusering och prioritering. De kulturella och kreativa näringarnas potential för tillväxt har kommit till uttryck på olika sätt i diskussionerna på kulturministermöten . Diskussionerna har relaterats till specifika s.k. flaggskeppsinitiativ inom ramen för EU2020-strategin. EU:s ramprogram Kultur (20072013) omfattar alla konst- och kulturområden utom de audiovisuella medierna. Programmet har tre övergripande mål: främjande av rörlighet för personer, främjande av rörlighet för konstnärliga produkter samt främjande av den interkulturella dialogen. Antalet länder i kulturprogrammet uppgick till 35. Det totala beloppet som projekt med svensk medverkan fått ta del av 2010 inom 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 EU:s kulturprogram (stöd till kulturprojekt, översättningsstöd och stöd till organisationer verksamma på europeisk nivå) uppgick till . Från EU:s regionala strukturfonder fördelades 2010 totalt till svenska projekt med kulturanknytning. Därutöver tilldelades svenska projekt med kulturanknytning från socialfonden och från landsbygdsprogrammet. har förhandlingar pågått om inrättandet av en europeisk kulturarvsmärkning på EU-nivå. Rådet fattade beslut i frågan . Beslutet innebär att medlemsstaterna frivilligt deltar i märkningen, att urvalsförfarandet bygger på gemensamma, tydliga och öppna kriterier samt att samarbete sker med befintliga projekt. Förslaget om utnämningsstruktur är tänkt att koppla samman en nationell nominering med utnämning på europeisk nivå. Beslutet innebär vidare att medlemsstaterna på frivillig basis kan nominera två kulturarvsplatser (heritage sites), varav en europeisk jury väljer ut en som får märkningen. Rådsslutsatser antogs 2010 om det europeiska digitala Europeana. Rådet underströk sitt engagemang för Europeana och relaterade insatser på området digitalisering, elektronisk tillgång och digitalt bevarande. De nya slutsatserna betonar bl.a. betydelsen av att urvalet och kvaliteten på det material som kulturinstitutionerna levererar till Europeana förbättras. var en av de största leverantörerna av innehåll till Europeana. Europeana har även lyfts fram inom ramen för den digitala agendan för . Arbetet med att tydliggöra kulturens roll i EU:s utrikespolitik fortsätter. Med utgångspunkt i rådets arbetsplan för kultur har samarbetet mellan representanter ansvariga för kulturfrågor i Utrikesdepartement och Kulturdepartement ökat. Detta arbete inkluderar såväl biståndssom främjandeaspekter. har varit föremål för en bred översyn och omorganisation där det bl.a. är tänkt att antalet mellanstatliga kommittéer ska skäras ned och endast de som bedöms ligga inom ramen för prioritetsprogram ska bibehållas. Fortsatt fokus gäller för kärnmålen: mänskliga rättigheter, 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 demokratifrågor och rättsstatfrågor. Detta arbete kommer också att påverka arbetet som sker inom ramen för styrkommittén för kulturarv och landskap (CDPATEP) och styrkommittén för kultur (CDCULT). Perioden är ordförande i det mellanstatliga samarbetet (). Inom ramen för det gemensamma arbetet med det regionala () har ett nytt treårigt program för kultursamarbete beslutats: New Horizons in the Barents Region 3rd Programme of Cultural Cooperation 20112013. är ledamot i för mandatperioden 20082011. Några av de viktigaste frågorna i kommittéarbetet är att stödja den globala strategin för ett balanserat och representativt världsarv, att verka för en integrerad natur- och kultursyn och en hållbar utveckling. Vidare prioriteras insatser för att avvärja hot mot världsarv i fara och att verka för att få fler barn och ungdomar i världen medvetna om natur- och kulturarvet. konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar antogs 2005 och trädde i kraft . Fullständiga riktlinjer för konventionen är i princip beslutade vilket betyder att arbetet kommer in i en genomförandefas. Detta föranleder arbete med att utveckla tillämpningen av konventionen i . valdes in som ledamot i regeringskommittén för konventionen på den tredje ordinarie partskonferensen . Konventionen befäster enskilda nationers rätt och skyldighet att föra en kulturpolitik till stöd för den kulturella mångfalden. Den verkar för ett ökat internationellt kulturutbyte och en ökad kulturell mångfald. Regeringen beslutade att ratificera konvention om skydd av det immateriella kulturarvet som bl.a. omfattar muntliga traditioner, sociala sedvänjor och traditionell hantverksskicklighet. I samband med ratificeringen gav regeringen för språk och folkminnen, som samordnande myndighet, i uppdrag att utveckla arbetet med tillämpningen av konventionen. Uppdraget som sker i samverkan med andra berörda aktörer ska delrapporteras och slutrapporteras För att utveckla arbetet med tillämpningen av konventionen tillförs och folkminnen till särskilda projektinsatser och åtgärder som gäller det immateriella kulturarvet (prop. 2010/11:1, utg. omr. 17, bet. 2010/11:KrU1, rskr. 2010/11:113). för kultur ansvarar för det näst största insatsområdet i det officiella nordiska samarbetet. Totalt omfattar budgeten för det nordiska kultur- och mediesamarbetet 2011 ca . är ordförande i det nordiska regeringssamarbetet. I sitt ordförandeprogram på kulturområdet har lagt vikten på kreativitet och det globala . var ordförande i det nordiska regeringssamarbetet. Betoningen låg då på globaliseringsfrågor. Inom ramen för kulturministrarnas globaliseringsstrategi genomfördes en nordisk satsning på den internationella bokmässan i , Salon du Livre . En utvärdering av den strukturförändring av det nordiska kultursamarbetet som gjordes 2007 presenterades . De förändringar som genomförts bedöms som lyckade, men det finns behov av mindre justeringar och vissa administrativa åtgärder. Dialogen mellan de olika förvaltningsorganen, husen, institutionerna, programmen, ämbetsmannakommittén, ministerkommittén och sekretariatet ska stärkas. Kultur- och konstprogrammet förlängs i fem år 2012-2016 och det Nordisk-baltiska mobilitetsprogrammet fortsätter 2012-2014. Det nordiska initiativet att etablera ett kulturpartnerskap inom ramen för den Nordliga Dimensionen har upprättats med ett mindre sekretariat i i . Målen för partnerskapet är bl.a. att främja samarbete mellan kultur- och näringsområdena samt att underlätta kunskap om och tillgång till finansieringskällor. är huvudman för de kulturråd som finns vid ambassaderna i , , , , och samt vid ständiga representation vid Europeiska unionen i . i har särskilda uppgifter inom EU-samarbetet. Chefen för i är också kulturråd vid ambassaden men tillhör organisatoriskt /. Kulturrådens övergripande uppgift är att föra fram kulturens roll i kontakterna med andra länder och stimulera den kulturella dialogen och kulturutbytet. Kulturråden rapporterar om sin verksamhet i ett nyhetsbrev som publiceras regelbundet och som intresserad allmänhet och media kan prenumerera på via regeringens hemsida. Cirka 1 000 personer prenumererar på nyhetsbrevet. inrättades en ny kulturrådstjänst vid ambassaden i . rekryterades nya personer till kulturrådstjänsterna i och och 2011 rekryterades ett nytt kulturråd till . har ett flertal större kulturevenemang arrangerats inom ramen för kulturrådsverksamheten. I har bl.a. ett omfattande arbete bedrivits för att uppmärksamma museernas roll i samhället och att uppmärksamma historieskrivning. Stora insatser gjordes i samband med att var temaland på bokmässa. I har de kreativa näringarna uppmärksammats, bl.a. genom en utställning om svenskt mode. i har initierat en tidskrift om svensk litteratur som ges ut på ryska, vars syfte är att fungera som en länk mellan översättare och förlag. I har svenskt konsthantverk uppmärksammats liksom den svenska yttrandefrihetens historia. I fokuseras arbetet på temat Fabric of Life där bl.a. svensk design och svensk fotokonst visas och litteraturseminarier kring böcker arrangeras. I har konstprojektet me if Im critical genomförts. har ett särskilt ansvar för att utveckla internationaliseringen inom hela kulturområdet. har tagit fram en handlingsplan för interkulturell utveckling och en strategi för internationell verksamhet för perioden 20112013. Inom bidragsgivningen har prioriterat ansökningar med ett internationellt och interkulturellt perspektiv inom institutionernas utvecklingsbidrag. Nya riktlinjer för bidragsgivningen till internationellt kulturutbyte har tagits fram. Kontakterna mellan och de utsända kulturråden har fördjupats. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 myndigheter kring det internationella kultursamarbetet har förtydligats. Inom ramen för det utökade uppdraget att stärka ett internationellt och interkulturellt utbyte har 2010 startat ett ettårigt mentorprogram. Internationellt utbyte och samarbete är centralt för utvecklingen och förnyelsen av kultur och konst i . Kultur i bred bemärkelse bidrar därutöver till att skapa och utveckla relationer med andra länder. Utövarna verkar också själva alltmer direkt på en global arena. Därför är det av stor vikt att det internationella perspektivet uppmärksammas på både lokal, regional och nationell nivå. Ett tema som fortsätter att vara aktuellt är vikten av kulturens roll i utrikespolitiken. Detta återspeglas också på EU-nivå där samarbetet mellan kulturområdet och utrikespolitikområdet stärkts. Det finns anledning att utveckla denna diskussion också i ett nationellt perspektiv. Inom EU och ligger frågan om interkulturell dialog och kulturell mångfald högt på dagordningen, vilket också föranleder arbete nationellt. Diskussionen om kulturens roll i har intensifierats ytterligare . Det handlar inte minst om hur de kulturella och kreativa näringarna kan utvecklas ytterligare, bl.a. genom de olika samarbetsprogram som finns dels inom kultur- och medieområdet, dels inom ramen för . Det svenska kulturlivets aktiviteter inom ramen för EU:s kulturprogram har förbättrats jämfört med . lämnade en rapport (dnr Ku2011/745/KV) med förslag till hur aktiviteterna och kulturlivets delaktighet kan öka, t.ex. genom förbättrade informationsinsatser. Regeringen kommer att fortsatt följa frågan. Projektet om en europeisk kulturarvsmärkning, vars syfte bl.a. är att höja medvetandet om det gemensamma kulturarvet särskilt bland ungdomar, stämmer väl med den prioritering som regeringen gör för att barn och unga ska få ökade möjligheter till kulturell delaktighet. Det finns anledning att fortsätta att utveckla formerna för hur nordisk kultur och konst kan göras mer synlig internationellt. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Kulturråden utgör en viktig länk mellan och stationeringsländernas kulturliv. Som exempel kan nämnas att kulturråden aktivt medverkat som projektledare eller förmedlare vid ett flertal bokmässor, designveckor, musikevenemang, utställningar, filmfestivaler och liknande liksom vid enskilda kulturprojekt. Kulturrådens verksamhet utgör en viktig del i det integrerade Sverigefrämjandet. Det är betydelsefullt att vidareutvecklar och följer upp effekterna av arbetet med att stimulera internationaliseringen inom kulturområdet. 4.4.4Kulturella och kreativa näringar samt ett regionalt perspektiv Regeringen beslutade om en handlingsplan för kulturella och kreativa näringar som ett antal uppdrag gavs till bl.a. och . Uppdragen genomförs i samverkan med ett antal myndigheter inom kulturområdet. Regeringens handlingsplan omfattar en satsning på totalt och samordnas gemensamt av Kultur- och Näringsdepartementen. Det övergripande målet för handlingsplanen är att stärka entreprenörskap och företagande inom kulturområdet samt att främja kulturell och kreativ kompetens i näringslivet för ökad konkurrenskraft och innovationsförmåga. Handlingsplanen omfattar bl.a. insatser som rådgivning till företag, programsatsning på inkubatorer för kulturella och kreativa näringar samt mellanhänder, nätverk och modeller för samverkan och entreprenörskap i kulturella och kreativa utbildningar. Den pågående handlingsplanen har resulterat i olika uppdrag, flertalet pågående, till myndigheter inom närings- och kulturpolitiken. Inkubatorsuppdraget har bl.a. resulterat i att det nationella inkubatornätverket har utökat antalet inkubatorer med kulturell eller kreativ profil från 4 till 14. En delredovisning från Tillväxtanalys rörande kapitalförsörjning inom kulturella och kreativa näringar visar att soliditeten i dessa företag inte är sämre än i andra företag. Däremot är företagen inom denna sektor oftast mycket små. är större inom kulturella och kreativa näringar än i andra branscher. Tillväxtanalys deltar också i arbetet med att ta fram en enhetlig europeisk statistik för att avgränsa och definiera kulturnäringar och utveckla metoder för att mäta sektorns storlek och omfattning Som ett komplement till handlingsplanen inrättade regeringen ett särskilt råd för kulturella och kreativa näringar (dnr N2010/3043/ENT). Rådet består av experter och utövare inom kulturella och kreativa områden och ska bidra till att stärka både det nationella och regionala arbetet med kultur och kreativitet som viktiga drivkrafter för hållbar utveckling och tillväxt. Rådets övergripande uppgift är att belysa viktiga frågeställningar för sektorn och att bistå regeringen i arbetet med den antagna handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar. Insatserna i handlingsplanen utgår från de kulturella och kreativa entreprenörernas behov och möjligheter. Handlingsplanen är också utformad så att den främjar en ökad helhetssyn på området och stärkt samverkan mellan myndigheter och organisationer. , , , , Stiftelsen och har i sina respektive regleringsbrev och riktlinjebeslut fått i uppdrag att utveckla och medverka i insatser för kulturella och kreativa näringar. , och har på regeringens uppdrag även skapat interna strategier för arbetet med regionala tillväxtfrågor. På regional nivå pågår också flera utvecklingsverksamheter som syftar till att främja de kulturella och kreativa näringarna. har elva regioner strategiska planer eller program för kulturella och kreativa näringar. arbetar tio regioner med att ta fram strategier som kommer att presenteras eller . Strategierna ser olika ut och utgår från respektive regions förutsättningar. Det handlar om att skapa funktioner mellan kultur och näringsliv i det regionala tillväxtarbetet, men det kan också handla om att utveckla affärsmodeller, att coacha talanger, samt att skapa mötesplatser, kluster och mäklarfunktioner. I flera strategier finns också kopplingar till kulturarv och turism. Inom EU ligger området kulturella och kreativa näringar högt på agendan, både inom kulturområdet och inom det näringspolitiska området. Inom ramen för den beslutade arbetsplanen för rådsarbetet 20112014 har en särskild OMC-grupp (Open Method of Coordination) tillsatts för att utveckla frågan. representerar intressen i gruppen. Rådet har återkommande understrukit vikten av att de kulturella och kreativa näringarnas potential tas tillvara vid implementeringen av EU 2020-strategin på nationell nivå. Detta gäller inte minst inom ramen för innovationsstrategin och den digitala agendan. Inom har det gemensamma projektet fortsatt under det finska ordförandeskapet för att utveckla kunskap och verktyg som kan främja kulturella och kreativa näringar, bygga nätverk och profilera som en kreativ region. Handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar har bidragit med ytterligare kunskap och underlag för områdets fortsatta utveckling. Till detta ska läggas Rådet för kulturella och kreativa näringar som bör kunna utvecklas till en viktig idébank och katalysator för områdets fortsatta utveckling. Betydelsen av ett horisontellt arbetssätt mellan politikområden och över sektorsgränser är helt avgörande för att åstadkomma en positiv utveckling inom sektorn kulturella och kreativa näringar. Det gäller EU-nivå såväl som nationell och regional nivå. Att föra kulturområdet och näringsområdet närmare varandra med gemensamma mervärden som resultat kräver insikt, intresse och respekt. I det sammanhanget är kulturens fria roll och egenvärde oomtvistlig. är det avgörande att ta fasta på att kulturen också bidrar i olika former till utvecklingen inom andra samhällsområden. Regeringen avser att fortsätta att utveckla och stärka de kulturella och kreativa näringarna. Därmed skapas förutsättningar för ökad tillväxt och sysselsättning som kulturens kraft i högre grad kan tas till vara och prägla samhällsutvecklingen. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Staten ger stöd till forsknings- och utvecklingsarbete inom kultursektorn. uppgick stödet till ca via anslaget 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet. Medlen har använts för projekt inom ansvarsområdet för centralmuseerna, , och och folkminnen. Vidare används medel för grundforskning inom naturvetenskap vid . har ansvarsmuseifunktionen avskaffats och medel under anslaget fördelas till projekt inom samtliga centrala museers ansvarsområden. Flera av kulturområdets institutioner bedriver forskningsanknuten verksamhet; bl.a. som beställare, som basinstitutioner för annan forskning vid arkiv och museer samt som institutioner med ansvar för forskningsprojekt. Insatserna har i stor utsträckning betydelse för universitetsforskningen eftersom det handlar om t.ex. grundläggande materialbearbetning som är en förutsättning för vidare forskning. Kulturinstitutionerna är alltså en viktig del av den forskningsinfrastruktur som tillför värdefullt material till den humanistiska och samhällsvetenskapliga forskningen. I linje med propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) har fördelat för kultur- och kulturarvsforskning samt finansierat en fortsatt satsning på konstnärlig forskning och konstnärligt utvecklingsarbete. har fördelat bidrag till forskning inom kulturområdet. Under 2008-2010 har dessa medel ökat från till ca . Delar av dessa medel har överförts till den nya Myndigheten för kulturanalys som inledde sin verksamhet . Dock har fortsatt ansvar för forskningsbidrag till de centrala museerna. Dessa bidrag uppgick till ca och ska stärka kunskapsuppbyggnaden inom museisektorn. har 2011 i samverkan med gett ut publikationen Forskning vid museer, en antologi om centrala museers forskningsverksamhet. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Inom museiområdet har det bedrivits en mycket aktiv forskningsverksamhet. Inte minst vid där FoU- verksamheten samt det internationella arbetet har gett fortsatt goda resultat . Även vid med bedrevs ett flertal forskningsprojekt. Statens maritima museer har påbörjat ett samarbete med kring ett forskningscentrum (studier). har ytterligare förstärkt sin ställning som framstående forskningsaktör för forskning om biologisk och geologisk mångfald och om samspelet mellan naturmiljö och människa. var av FN utnämnt som det biologiska mångfaldsåret. På uppdrag av och Formas gjorde en internationell forskarpanel en utvärdering av den svenska forskningen om biologisk mångfald vid 14 lärosäten och vid museet. I rapporten ges , som enda institution, bedömningen outstanding in an international perspective. Högsta omdöme gavs också för forskningens vetenskapliga relevans.