prop · GZ031d29 · 2011-09-20 00:00:00 — : Forskning och forskarutbildning Linnéuniversitetet: Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning 2:34 : Forskning och forskarutbildning Dans- och cirkushögskolan: Grundutbildning Dans- och cirkushögskolan: Konstnärlig forskning och konstnärligt dramatiska högskola: Grundutbildning dramatiska högskola: Konstnärlig forskning och konstnärligt Gymnastik- och : Grundutbildning Gymnastik- och : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning Högskolan på : Grundutbildning 2:46 Högskolan på : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Forskning och forskarutbildning : Konstnärlig forskning och konstnärligt utvecklingsarbete : Konstnärlig forskning och konstnärligt i : Konstnärlig forskning och konstnärligt 2:64 i : Konstnärlig forskning och konstnärligt : Forskning och forskarutbildning Försvarshögskolan: Forskning och forskarutbildning Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet m.m. Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. Särskilda åtaganden för universitet och högskolor Ersättningar för klinisk utbildning och forskning : Forskning och forskningsinformation : Avgifter till internationella organisationer Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organisationer Särskilda utgifter för forskningsändamål Internationella programkontoret för utbildningsområdet m.m.: Avgifter till internationella organisationer Utvecklingsarbete m.m. inom områdena utbildning och forskning 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2 Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning annan yrkesutbildning, högre utbildning och forskning samt myndigheter inom utbildnings- Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Barn-, ungdoms- och vuxenutbildning 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk 1:6 Särskilda insatser inom skolområdet 1:7 Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, 1:9 Bidrag till svensk undervisning i utlandet 1:10 Fortbildning av lärare och förskolepersonal 1:11 Förstärkning av basfärdigheter 1:12 Bidrag till vissa studier 1:14 Utveckling av vuxenutbildning m.m. 1:15 Statligt stöd till vuxenutbildning 1:16 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom Summa Barn-, ungdoms- och vuxenutbildning 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2:2 Verket för högskoleservice 2:4 : Forskning och 2:6 : Forskning och forskarutbildning 2:8 : Forskning och 2:10 : Forskning och 2:12 : Forskning och 2:14 : Forskning och 2:16 : Forskning och Tekniska högskolan: Grundutbildning Tekniska högskolan: Forskning och 2:20 : Forskning och 2:22 : Forskning och 2:23 Linnéuniversitetet: Grundutbildning 2:24 Linnéuniversitetet: Forskning och 2:26 : Forskning och 2:28 : Forskning och 2:30 : Forskning och 2:32 : Forskning och forskarutbildning 2:34 : Forskning och 2:35 Dans- och cirkushögskolan: Grundutbildning 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2:36 Dans- och cirkushögskolan: Konstnärlig forskning och konstnärligt utvecklingsarbete 2:37 dramatiska högskola: 2:38 dramatiska högskola: Konstnärlig forskning och konstnärligt utvecklingsarbete 2:39 Gymnastik- och : 2:40 Gymnastik- och : Forskning och 2:42 : Forskning och 2:44 : Forskning och 2:45 Högskolan på : Grundutbildning 2:46 Högskolan på : Forskning och 2:48 : Forskning och 2:50 : Forskning och 2:52 : Forskning och 2:54 : Forskning och 2:56 : Forskning och forskarutbildning 2:58 : Konstnärlig forskning och forskning och konstnärligt utvecklingsarbete 2:63 i : Grundutbildning 2:64 i : Konstnärlig forskning och konstnärligt utvecklingsarbete 2:66 : Forskning och 2:67 Försvarshögskolan: Grundutbildning 2:68 Försvarshögskolan: Forskning och 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2:69 Enskilda utbildningsanordnare på 2:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor 2:71 Särskilda åtaganden för universitet och 2:72 Ersättningar för klinisk utbildning och forskning 3:1 : Forskning och 3:2 : Avgifter till internationella 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet 3:5 Rymdstyrelsen: Förvaltning 3:6 Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella 3:13 Särskilda utgifter för forskningsändamål 4:1 Internationella programkontoret för 4:2 m.m.: Avgifter till internationella 4:3 Kostnader för Svenska 4:4 Utvecklingsarbete m.m. inom områdena Summa Vissa gemensamma ändamål 2011 2:54 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor 2010 2:36 : Grundutbildning 2010 2:51 i : 2009 1:17 Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning 2009 2:23 : Grundutbildning 2009 2:33 : Grundutbildning 2008 25:78 Myndigheten för nätverk och samarbete 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2008 25:84 för skolmyndigheter Totalt för utgiftsområde 16 Utbildning och 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 20122015. Utgiftsområde '16 Utbildning och universitetsforskning Förändring till följd av: Regeringens förslag: Målet för utgiftsområdet är att ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation som präglas av hög kvalitet. till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2010/11:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel budget för staten. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen för 20132015 är preliminär och kan komma att ändras. Tabell 2.3 Ramnivå 2012 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Skälen för regeringens förslag: I enlighet med budgetlagen (2011:203) ska en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten lämnas i förhållande till de av beslutade målen. Därför föreslås att ett mål beslutas för utgiftsområdet. Under varje verksamhetsområde redovisas även delmål och indikatorer som kommer att ligga till grund för bedömningen av måluppfyllelsen. Utgiftsområdet Utbildning och universitetsforskning har i huvudsak följande omfattning och behandlas i följande avsnitt. -Barn- och ungdomsutbildning förskola annan pedagogisk verksamhet grundskola gymnasieskola specialskola grundsärskola gymnasiesärskola sameskola svensk skola i utlandet vuxenutbildning (komvux) vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 svenskundervisning för invandrare (sfi) utbildning inom kvalificerad yrkesutbildning folkbildning vissa kompletterande utbildningar med enskilda huvudmän universitet och högskolor med statlig huvudman (högskoleutbildning på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå samt forskning) och enskilda utbildningsanordnare inom högskoleområdet. ingår i utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. statlig finansiering av forskning och forskningsmyndigheter. I utgiftsområdet ingår även myndigheter inom skol-, vuxenutbildnings- och högskoleområdet och vissa myndigheter inom forskningsområdet samt medlemsavgifter till och verksamheten vid Svenska . De offentliga kostnaderna för området uppgick till ca , inklusive studiestöd1 (redovisas under utgiftsområde 15 Studiestöd) och medel från kommuner och landsting. Delar av de medel som kommuner och landsting avsätter för utbildning finansieras genom de generella statsbidragen till kommunerna. Huvudmannaskapet för den verksamhet som ingår i utgiftsområdet delas mellan stat, kommun, landsting och enskilda huvudmän. Såväl kommuner som enskilda är huvudmän för förskola, fritidshem, annan pedagogisk verksamhet, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, medan enbart kommuner är huvudmän för komvux, särvux och sfi. Staten är huvudman för specialskolan och sameskolan. Inom folkbildningen (främst folkhögskolor och studieförbund) förekommer framför allt enskilda huvudmän. Staten är huvudman för flertalet universitet och högskolor, men det finns även ett antal enskilda utbildningsanordnare inom högskoleområdet. Anslagen inom utgiftsområdet finansierar endast till en mindre del skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet och vuxenutbildning, som främst finansieras med kommunala skattemedel, men även via det generella statliga bidraget till kommunerna samt vissa riktade statsbidrag. Avgifter svarar för en del av finansieringen av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet samt vissa myndigheter, men utgör i övrigt en mycket liten andel. Anslagen inom utbildningsområdet finansierar högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå vid statliga universitet och högskolor och de enskilda utbildningsanordnarna inom högskoleområdet samt yrkeshögskoleutbildningar, kvalificerade yrkesutbildningar och vissa kompletterade utbildningar. finansieras högskolestudier till viss del genom avgifter i och med införandet av studieavgifter för medborgare i länder utanför EU/EES och . Forskning och utbildning på forskarnivå vid universitet och högskolor finansieras genom direkta anslag och medel från anslagsfinansierade forskningsråd. Forskning finansieras även av forskningsstiftelser, EU och andra externa finansiärer. Nedanstående tabeller ger en översikt över utgiftsområdet och bygger på statistik från om inget annat anges. I tabellerna används fortfarande den äldre terminologin. 1 Inkluderar kostnaderna för räntesubventioner, avskrivningar och statlig ålderspensionsavgift. Tabell 2.4 Antal barn och studerande 2005-20101, 1 000- tal (KY) och Yrkes- ningar (YH)6, 7 avancerad nivå6,8,9 1Uppgifterna avser läsår och antal barn/elever/studerande och är hämtade från officiella statistik om inget annat anges. 2Avser antalet inskrivna barn . 4Antal elever i reguljär utbildning. 6Avser det kalenderår som sammanfaller med läsårets vårtermin. gjorde en förbättring av datauttaget över studerande. är endast studerande från godkända rekvisitioner av statsbidrag inräknade. fanns även studerande på avslagna och felaktiga rekvisitioner med i datauttaget. Effekterna av detta ökar bakåt i tiden. Därför är minskningen märkbar för åren 2009 och bakåt i jämförelser med årsredovisningarna. 8Avser helårsstudenter på grundnivå exklusive uppdragsutbildning. 9Uppgiften är hämtade från NU-databas. 10Avser antal doktorander med minst en procents aktivitet . Uppgifterna ej kompletterade med efterrapporteringar. Källa: NU-databas. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 2.5 Offentliga kostnader budgetår 2005-2010, YH, KY (t.o.m. 1Redovisningen omfattar inte polisprogrammet, försvarsmaktens utbildningar, arbetsmarknads- och personalutbildning samt övrig utbildning hos privata utbildningsanordnare. Uppgifterna redovisas i löpande priser. 2Preliminära uppgifter , dock ej vad gäller KY, universitet och högskolor och studiestöd. 3Nettokostnad exklusive avgifter. 4Inklusive skolskjuts, reseersättning och inackordering. 5Inkluderar komvux, särvux, sfi och () (). 6Inkluderar forskning och forskarutbildning. 7Inkluderar kostnaderna för räntesubventioner, avskrivningar och statlig ålderspensionsavgift. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 2.6 Antal lärare/personal och studerande fördelade på kön, 2005-20101, 1 000-tal Vuxenutbildning (totalt) KY och YH8, 9 Högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå8, 11, 12 = Uppgift saknas. 1Uppgifterna avser läsår och antal barn/elever/studerande/antal heltidstjänster om inget annat anges. 2Avser antalet anställda, exklusive arbetsledare, som arbetar med barn. 3Avser antal årsarbetare. 5Avser antal tjänstgörande lärare. 6Avser antalet lärare i heltidstjänster, utbildningar med statsbidrag/studiestöd. 7Undervisande och forskande personal exklusive forskarstuderande. gjorde en förbättring av datauttaget över studerande. är endast studerande från godkända rekvisitioner av statsbidrag inräknade. fanns även studerande på avslagna och felaktiga rekvisitioner med i datauttaget. Effekterna av detta ökar bakåt i tiden. Därför är minskningen märkbar för åren 2009 och bakåt i jämförelser med årsredovisningarna. 10Avser antal deltagare i långa kurser. 11Avser helårsstudenter i grundutbildning exklusive uppdragsutbildning. 12Totaluppgiften är hämtad från NU-databas. Kompletterat med könsuppdelning. 13Avser antal doktorander med minst en procents aktivitet . Uppgifterna ej kompletterade med efterrapporteringar. Källa: NU- databas. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 2.7 Antalet skolor och lärosäten Enskilda utbildningsanordnare inom högre Övergången mellan olika utbildningsformer Av de som avslutade sina studier på grundskolenivå /10 gick vidare till gymnasieskolan. Andelen var ungefär lika hög bland män som bland kvinnor. Övergången från gymnasieskolan till högskolan mäts efter avslutade gymnasiestudier. De uppgifter som finns att tillgå avser därför elever som slutförde gymnasieskolan och erhöll slutbetyg eller motsvarande . Av dessa gick vidare till högskolan. Bland kvinnorna var andelen och bland männen . Bland de som tog ut en examen på högskolenivå på grundnivå eller avancerad nivå mellan läsåren 2001/02 och 2005/06 hade gått vidare till forskarutbildning senast under /10. Bland kvinnorna var andelen och bland männen . Att andelen som går vidare till forskarutbildningen är lägre bland kvinnor än bland män beror bl.a. på att andelen kvinnor som tar ut en examen på högskolenivå är högre än andelen män. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Huvudmannaskap och finansieringsformer varierar mellan olika verksamheter inom utgiftsområdet. Statens styrmedel och insatser består av: -Statlig finansiering. Anslagen inom utgiftsområdet utgör inte den dominerande finansieringskällan. Finansiering sker dels genom kommunala medel, dels genom de generella och riktade statsbidragen till kommunerna. Högskolesektorn och finansieras i huvudsak genom direkta statliga anslagsmedel. Anslagen avser statlig verksamhet samt bidrag till och enskild verksamhet. Anslagsmedel används inte bara till löpande verksamhet utan också som kompletterande finansiering för att förändra, utveckla och förnya den befintliga verksamheten. Anslagen till högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå är huvudsakligen prestationsrelaterade. -Reglering och uppställande av mål. För utgiftsområdet fastställs mål och regler som föreskrivs i lagar och andra författningar. Vidare ingår mål för de statliga myndigheternas verksamhet. För folkbildningen fastställer staten riktlinjer med syften och återrapporteringskrav när det gäller statsbidraget. beslutar om statsbidrag enligt förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen. För skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet för barn och ungdomar gäller skollagen (2010:800), olika skolformsförordningar, läroplaner och andra förordningar. För vuxenutbildning, särskilt utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare gäller skollag (1985:1100) till och med utgången av . Därefter tillämpas skollagen (2010:800) även på dessa skolformer. För gäller lagen (2009:128) om och förordningen (2009:130) om . För kvalificerad yrkesutbildning gäller lagen (2001:239) om kvalificerad yrkesutbildning och förordningen (2001:1131) om kvalificerad yrkesutbildning. och högskolor gäller främst hög- skolelagen (1992:1434), högskoleförordningen (1993:100) och förordningen (2010:543) om anmälningsavgift och studieavgift vid universitet och högskolor. På högskoleområdet finns en särskild lag för enskilda utbildningsanordnare, lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina, som hänvisar till vissa krav på utbildningen i högskolelagen. Inom området forskningens infrastruktur finns myndigheten . , inklusive verksamheten vid den tidigare myndigheten ljud- och bildarkiv som innebär insamlande, bevarande och tillhandahållande av material enligt lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument. -Uppföljning eller granskning. , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Myndigheten för och har uppföljnings- eller gransknings- och i vissa fall statistikansvar på sina respektive områden. svarar för utbildnings- och forskningsstatistik. -Utvärdering, kvalitetssäkring och granskning. De ovannämnda myndigheterna, utom Skolinspektionen, har samtliga ett utvärderingsansvar på sina respektive områden. Skolor, förskolor, fritidshem och kommuner ska dokumentera sitt kvalitetsarbete. Skolinspektionen genomför regelbundet tillsyn i varje kommun när det gäller skolväsendet, annan pedagogisk verksamhet och fristående skolor samt vuxenutbildning. Vidare ingår i myndighetens uppgifter tillståndsprövning för fristående skolor. I myndighetens ansvar ingår såväl tillsyn över som kvalitetsgranskning av delar av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet m.m. Universitets och högskolors kvalitetsarbete är ett åliggande enligt högskolelagen. utvärderar löpande utbildningar vid alla universitet och högskolor. beslutar också om examenstillstånd för utbildning på grundnivå och avancerad nivå för statliga universitet och högskolor. För konstnärlig utbildning på forskarnivå beslutar om examenstillstånd för statliga universitet och högskolor. För annan utbildning på forskarnivå beslutar Hög- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 skoleverket om examenstillstånd för statliga högskolor. Vidare yttrar sig verket om tillstånd för enskilda utbildningsanordnare att utfärda examina. () som är en myndighet under , ska inom ramen för sitt uppdrag utvärdera effekterna på arbetsmarknaden av åtgärder inom utbildningsväsendet. Skolinspektionen har ansvar för tillsyn över delar av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet m.m. Myndigheten för har tillsyn över utbildningarna inom . Inom universitets- och högskolesektorn utövar tillsyn inom sitt ansvarsområde. ska stödja kommuner och andra huvudmän i deras utveckling av verksamheten så att nationellt fastställda mål och likvärdighet i utbildning uppnås inom barn- och ungdomsutbildning samt vuxenutbildning. Myndigheten för ska främja utvecklingen av utbildningarna inom och utbildningarnas kvalitet. Inom högre utbildning och forskning ska ett kontinuerligt utvecklingsarbete vid universitet och högskolor bedrivas. Studiestöd och folkbildningen finansieras inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Det internationella utbildningssamarbetet bidrar till att öka kvaliteten i svensk utbildning samt till att ge ökad kunskap om och förståelse för andra länder och deras kulturer. Med detta främjas även enskildas möjligheter att studera och arbeta utomlands. En utbildning av hög kvalitet stärker möjligheter att stå starkt inför globaliseringens utmaningar. Internationellt lyfts utbildningens betydelse fram i allt fler sammanhang. Dialogen och erfarenhetsutbytet syftar till bättre förutsättningar att möta de gemensamma utmaningar som finns på utbildningsområdet, t.ex. att öka yrkesutbildningens attraktionskraft och stödja lärares och skolledares kompetensutveckling. Det internationella samarbetet inom utbildningsområdet stöds genom en rad samarbetsprogram t.ex. EU:s program för utbildningssamarbete Programmet för livslångt lärande, Nordiska ministerrådets program Nordplus samt det nationella programmet -Internationellt samarbete. Det internatioför samarbete och utbyte inom högre utbildning nella samarbetet inom de utbildnings- och forskningspolitiska områdena är en viktig del av de statliga insatserna. Verksamheterna inom utgiftsområde 16 har ett nära samband med verksamheter inom andra utgiftsområden. Den största delen av verksamheterna inom utgiftsområdet bedrivs av kommunerna. Verksamheterna finansieras dels med kommunala skatteintäkter, dels med generella statsbidrag under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna. Utgiftsområde 15 Studiestöd omfattar olika former av ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Forskningsverksamheten vid universitet och högskolor finansieras utöver medel från utgiftsområde 16 med medel från andra utgiftsområden, stiftelser och externa finansiärer. Arbetsmarknadsutbildning bedrivs och finansieras inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. Studiestöden finansieras inom utgiftsområde 15 med länder i tredje världen. Genom dessa erbjuds stöd för enskilda personers rörlighet samt samarbetsprojekt för alla utbildnings- och verksamhetsformer: förskolan, skolan, gymnasiet, den högre utbildningen, vuxenutbildningen och kompetensutvecklingen i arbetslivet. I syfte att öka utbildningarnas kvalitet är målet att rörligheten för alla grupper inom utbildningssystemet ska öka samt att allt fler utbildningsinstitutioner ska kunna ta del av internationella samarbetsprojekt. EU-arbetet har präglats av 2020-strategin som antogs av . Av strategins fem mål faller två inom område. Det ena målet handlar dels om att minska andelen elever som slutar skolan och dels om att 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 andelen 3034-åringar med en eftergymnasial utbildning ska uppgå till . Det andra målet handlar om att andelen av EU:s BNP som går till forskning ska uppgå till . Som ett led i strategin sjösatte flera s.k. flaggskeppsinitiativ som ska bidra till att nå 2020- målen. Utbildningsområdet berörs i första hand av flaggskeppet på väg som syftar till att på alla nivåer höja den europeiska utbildningens kvalitet så att ungdomar står rustade för att lyckas i kunskapssamhället. Målet är att alla unga i , , ska ges möjligheter till rörlighet i utbildningssyfte eller till arbete i ett annat land än hemlandet. Unga på väg är ett ramverk för att introducera nya åtgärder och förstärka redan existerande åtgärder. hölls två formella rådsmöten på utbildningsområdet, ett och ett . På rådsmötet antogs tre rådsslutsatser; om den sociala dimensionen av utbildning, om ny kompetens för nya arbetstillfällen (New Skills for New ) och om internationalisering av den högre utbildningen. På rådsmötet antogs fyra rådsslutsatser; om prioriteringarna för ett närmare europeiskt samarbete inom yrkesutbildning, om initiativet "Unga på väg", om ett ökat fokus på de grundläggande färdigheterna i skolan och om utbildning för hållbar utveckling. Rådsslutsatserna som rådet antog ligger i linje med mycket av det arbete som har pågått och pågår i . Förutom utbildningens roll i 2020- strategin kan vi konstatera att ojämlikhet och socialt utanförskap har varit ett gemensamt tema under både det spanska och det belgiska ordförandeskapet. Arbetet fortsätter även med den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande (EQF), det europeiska systemet för meritöverföring inom yrkesutbildningen (ECVET) och den europeiska referensramen för kvalitetssäkring av yrkesutbildning (EQARF). De tre rekommendationerna syftar till att ge konkreta verktyg för att öka mobiliteten och det livslånga lärandet i . De är ett resultat av det fördjupade samarbetet om yrkesutbildning inom EU, den s.k. Köpenhamnsprocessen som initierades 2002. presenterade ett meddelande om förenklat genomförande av ramprogrammen för forskning (KOM (2010) 187). Under det spanska ordförandeskapet antogs övergripande rådslutsatser om förenklade och mer effektiva program. Det belgiska ordförandeskapet fortsatte detta arbete och antog mer detaljerade rådslutsatser . Arbete med gemensam programplanering bedrivs bl.a. inom ramen för ett pilotprojekt inom området neurodegenerativa sjukdomar.