prop · GY03102 · 2011-04-13 00:00:00 — Kommunernas och lands- tingens finansiella sparande är av betydelse för uppfyllandet av över- skottsmålet. Den starka återhämtningen i ekonomin bidrog till att den offentliga sektorns finansiella sparande uppgick till -2010. Det var en ökning med jämfört med och under- 2010/11:1 finansplan m.m. avsnitt 1 och 2, bet. 2010/11:FiU1, rskr. 2010/11:64. skottet uppgick till av BNP. Kommunsektorns finansiella Skr. 2010/11:102 sparande uppgick preliminärt till , motsvarande av BNP, vilket var en förbättring jämfört med då det finansiella sparandet var -, motsvarande -0,av BNP. Kommunsektorns finansiella sparande och resultat före extra- ordinära poster har i huvudsak utvecklats i samma riktning. Resultaträkningen ska redovisa samtliga intäkter och kostnader samt förändringen av det egna kapitalet för det aktuella räkenskapsåret. Tillfälliga statsbidrag bidrog främst till resultatförbättringen Under 20062010 har kommunsektorn haft goda resultat. Det positiva resultatet 2010 förklaras främst av tillfälliga statsbidrag, en relativt svag kostnadsökning samt att prognoserna över skatteintäkterna förbättrades . -648,2 -679,8 -711,0 -730,6 -756,9 -20,2 -20,8 -21,7 -22,5 -23,6 -533,3 -562,0 -591,7 -606,6 -629,2 varav fastighetsavgift** varav ersättning för läkemedels- förmånen*** -8,5 -10,8 -14,9 -10,1 -8,0 Resultat före extraordinära poster -3,4 -0,8 -1,9 -1,5 Anm. * Kommunerna och landstingens resultaträkning 2010 är preliminär. En justering har gjorts mellan verksamhetens intäkter och extraordinära intäkter avseende försäljning av bolag i en kommun. **Enligt prognos , Kommuner och Landsting. Fastighetsavgiften redovisas av kommunerna som ett generellt statsbidrag. ***Landstingen redovisar det riktade statsbidraget för läkemedelsförmånen som ett generellt statsbidrag. Källor: , räkenskapssammandraget och egna beräkningar. ökade verksamhetens nettokostnader med eller jämfört med . Med undantag , då kostnadsökningen var , var den genomsnittliga kostnads- ökningen 2010 relativt låg jämfört med det årliga genomsnittet för den senaste femårsperioden (4,). En bidragande orsak till den Skr. 2010/11:102 relativt låga kostnadsökningen var att ett vikande skatteunderlag innebar ett ökat krav på anpassning av verksamhetens kostnader. Kommunernas kostnadsökning var något högre () än landstingens. Jämfört med ökade skatteintäkterna 2010 med eller , vilket var en svag ökning jämfört med det årliga genomsnittet för den senaste femårsperioden (3,). Av skatte- intäktsförändringen bidrog kommunskattehöjningar 2010, totalt , till en intäktsökning på ca . De generella statsbidragen ökade med , främst beroende på de tillfälliga statsbidragen om . Den kommunala fastighetsavgiften uppgick till nära 2010, vilket var en ökning med jämfört 2009. Årets resultat, dvs. resultat inklusive extraordinära poster, uppgick till 2010, vilket var en förbättring med jämfört med . Hög andel kommuner och landsting med positiva resultat Andelen kommuner och landsting som redovisade positiva resultat före extraordinära poster förbättrades ytterligare jämfört med (se diagram 2.3). Andelen kommuner som redovisade positiva resultat före extraordinära poster var (276 kommuner) och andelen landsting var (18 landsting). Diagram 2.3 Andelen kommuner och landsting som redovisat positiva resultat före extraordinära poster Preliminära uppgifter 2010. Källa: , räkenskapssammandraget. Det var 109 kommuner och 12 landsting som har haft negativt resultat Skr. 2010/11:102 före extraordinära poster ett eller . dessa var det 8 kommuner och 2 landsting som har haft negativa resultat tre av . Kommunerna redovisade mycket starkt resultat Kommunernas resultat före extraordinära poster uppgick preliminärt till , vilket var bättre än budgeterat. En av orsakerna till förbättringen var att prognoserna över skatteintäkterna blev högre än budgeterat. Jämfört med utfallet har resultatet förbättrats med . Den positiva resultatutvecklingen förklaras främst av tillfälliga statsbidrag om totalt , som utgick till kommunerna främst för att kompensera för vikande skatteintäkter. Det positiva resultatet förklaras också av en relativt svag kostnadsökning. Kommunerna har sammantaget uppvisat positiva resultat före extraordinära poster som har varierat mellan 7,0 och (se tabell 6.1 bilaga 3). Diagram 2.4 Resultat före extraordinära poster 2010 per kommungrupp mindre än 12 500 inv. Övriga kommuner, 12500-25 000 inv. Övriga kommuner, mer än 25 000 inv. Källa: , räkenskapssammandraget. Resultatet före extraordinära poster per invånare var 2010 högst i kommungruppen förortskommuner, per invånare, och lägst i kommungruppen övriga kommuner med mindre än 12 500 invånare, per invånare (se diagram 2.4). Jämfört med 2009 minskade spridningen avseende resultatet före extraordinära poster mellan kommungrupperna. Spridningen mellan enskilda kommuner vad gäller resultatet före extraordinära poster var 2010 mellan -2 173 och Skr. 2010/11:102 7 401 kronor per invånare. Årets resultat uppgick till . De extraordinära posterna uppgick netto till . Årets resultat, mätt som andel av skatteintäkter och generella stats- bidrag, var i genomsnitt 2010 jämfört 2009. Andelen för enskilda kommuner uppgick som lägst till -5,och som högst till . En av anledningarna till den stora variationen var att ett fåtal kommuner hade stora extraordinära intäkter. hade kommungruppen förortskommuner den högsta andelen med ett genomsnitt om medan kommungruppen glesbygdskommuner hade den lägsta med i genomsnitt . Högsta resultatet för landstingen uppgick landstingens samlade resultat före extraordinära poster preliminärt till (se tabell 6.2 bilaga 3). Det bud- geterade resultatet var . En av orsakerna till förbättringen var att prognoserna för skatteintäkterna blev högre än budgeterat. Jämfört med utfallet förbättrades resultatet med . Den positiva resultatutvecklingen förklaras främst av tillfälliga statsbidrag för att kompensera för vikande skatteintäkter, totalt , och en relativt svag kostnadsökning. Diagram 2.5 Resultat före extraordinära poster 2010 per landsting Anm.* Enligt fullfonderingsmodell. Källa: , räkenskapssammandraget. Resultatet före extraordinära poster uppgick till i genomsnitt per invånare 2010, vilket var en ökning jämfört med då resultatet var per invånare. Enligt lagen (1997:614) om Skr. 2010/11:102 redovisning ska kostnader för personalens pensioner redovisas enligt den Trots detta redovisar , samt läns landsting enligt den s.k. full- fonderingsmodellen för beräkning av kostnader för personalens pen- sioner, vilket påverkar resultatet. Det högsta resultatet, per invånare, redovisade (se diagram 2.5). Det lägsta resultatet redovisade landsting, -per invånare. Till skillnad minskade spridningen i resultat mellan landstingen 2010. Det i genomsnitt lägsta resultatet under 20062010 redovisades av landsting medan redovisade det högsta. Landstingen redovisade inga extraordinära intäkter eller kostnader 2010, varför årets resultat var detsamma som resultatet före extraordinära poster. Summan av landstingens resultat 2010 var det högsta och resultatet har varit positivt . Årets resultat, mätt som andel av skatteintäkter och generella statsbidrag, var i genomsnitt 2010 (jämfört 2009). Andelen för enskilda landsting uppgick som högst till och som lägst till -. hade landsting den lägsta andelen medan hade den högsta. Balansräkningen visar kommunens respektive finansiella ställning . Den ger en bild av vilka tillgångar kommunen eller förfogar över och hur dessa tillgångar har finansierats. Bidrag till statlig infrastruktur Summa eget kapital, Anm.* Kommunernas och landstingens samlade balansräkning 2010 är preliminär. Källa: , räkenskapssammandraget. Bidrag till statlig infrastruktur för kommuner och landsting minskade får kommuner och landsting som beslutat att lämna bidrag till statlig infrastruktur möjlighet att välja mellan direkt kostnads- föring av sådana bidrag eller att föra upp bidragen i balansräkningen och upplösa dessa under högst 25 år.3 Bidrag som bokförts i balansräkningen uppgick till för kommunerna och för landstingen, vilket sammantaget för kommunsektorn innebar en ökning med jämfört med . Tillgångarna ökade både i kommuner och landsting uppgick kommunsektorns totala tillgångar till , en ökning med jämfört med . Det var främst de finansiella, materiella och immateriella an- läggningstillgångarna som stod för ökningen. Kommunernas totala tillgångar uppgick till , vilket var en ökning eller jämfört med (se bilaga 3 tabell 6.3). Tillgångar har under 20062010 ökat med i genomsnitt . För kommunerna varierade till- gångarna mellan som högst per invånare i kommun- gruppen storstäder och som lägst per invånare i kommun- gruppen övriga kommuner med mindre än 12 500 invånare. 2008/09:228, bet. 2009/10:FiU15, rskr. 2009/10:58. Landstingens totala tillgångar ökade med nära 12 miljarder Skr. 2010/eller och uppgick till (se bilaga 3 tabell 6.4). Mest ökade de finansiella tillgångarna. Landstingens tillgångar har under 20062010 ökat med i genomsnitt . I kronor per invånare varierade tillgångarna 2010 mellan som högst per invånare i och som lägst per invånare i . Soliditeten var oförändrad för kommunsektorn som helhet För att ge en bild av en kommuns eller ett landstings ekonomiska styrka kan måttet soliditet användas. Detta mått beaktar både tillgångs- och skuldsidan i balansräkningen. Något som bör beaktas är att sättet att organisera verksamheten påverkar såväl skulderna som tillgångarna, vilket försvårar soliditetsjämförelser mellan enskilda kommuner och landsting. De flesta kommuner och landsting bedriver sin verksamhet främst i förvaltningsform. Vissa kommuner har däremot valt att organisera stora delar av verksamheten i företagsform. Om det är fråga om verksamheter med stora tillgångar, såsom fastighetsförvaltning och energiverksamhet, kan det ha stor påverkan på soliditeten. Soliditeten för kommunsektorn var oförändrad jämfört med och uppgick till 2010. Det har varit små variationer i den totala soliditeten för sektorn . Kommunernas soliditet uppgick sammantaget till 2010, vilket var samma nivå som 2009. Åren 20062010 har kommunernas sammantagna soliditet legat på samma nivå. Soliditeten för enskilda kommuner varierar mellan som högst och som lägst -. Högst soliditet 2010 hade kommungruppen förortskommuner medan kommungruppen övriga kommuner med mindre än 12 500 invånare hade lägst soliditet (se diagram 2.6). Diagram 2.6 Soliditet 2010 per kommungrupp mindre än 12500 inv. Övriga kommuner, 12500-25000 inv. mer än 25000 inv. Källa: , räkenskapssammandraget. Soliditeten för landstingen uppgick sammantaget till 2010, vilket var en ökning med jämfört med . Soliditeten har, med undantag , minskat . Diagram 2.7 Soliditet 2010 per landsting Anm.* Enligt fullfonderingsmodell. Källa: , räkenskapssammandraget. De tre landsting som redovisar enligt fullfonderingsmodellen har lägre Skr. 2010/11:102 soliditet än vad de skulle ha haft om de hade redovisat enligt bland- För sektorn totalt ökade avsättningarna med , knappt , och uppgick till . avsättningarna, inklusive löneskatt, intjänade uppgick till och övriga avsättningar uppgick till 25,6 miljarder Totalt uppgick kommunernas avsättningar till 2010, en ökning motsvarande Avsättningar avseende pensioner inklusive löneskatt uppgick till och övriga avsättningar I genomsnitt uppgick pensions- avsättningarna till per invånare 2010. kommunerna var per invånare. Totalt uppgick avsättningarna för landstingen till Avsättningarna ökade med knappt 5 miljarder , jämfört med . Avsättningar för pensioner stod i stort sett för hela ökningen. Avsättningar för pensioner, inklusive löneskatt, intjänade uppgick till eller av de totala avsättningarna. Genomsnittskostnaden för de totala av- sättningarna uppgick till per invånare 2010, varav genom- snittskostnaden för avsättningar för pensioner utgjorde per Skuldavsättningen för pensioner har , men avtog öknings- Både tillgångar och skulder påverkas av sättet att organisera verk- Totalt hade kommunsektorn i lång- fristiga skulder 2010. Det var en ökning med , jämfört med . fristiga skulderna i genomsnitt ökat , motsvarande Den totala långfristiga skulden för kommunerna ökade 2010 med , ca , jämfört med . uppgick de långfristiga skulderna till per invånare, vilket var det samma som det årliga genomsnittet för perioden 20072009. Högsta skulden i en enskild kommun uppgick till per Det var 25 kommuner som inte redovisade någon långfristig skuld, vilket var fyra fler än 2009. Den totala långfristiga skuldsättningen för landstingen uppgick till 2010, vilket var en ökning med 3,3 miljarder kronor eller jämfört med . de långfristiga skulderna medan gradvis har ökat. var 13 landsting som hade långfristiga skulder vid utgången av 2010, vilket var ett landsting mer än 2009. Den genomsnittliga långfristiga Skr. 2010/11:102 skulden var per invånare, vilket var per invånare mer än 2009. Den högsta långfristiga skulden för ett enskilt landsting var per invånare, vilket var en ökning jämfört med . Ansvarsförbindelserna avseende pensioner minskade Totalt för kommunsektorn uppgick ansvarsförbindelserna avseende pensionsförpliktelser som inte tagits upp bland skulder eller avsättningar eller jämfört med . Pensionsförpliktelserna för kommunerna uppgick sammantaget ca 2010, vilket innebar Pensionsförpliktelserna ökade med eller . var som ansvarförbindelsen för pensionsför- pliktelserna minskade och uppgick till i genomsnitt per invånare. Spridningen mellan kommunerna varierade per invånare, vilket var en minskning jämfört med . För landstingen uppgick pensionsförpliktelserna till 2010, vilket , innebar en minskning jämfört med föregående år. Minskningen uppgick till eller jämfört med . Den genomsnittliga pensionsförpliktelsen uppgick till per invånare 2010. Den lägsta pensionsförpliktelsen i ett enskilt landsting uppgick till per invånare och den högsta till per invånare. Kommuner och landsting finansierar största delen av sina verksamheter med egna skattemedel. Skatteintäkterna uppgick till av de totala intäkterna för verksamheten 2010 och av intäkterna var statsbidrag. Resterande del var taxor, avgifter och övriga intäkter. Skatteintäkterna bestäms av skatteunderlaget, dvs. de till inkomstskatt beskattningsbara förvärvsinkomsterna, samt den skattesats som varje kommun och landsting beslutar. Dessutom påverkas skatte- intäkterna av regeländringar som förändrar skatteunderlaget, men detta brukar neutraliseras genom att de generella statsbidragen höjs eller sänks. Skatteintäkterna ökade svagt Skr. Kommunernas och landstingens sammantagna skatteintäkter 2010 upp- gick till , vilket var en ökning med eller jämfört med 2009.4 har skatteintäkterna i genomsnitt ökat med . Jämfört med de budgeterade skatteintäkterna blev prognosen i samband med bokslutet högre vilket påverkade resultatet positivt. Skatteunderlagets ökningstakt avtog 2010 Skatteunderlaget ökade mellan inkomståren 2009 och 2010, vilket kan jämföras mellan inkomståren 2008 och 2009. ökade skatteunderlaget i genomsnitt . Den genomsnittliga skattesatsen ökade även 2010 Den sammanlagda kommunala skattesatsen, som utgörs av en skattesats för kommuner och en skattesats för landsting, ökade 2010 till 31,56 i medeltal för riket (se tabell 2.3). har medeltalet ökat . Skillnaden mellan den högsta och lägsta skattesatsen har minskat . De kommunala skattesatserna var generellt högst i medan de lägsta skattesatserna fanns i kommuner i . Uppdelat på kommungrupper hade gles- bygdskommuner generellt den högsta sammanlagda kommunalskatten medan storstäder hade den lägsta skattesatsen. 4 Till grund för utbetalningen av de preliminära skatteintäkterna ligger det skatte- underlag som baserats på inkomsterna . När utfallet är klart görs en slutav- räkning . Kommunerna och landstingen har i bokslutet gjort en prognos för denna slutavräkning. Anm. skedde en skatteväxling i till följd av att hemsjukvården kommunaliserades vilket innebar att landstingsskatten sänktes och kommunerna i länet höjde skatten i motsvarande grad. skedde en skatteväxling i län till följd av att kommunerna tog över verksamhet från , vilket sänkte landstingsskatten och höjde kommunernas skattesatser i länet i motsvarande grad. Detta påverkar skattesatsen i kommuner och landsting respektive år. Källa: , kommunalskatterna. I 36 kommuner höjdes den sammanlagda skattesatsen 2010, vilket kan jämföras med 91 kommuner 2009. I tre kommuner sänktes skattesatsen. Medeltalet för kommunernas skattesats uppgick till . Den högsta skattesatsen uppgick till och den lägsta till . För landstingen var den högsta skattesatsen och den lägsta 9,72 medan medeltalet uppgick till . Skillnader i skattesats beror till viss del på olika uppgiftsfördelningar mellan kommunerna och landstingen i de olika länen. En sådan skillnad är hemsjukvården och en annan är kollektivtrafiken. Dessutom kan skillnaderna förklaras av t.ex. olikheter när det gäller ambitionsnivå och effektivitet. Intäkterna från den kommunala fastighetsavgiften 2010 prognostiseras5 till , vilket innebär en ökning med jämfört med . Ökningen är mindre än 2009 då den uppgick till . Den främsta förklaringen till skillnaderna mellan åren är att det gjordes en småhustaxering 2009. Därutöver var ökningen av inkomstbasbeloppet ovanligt stor 2009. Intäktsökningarna från fastighetsavgiften skiljer sig åt mellan enskilda kommuner. Uppdelat per län hade kommunerna i följt av den största ökningen uttryckt i kronor per invånare (per invånare respektive per invånare). Kommunerna i län och hade den minsta ökningen (per invånare). Uppdelat i kommungrupper hade gruppen övriga kommuner, 12 50025 000 invånare störst ökning 5 Enligt prognos från Kommuner och Landsting. Fastighetsavgiften avseende 2010 utbetalas , men de prognostiserade avgifterna redovisas som en intäkt 2010. medan kommungruppen storstäder hade den minsta ökningen mellan Skr. 2010/11:102 åren. Statsbidragen, såsom de redovisas i statsbudgeten, uppgick sammantaget till 2010. Diagram 2.8 visar utvecklingen av generella och specialdestinerade statsbidrag (inklusive skattened- sättningar på statsbudgetens inkomstsida). De generella statsbidragen motsvarade 2010 av kommunsektorns intäkter. De specialdestinerade bidragen motsvarade av kommun- sektorns intäkter. Diagram 2.8 Statliga bidrag till kommunsektorn Summa generella och specialdestinerade statsbidrag Generella statsbidrag (inklusive konjunkturstöd) Specialdestinerade statsbidrag och riktade stöd på statsbudgetens inkomstsida Källor: , Statsbudgetens realekonomiska fördelning (preliminär ) och statsbudgeten. Med generella statsbidrag avses här bidrag som inte är verksamhets- anknutna och som ingår i utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning och även anslaget 1:4 Tillfälligt konjunkturstöd till kommuner och landsting. Anslaget för kommunalekonomisk utjämning uppgick till vilket var mer än 2009. Det tillfälliga konjunkturstödet uppgick till och utbetalades . Förutom en miljard för landstingens utgifter i samband med influensapandemin avsåg att användas av kommuner och landsting 2010. minskade de generella bidragen med 6 miljarder kronor, vilket främst berodde på att de tillfälliga konjunkturstödet upp- ökade de generella statsbidragen dels med ett tillfälligt Skr. 2010/11:102 tillskott om , dels till följd av ekonomiska regleringar, bl.a. till följd av höjt särskilt grundavdrag för pensionärer. Med hänsyn tagen till andra utgiftsområden utbetalades det 2010 special- statsbidrag från 91 anslag, vilket var en minskning med 2010, vilket var en ökning med ca jämfört med . Ökningen är huvudsakligen att hänföra till att de specialdestinerade statsbidragen inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg samt utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning ökade med respektive . Inom utgiftsområde 9 uppgick de specialdestinerade statsbidragen till , varav läkemedelsförmånen utgjorde . Specialdestinerade statsbidrag inom utgiftsområde 9 utgjorde av de totala specialdestinerade statsbidragen. Andra special- destinerade statsbidrag fanns främst inom utgiftsområde 16, totalt , och utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet, (se tabellerna 6.5 och 6.6 i bilaga 3). Fördelningen av de specialdestinerade statsbidragen på kommuner och landsting 2009 redovisades specialdestinerade statsbidrag6 om sammanlagt till kommuner och landsting, vilket motsvarade ca per invånare. På grund av läkemedelsbidraget, som uppgick till , var de specialdestinerade statsbidragen en viktigare inkomstkälla för landstingen än för kommunerna. De specialdestinerade statsbidragen till kommunerna motsvarade i genomsnitt av intäkterna, medan bidragen till landstingen motsvarade . Landstingen redovisar dock det specialdestinerade statsbidraget för läkemedels- förmånen som ett generellt statsbidrag. Utifrån landstingens egen redo- visningen uppgick de specialdestinerade statsbidragen därför till av landstingens totala intäkter. uppgick de specialdestinerade statsbidragen till för kommunerna, vilket i genomsnitt motsvarade per invånare. Bidragen till kommunerna varierade per invånare. Av diagram 2.9 framgår att kommungrupperna glesbygdskommuner 2009 redovisade högst belopp, per invånare medan förortskommuner redovisade det lägsta beloppet, per invånare. 6 De specialdestinerade statsbidragens fördelning per kommungrupp och per landstingen redovisas enligt kommunernas och landstingens egen redovisning enligt räkenskaps- sammandraget. Diagram 2.9 Specialdestinerade statsbidrag 2009 per kommungrupp mer än 25000 inv. mindre än 12500 inv. Källor: , räkenskapssammandraget för kommunerna 2009 samt egen bearbetning. De specialdestinerade statsbidragen till landstingen, inklusive läke- medelsförmånen, uppgick till 2009, vilket i genom- snitt motsvarade per invånare (se diagram 2.10). I motsvarade bidragen per invånare medan de i uppgick till per invånare, vilket var av de totala intäkterna för . För var de special- destinerade bidragen minst betydelsefulla som intäktskälla och uppgick till av de totala intäkterna. Diagram 2.10 Specialdestinerade statsbidrag 2009 per landsting Källor: , räkenskapssammandraget för landstingen 2009 samt egen bearbetning. 2.3.4Systemet för kommunalekonomisk utjämning Syftet med systemet för kommunalekonomisk utjämning är att skapa goda och likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner respek- tive landsting. Skillnader i skattesatser ska därigenom i huvudsak spegla skillnader i effektivitet, ambitionsnivå och avgiftsfinansiering. Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner uppgick till 72,7 miljarder kronor (jämför avsnitt 2.3.3 Statsbidrag). Det var en ökning med I tabell 6.7 i bilaga 3 redovisas de bidrag och avgifter som finns inom ramen för anslaget, uppdelat på kommuner respektive landsting. De största nettobidragen går till Systemet för kommunalekonomisk utjämning finansieras i huvudsak med Ett mindre antal kommuner och landsting betalar till I detta avsnitt redovisas utfallet i de olika delarna i utjämningssystemet för kommuner respektive landsting, summerat för fyra landsdelar: , (exklusive län), och . Indelningen i landsdelar baseras på den regionala indelning som används inom EU för statistikredovisning (NUTS). I utgörs den högsta nivån (NUTS 1) av tre landsdelar: egentligen i , men särredovisas här. Skälet är att i är skattekraften (den beskattningsbara inkomsten per invånare) betydligt högre än i övriga delar av landet. betydelse för utfallet i inkomstutjämningen och därmed för utfallet i systemet som helhet, eftersom det är inkomstutjämningen som har störst Skr. 2010/11:102 betydelse för att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting (se diagram 2.11 och 2.12). Summeras bidragen och avgifterna för kommunerna och landstingen utbetalades (per invånare) till . Till kommuner och landsting i utbetalades (per invånare). Kommunerna och landstingen i (exklusive ) var mottagare av (per invånare).