prop · GZ031d18 · 2011-09-20 00:00:00 — Regeringen uppdrog åt MSB i regleringsbrevet att ta fram ett utbildningsprogram för yrkesgrupper som har ett särskilt behov av utbildning i brandskydd. (dnr Fö2010/1221/SSK). redovisningen framgår att det främst är de yrkesgrupper som kommer i kontakt med riskgrupper som är i särskilt behov av ett utökat stöd och särskilda utbildningssatsningar i brand. De avser vård- och omsorgsorganisationer, för både befintlig och framtida personal. Syftet bör vara att skapa medvetenhet om risker och riskbeteenden samt att skapa förmåga att kunna ta initiativ till att korrekta åtgärder vidtas med utgångspunkt från den enskilde individens behov. Myndigheten kommer att verka för att kommunerna uppmärksammar behovet av utbildning i brandskydd och andra olyckstyper för de berörda yrkesgrupperna. Regeringen anser att frågan om utbildning i brandskydd är en naturlig del i MSB:s fortsatta arbete med att stärka brandskyddet. Regeringen uppdrog åt MSB i regleringsbrevet att i samverkan med och genomföra en översyn av konceptet för Räddningsinsatser till sjöss (). Myndigheten redovisade uppdraget (dnr Fö2010/1013/SSK). Inom ramen för det nya konceptet konstateras bl. a. att ett system för behövs men att den operativa beredskapen kan vara mindre än dagens. Vidare konstateras att utbildning och övning är viktiga komponenter i systemet för att skapa och bibehålla förmågan till insats samt att det nordiska RITS-samarbetet inom NORDRED, för att samutnyttja respektive lands resurser, aktivt bör fortsätta. , och kommer att gemensamt fullfölja arbetet med ett nytt koncept för . genomförde MSB tillsammans med kommuner och landsting (SKL) och länsstyrelserna möten med kommuner i landet. Syftet med mötena var att träffa kommunpolitiker och chefstjänstemän och inspirera dessa att ta ett samlat grepp om säkerhetsarbetet i sina kommuner samt att presentera vilket stöd MSB kan ge kommunerna. Barns och ungas säkerhet Myndigheten för samhällsskydd och beredskap samordnar barnsäkerhetsrådet där 11 myndigheter och organisationer deltar. Rådet är ett forum för initiativtagande, informations- och kunskapsutbyte samt myndighetssamverkan. Syftet är att öka säkerheten för barn och unga i . En myndighetsgemensam plan har antagits med tre målområden; utveckla statistikunderlag, drunkning samt alkoholrelaterade skador och olyckor. Inom ramen för planen har barnsäkerhetsrådet bl.a. verkat för att ska ges förutsättningar att förbättra spridning och användning av olycksfallsdatabasen Base i . Databasen innehåller bl.a. uppgifter om omständigheter som lett fram till skadehändelsen och om de konsekvenser skadan gett. Vidare initierade MSB ett drunkningsförebyggande arbete. Bland annat arrangerades en workshop på temat och en studie om barn och drunkning publicerades. Regeringens bedömning är att barnsäkerhetsrådets arbete ger goda förutsättningar för samordning och utveckling av barnsäkerhetsarbetet. Regeringen konstaterar i skrivelsen Samhällets krisberedskap stärkt samverkan för ökad säkerhet att reformen skydd mot olyckor stödjer och driver på arbetet med hantering av vardagens olyckor men att tillämpningen behöver utvecklas ytterligare (skr. 2009/10:124, bet. 2009/10:FöU9, rskr. 2009/10:327). Det breda och samordnande säkerhetsarbetet i kommunerna bör fortsatt utvecklas med syftet att den enskilde medborgarens trygghet och säkerhet ska öka. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) bör ge kommunerna stöd i denna utveckling med statistik, analyser, metoder samt utbildning. Regleringen av sotningsverksamheten överensstämmer inte med ansvarfördelningen i övrigt i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. Det bör därför prövas om ansvaret för att rengöring (sotning) och brandskydds- kontroll som genomförs kan överföras till ägare eller nyttjanderättshavare av byggnader eller andra anläggningar. Den kommunala räddningstjänstens personal bör spegla samhället avseende jämställdhet, jämn könsfördelning och mångfald. Därmed kan också allmänhetens tilltro till organisationen och verksamheten stärkas och förtroendet för räddningstjänsten öka hos dem som drabbas av olyckor och hos dem som ska informeras om hur olyckor kan undvikas. Det handlingsprogram för ökad jämställdhet och mångfald i det kommunala säkerhetsarbetet samt de forskningsuppdrag inom området som MSB påbörjat är viktiga och arbetet bör fortsätta att utvecklas. Grunderna för den statliga räddningstjänsten är att staten ansvarar för räddningsinsatser som i allmänhet inte kan hänföras till en bestämd kommuns område eller där det fordras personal och utrustning som det inte är rimligt att en enskild kommun disponerar. Ansvaret för den statliga räddningstjänstens olika grenar är främst fördelad utifrån kompetens inom respektive sektor. Det sker en utveckling mot att ansvaret bör fördelas utifrån förmåga till ledning och koordinering av samhällets samlade resurser för räddningstjänst. Barns och ungas säkerhet En gemensam syn på och samordning av barnsäkerhetsarbetet är viktigt för att lyckas med det skadeförebyggande arbetet avseende barns och ungas säkerhet. Skadeutvecklingen bland barn och unga bör fortsatt analyseras och följas upp och arbetet i barnsäkerhetsrådet bör fortsatt utvecklas. Arbetet enligt målområdena i den myndighetsgemensamma planen bör fortsätta att utvecklas. Samarbetet med ideella organisationer och med den lokala nivån bör också utvecklas. Som ett led i genomförandet av förordningen (2009:956) om översvämningsrisker, jämte EU:s översvämningsdirektiv (direktiv /60/EG om bedömning och hantering av översvämningsrisker), har Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 utarbetat myndighetsföreskrifter för länsstyrelsernas riskhanteringsplaner avseende översvämningsrisker. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap genomför en landsomfattande kartering av områden med betydande översvämningsrisk. Arbetet ska vara klart . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har via länsstyrelserna bl.a. samlat in data om översvämningar som inträffat . För att förse kommuner och länsstyrelser med planeringsunderlag har på uppdrag av MSB slutfört fyra karteringar samt genomfört förstudier av stabilitetskartering i ytterligare åtta kommuner. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har också genomfört översiktlig översvämningskartering i sex kommuner 2010 och ytterligare sex kommuner 2011. Vidare redovisade i uppdraget Kartläggning av riskerna för översvämning i tunnelsystemen i (dnr Fö2011/1091/SSK). Rapporten ger en samlad bild över riskerna och förslag på lämpliga åtgärder som underlag för tunnelägare och kommuner i det fortsatta säkerhetsarbetet. Rapporten bereds inom . bidrar till kommuner i arbetet med att komma överens om vem som har nytta av och bör bidra till att finansiera anläggningar som tryggar en säker reglering av nivåer för att hindra översvämningar och saltvatteninträngning från havet som skulle kunna äventyra som färskvattentäkt (dnr Fö2010/1603/SSK). För förebyggande åtgärder i bebyggda områden där risken för naturolyckor är särskilt stor lämnades bidrag till 23 kommuner. Totalt lämnades statligt bidrag med 53 000 tkr från anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor. I arbetet med den nationella plattformen för arbete med naturolyckor har 16 myndigheter och organisationer samverkat. Vid fyra seminarier har ett antal goda regionala exempel, tankar och idéer om översvämningsproblematik och andra aktuella frågor diskuterats. Genom samarbetet har också en rapport om ansvar vid naturolyckor utarbetats 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 som beskriver ansvaret på nationell, regional, lokal och den enskildes nivå. För arbetet med myndigheternas risk- och sårbarhetsanalyser och förmågebedömningar uppdrog regeringen åt MSB att ta fram ett scenario om en s.k. isstorm (dnr Fö2010/558/SSK). Av den sammanställning som MSB redovisade framgår att samhällets krisberedskap är bristfällig om drabbas av en isstorm, bl.a. inom sektorerna el, telekommunikationer och transporter (dnr Fö2010/2131/SSK). Brister som noterades var bl.a. uthålligheten i myndigheternas reservkraftsystem och att reservkraften ofta bara täcker högt prioriterade delar av verksamheten såsom ledningscentralen. Regeringen anser att isstormsscenariot i myndigheternas risk- och sårbarhetsanalys ger god inblick i hur landet skulle hantera ett vinteroväder av proportionen naturkatastrof och ger gott underlag för att bedöma lämpliga kommande satsningar. Regeringen anser vidare att en bra grund har lagts för en bredare ansats inom krisberedskapsområdet genom det arbete som utförts i bred samverkan mellan myndigheterna. Regeringen anser att bidragen till kommunerna har möjliggjort förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor som höjer landets förmåga att hantera de ökade risker som ett förändrat klimat kan medföra. Vidare kan översvämningskarteringar och skredförebyggande stabilitetskarteringar utgöra underlag för kommunernas risk- och sårbarhetsanalyser, fysisk planering och klimatanpassningsåtgärder. Arbetet på nationell nivå fortsätter i enlighet med Europeiska unionens rådsslutsatser om förebyggande av katastrofer (EU dok. 15394/09) som uppmanar såväl kommissionen som medlemsstaterna att ta initiativ på förebyggandeområdet. Rådet har vidareunder det ungerska ordförandeskapet enats om slutsatser för att höja EU:s gemensamma förmåga att hantera översvämningar. Arbetet enligt förordningen (2009:956) om översvämningsrisker bör fortsätta genom riskkartering, identifiering av områden med översvämningsrisk och riskhanteringsplaner. Arbetet med den nationella plattformen för arbete med naturolyckor fortsätter att vara prioriterat, särskilt med hänsyn till samhällets anpassning till ett förändrat klimat och behovet av ett samlat stöd till länsstyrelser och kommuner som förväntas på grund av detta. Förebyggande åtgärder mot naturolyckor kommer fortsatt att behöva vara prioriterat. Grundprincipen är att den som har störst nytta av en åtgärd ska ta den största delen av kostnaden. Kommuner ska i vissa fall kunna ansöka om möjlig delfinansiering genom statligt bidrag av åtgärdskostnaderna för förebyggande åtgärder mot naturolyckor. Arbetet på nivå är väsentligt och behöver fortsatt stöd, för att kunna möta framtidens risker i ett förändrat klimat och där beroendeförhållandena mellan tekniska system blir allt mer komplexa. Kommuner, länsstyrelser och andra berörda myndigheter och intressenter behöver finna effektivare metoder för överenskommelser om ansvar för och finansiering av naturolycksförebyggande åtgärder som ofta är kostsamma och som sträcker sig över . För att bygga ett långsiktigt hållbart samhälle bör i ett längre perspektiv klimatanpassningsarbete, fysisk planering och byggande, arbete med olycks- och krisberedskap samt hantering av olyckor och allvarliga störningar ses i ett helhetsperspektiv. Berörda aktörer bör ta hänsyn till detta i den fysiska planeringen, både vad gäller nyexploatering och i befintlig bebyggelse, så att samhällsviktig verksamhet inte utsätts för t.ex. översvämningsrisker. Det är viktigt att kommunerna och andra lokala aktörer säkerställer att förebyggande åtgärder vidtas för att begränsa naturolyckors konsekvenser och att detta knyts ihop med klimatanpassningsarbetet i fråga om markanvändning i samband med fysisk planering. Arbetet med att stärka samordningen inom CBRNE-området (kemiska, biologiska, radiologiska, nukleära och explosiva ämnen) har fortsatt. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har påbörjat arbetet med att utveckla en myndighetsgemensam strategi inom CBRNE-området. Arbetet har skett i nära samarbete med berörda aktörer. Vid ministerrådsmöte antogs rådsslutsatser och en handlingsplan för EU:s arbete inom CBRN-området. Åtgärderna syftar till att stärka gemenskapens arbete med att förebygga och hantera effekterna av CBRN-händelser. Genomförandeperioden för åtgärderna i handlingsplanen är 2011-2015. har aktivt deltagit i arbetet i den rådgivande grupp, , som finns för att stötta genomförandet av handlingsplanen. deltog t.ex. ett flertal svenska myndigheter i arbetet med att ta fram de listor över farliga ämnen som kommer att utgå ifrån. Det svenska genomförandet av åtgärderna i handlingsplanen är beroende av flera myndigheters arbete och av en effektiv myndighetssamverkan. Mot denna bakgrund har regeringen uppdragit åt MSB att i samverkan med berörda myndigheter samordna det svenska genomförandet av åtgärderna i handlingsplanen (dnr Fö2010/2013/SSK). I uppdraget ingår att följa hur det svenska genomförandet av åtgärder fortgår, att sammanställa en lägesbild av det svenska genomförandearbetet. samt att identifiera om det finns områden där det behövs ytterligare arbete. Regeringen bedömer att det svenska genomförande av handlingsplanens åtgärder med deltagande från samtliga berörda aktörer fortgår i positiv riktning. Genom att MSB har fått ett utpekat ansvar inom området har förutsättningarna för samordning förbättrats och de sammanställningar som MSB fortlöpande gör, har vidare gett en tydlig bild över hur det svenska genomförandearbetet fortgår, underlättat kraftsamling inom vissa områden, samt förebyggt dubbelarbete. Mot bakgrund av den lägesbild som MSB redovisar, kommer regeringen och berörda aktörer att kunna analysera hur genomförandearbetet fortgår och göra nödvändiga förändringar. På uppdrag av regeringen lämnade MSB en redovisning av områden inom CBRNE där det fanns behov av ökad nationell samordning (dnr Fö2009/2545/SSK). För att följa upp utvecklingen inom dessa 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 områden och för att få en löpande redovisning av det svenska arbetet inom CBRNE, gav regeringen MSB i uppdrag att löpande redovisa genomförda och planerade svenska åtgärder inom området CBRNE (dnr Fö2011/174/SSK). I uppdraget ingår att MSB ska pröva vilka områden där samordning behöver förbättras. I redovisningen ska MSB beakta kopplingar till det uppdrag som myndigheten har vad gäller att samordna det svenska genomförandet av åtgärderna i samt åtgärder som genomförs inom ramen för andra internationella samarbeten. Redovisningen kommer att tjäna som grund för regeringens inriktning inom området CBRNE. Den kommer även att underlätta det löpande arbetet för och samverkan mellan berörda aktörer genom att tydliggöra var kraftsamling av åtgärder behöver ske. I budgetpropositionen angav regeringen att samverkan och samordning av forskning inom vissa delar av CBRN-området bör förbättras. I regleringsbrevet har MSB fått i uppdrag att göra en sammanställning av det civila behovet av forskning på CBRN-området. I uppdraget ingår även att samverka med vad gäller framtagande av förslag till inriktning för forskning inom området. Regeringen bedömer att de ovan redovisade åtgärderna kommer att bidra till att effektivisera samarbetet mellan berörda aktörer i fråga om att förebygga och hantera större händelser där kemiska, biologiska, radiologiska, nukleära och explosiva ämnen förekommer. Transport av farligt gods deltog MSB i det EU- gemensamma arbetet med att utarbeta regler för transport av farligt gods på land. reviderades MSB:s föreskrifter för transport av farligt gods på väg och järnväg, ADR-S (MSBFS 2011:1) och RID-S (MSBFS 2011:2) i syfte att reglerna ska vara i överensstämmelse med de uppdaterade internationella överenskommelserna. har de tidigare förändringarna i myndighetsstrukturen, i synnerhet inrättandet av MSB och Transportstyrelsen, inneburit nya förutsättningar för det fortsatta myndighetsgemensamma arbetet på området, i tex. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 verkansområde farliga ämnen och samverkansområde transporter. Den svenska kärnenergiberedskapen innefattar ett stort antal aktörer, statliga, kommunala och icke offentliga. Arbetet på området utgår från rapporten Den svenska beredskapen för radiologiska och nukleära olyckor 2015 och den reviderade handlingsplan som tillhör rapporten. Ett flertal myndigheter har medverkat vid sammanställningen av rapporten. Projekten i handlingsplanen syftar till att åtgärda brister i den svenska kärnberedskapen som har konstaterats i rapporten. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har i uppdrag att följa upp och återrapportera åtgärder som har vidtagits inom ramen för handlingsplanen (dnr Fö2011/734/SSK). Myndigheten återrapporterade enligt uppdraget och av redovisningen framgår att implementeringen av projekten fortgår. Särskilt framhålls vikten av arbetet med de projekt som rör larmning och samverkansplattform. har larmvägar och samverkansplattform som ska användas i händelse av en olycka prövats och övats vid ett antal tillfällen. Rutiner och förmågan på området har förbättrats. Inom området räddningstjänst och sanering vid utsläpp av radioaktiva ämnen från kärnteknisk anläggning har MSB utarbetat ett metodstöd, vilket syftar till att stärka länsstyrelsernas arbete. Den nationella kärnenergiberedskapen ställer stora krav på att det finns personal med utbildning inom kärnkraftsområdet. Ett antal lärosäten har infört utbildningar inom kärnkraftsteknik. har infört en särskild utbildning med inriktning mot kärnkraftsteknik samt kärnenergi- och kärnsäkerhet. För radiologisk-/nukleärutbildning på myndighetsnivå har ett flertal myndigheter samverkat i att ta fram en gemensam utbildningsstrategi. Regeringen bedömer att utbildningsstrategin kommer att medverka till att stärka den samlade kompetensen inom kärnberedskapsområdet. I syfte att pröva samverkansförmåga och samhällets förmåga att hantera en kärnteknisk olycka genomfördes övningen SAMÖ-KKÖ 2011. Ett mycket stort antal aktörer deltog i övningen som genomfördes i tre faser . Arbetet med att utvärdera övningen pågår. har ansvar för att det finns en nationell strålskyddsberedskap som är samordnad och som på ett effektivt sätt bidrar till att mildra effekterna av nukleära eller radiologiska händelser som kan leda till skador på människors hälsa eller miljön. Se vidare i kapitel 5 Strålsäkerhet. Rådets direktiv /82/EG om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga olyckshändelser där farliga ämnen ingår (Seveso II-direktivet) har i genomförts bl.a. genom den s.k. Sevesolagen, lag (1996:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor, samt genom bestämmelser i (1998:808) och i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. har MSB i samverkan med och genomfört nationella Sevesokonferenser. Syftet har varit att skapa ett forum för offentliga och privata aktörer som kan utgöra en plattform för informationsspridning och erfarenhetsåterföring. lämnade kommissionen förslag till reviderat Sevesodirektiv. Den huvudsakliga anledningen till att direktivet föreslås revideras är ikraftträdandet av och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, den s.k. CLP- förordningen. Kommissionens förslag innehåller även förändringar bl.a. vad gäller hantering av information som rör Sevesoanläggningar. Regeringen bedömer att den verksamhet som bedrivits inom området har bidragit till ökade kunskaper och säkrare hantering av farliga ämnen. Brandfarliga och explosiva varor Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har förnyat föreskrifterna kopplat till den nya lagen (2010:1011) om brandfarliga och explosiva varor som trädde i kraft . Som en följd av den nya lagen meddelades tre föreskrifter: föreskrifter om vilka varor som ska anses utgöra brandfarliga eller explosiva varor (MSBFS 2010:4), föreskrifter och allmänna råd om förvaring av explosiva varor (MSBFS 2010:5), samt föreskrifter om identitetsmärkning och registrering av explosiva varor för civilt bruk (MSBFS 2010:3). Direktivet 2007/23/EG som reglerar pyrotekniska artiklar och EU:s aerosoldirektiv /324/EEG genomfördes i svensk lagstiftning genom föreskrifterna om pyrotekniska (MSBFS 2010:2) respektive föreskrifter om aerosolbehållare (MSBFS 2010:8). Regeringen har givit MSB i uppdrag att i samråd med och i samverkan med berörda myndigheter upprätta en nationell sprängämnesarbetsgrupp för att ansvara för den nationella implementeringen av för ökad sprängämnessäkerhet (dnr Fö2010/699/SSK). Gruppens uppdrag syftar även till att förbättra samordningen och informationsutbytet mellan berörda myndigheter i arbetet med ökad säkerhet kring sprängämnen. Gruppen lämnade en lägesbedömning till (Försvarsdepartementet) och en uppföljande lägesrapport . Regeringens bedömning är att samarbetet i arbetsgruppen är väl fungerande och ger samverkansvinster. Regeringen bedömer att de ovan redovisade åtgärderna kommer att öka det förebyggande arbetet och säkerheten i samhället i fråga om transport, hantering och försäljning av brandfarliga och explosiva varor. Regeringen anser att arbetet med att möta och hantera hot och risker från kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära (CBRN) samt från explosiva (E) ämnen så långt som möjligt bör hållas samlat. Detta är inte alltid görligt och i vissa fall inte heller lämpligt. Ämnesgrupperna har olika karaktäristika, styrs av delvis olika författningar och behandlas inom EU-samarbetet inte på ett helt integrerat sätt. De hot och risker som finns inom respektive område och de metoder, den kunskap och de aktörer som krävs för att 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 förebygga och hantera dem, är emellertid så pass nära förknippade med varandra att CBRNE på en övergripande nivå bör hanteras samlat. kommer arbetet med att ha fortsatt prioritet och kommer även fortsättningsvis att delta aktivt i arbetet i . Regeringen vill framhålla vikten av att arbetet med att genomföra åtgärderna i även fortsättningsvis sker av berörda aktörer i samverkan. Genomförandearbetet kommer även att behöva innefatta ett stort mått av privatoffentlig samverkan, eftersom ett antal av handlingsplanens åtgärder berör icke offentliga aktörer. Regeringen anser att det är viktigt att det arbete som har genomförts för att ytterligare förbättra samordningen inom CBRNE-området fortsätter. bör den myndighetsgemensamma CBRNE-strategin färdigställas. Regeringen vill även framhålla vikten av att det nationella CBRNE-arbetet bedrivs samordnat med genomförandearbetet av åtgärderna i . Arbetet bör även ske samordnat med åtgärder som vidtas med anledning av Haga-samarbetet och åtgärder som vidtas med anledning av andra internationella samarbeten. De tre samordningsuppdrag som MSB under 2010- 2011 har fått inom CBRN-området (rörande CBRN-forskning, samt nationell CBRNE-samordning) bör inte heller ses skilda från varandra. Att berörda aktörer har fungerande samverkansrutiner vid hanterandet av en CBRNE- händelse är av yttersta vikt. Rutiner och metoder för samverkan mellan räddningstjänst, polis och sjukvård under det initiala insatsskedet vid en CBRN-händelse finns utarbetade och är väl kända. I anslutning till detta vill regeringen framhålla vikten av att det hos alla berörda myndigheter också finns fungerande operativa rutiner för samverkan även vid andra skeden än under det initiala insatsskedet. Detta innefattar bl.a. rutiner för expertstöd, rutiner för hur och till vem misstänkta agens bör vidarebefordras för klassificering och rutiner för hot- och riskbedömning inom CBRNE-området. Hantering av agens måste även kunna tillgodo- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 se forensiska krav. Regeringen avser att se över om ansvaret för centrala myndigheter att tillhandahålla expertstöd inom området CBRNE i någon del behöver tydliggöras. Transport av farligt gods För att fördjupa samverkan och stärka skyddet inom området transport av farligt gods anser regeringen att det krävs en ökad tydlighet rörande roller och ansvar mellan berörda myndigheter samt en ökad enhetlighet mellan berörda transportslag i fråga om tillsyn och efterlevnad av regelverk. Mot bakgrund av detta avser regeringen att fortsatt se över ansvarsfördelningen och samverkansformer mellan ansvariga myndigheter.