prop · GY03113 · 2011-04-13 00:00:00 — Regeringens proposition 2010/11:113 Ökad flexibilitet och förbättrad återbetalning inom Regeringen överlämnar denna proposition till . I syfte att uppnå ett mer flexibelt studiemedelssystem som är bättre anpassat till vissa högskoleutbildningars studieupplägg föreslås i proposi- tionen att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om att studiemedel får lämnas för annan tid än studietid. Regeringen gör dessutom i propositionen bedömningen att studiemedel bör kunna lämnas under ett normalstudieår, trots att studier bedrivs under ett färre antal veckor. Studierna bör dock totalt sett omfatta 60 högskolepoäng och bedrivas under ett normalstudie- år. Detta bör bara gälla vid högskolestudier på utbildningsprogram som före har haft ett upplägg som innebär att ett normal- studieår motsvarar men minst och avse studier som har bedrivits . Vidare föreslår regeringen dels att en skyldighet för studiestödstagare att lämna aktuell adress till ska införas, dels att preskriptionstiden för studiestödsfordringar ska förlängas så att en förbättrad återbetalning av studieskulder kan uppnås. Förändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut................................................................. Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395).............. Ärendet och dess beredning.............................................................. Ett effektivt och rättvist studiestödssystem med förbättrad Viss flexibilitet i regelverket behövs .............................................. Studiemedel för annan tid än studietid i vissa Förbättrad återbetalning av studieskulder....................................... Återbetalning sker enligt tre olika lånesystem ................. Återkrav av studiestöd ..................................................... Skyldighet att lämna uppgift om aktuell Preskriptionstid för studiestödsfordringar........................ Allmänt om preskription ................................. Viss ökad flexibilitet när gäller för vilken tid studiemedel kan lämnas ................................................... Konsekvenser för den enskilde ....................... Konsekvenser för den enskilde ....................... Konsekvenser för den enskilde ....................... Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian Ökad flexibilitet inom studiestödssystemet (U2011/1614/SV)................................. Bilaga 2 Lagförslag i promemorian Ökad flexibilitet inom studiestödssystemet (U2011/1614/SV)................................. Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över promemorian Ökad flexibilitet inom studiestödssystemet (U2011/1614/SV) ................................................................. Förteckning över remissinstanser som inbjudits och närvarat Sammanfattning av delbetänkandet Förbättrad återbetalning av studieskulder (SOU 2010:54) i aktuella delar ................. Lagförslag i delbetänkandet Förbättrad återbetalning av studieskulder (SOU 2010:54) i aktuella delar...................... Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över delbetänkandet Förbättrad återbetalning av studieskulder (SOU 2010:54)..................................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395). 2Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Härigenom föreskrivs i fråga om studiestödslagen (1999:1395) dels att 3 kap. 5 § och 4 kap. 26 § ska ha följande lydelse, dels att punkt 1 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 5 kap. 6 a § och 6 kap. 12 §, samt närmast före 5 kap. 6 a § och 6 kap. 12 § nya rubriker av följande lydelse, dels att det i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna ska införas två nya punkter, 20 och 21, av följande lydelse. Studiemedel får lämnas för då den studerande bedriver studier på minst halvtid. Studierna måste dock pågå under en samman- hängande tid . Studiemedel får lämnas bara för sådan del av studietid som omfattas av den kursplan eller motsvarande som gäller för utbildningen. Bestämmelser om studiemedel under sjukdom och ledighet finns i 24 §. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med- delar föreskrifter om att studie- medel får lämnas för annan tid än då den studerande bedriver studier. Låntagaren skall lämna de uppgifter som är av betydelse för tillämp- ningen av detta kapitel. En låntagare som har fått årsbeloppet nedsatt är skyldig att underrätta , om någon omständighet som föranlett ned- sättningen inte längre föreligger. Låntagaren ska lämna de upp- gifter som är av betydelse för tillämpningen av detta kapitel till . En låntagare som har fått årsbeloppet nedsatt är skyldig att underrätta , om någon omständighet som föranlett ned- sättningen inte längre finns. En låntagare som inte har sin aktuella adress registrerad i folk- bokföringsdatabasen enligt lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i Prop. 2010/11:113 folkbokföringsverksamhet ska läm- na uppgift om adressen till Cen- trala . En återbetalningsskyldig som inte har sin aktuella adress registrerad i folkbokföringsdata- basen enligt lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverk- samhet ska lämna uppgift om adressen till Centrala studiestöds- nämnden. 1.1 Denna lag träder i kraft , då studiestödslagen (1973:349) och lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa ska upphöra att gälla. Äldre bestämmelser gäller fort- farande, förutom vad som anges i punkterna 1319, i fråga om stu- diestöd som avser tid före ikraft- trädandet. Vad som sägs om in- komst av tjänst, näringsverksam- het och kapital i 4 kap. 21 §, 8 kap. 4 § och 9 kap. 2 § studiestödslagen (1973:349) samt i punkten 2 f i övergångsbestämmelserna till la- gen (1988:877) om ändring i En fordran som avser återbetal- ning av studielån eller återkrav av studiestöd enligt denna lag pre- skriberas efter till- komsten, om inte preskriptionen avbryts . Denna lag träder i kraft , då studiestödslagen (1973:349) och lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa ska upphöra att gälla. Äldre bestämmelser gäller fort- farande, förutom vad som anges i punkterna 1321, i fråga om studiestöd som avser tid före ikraftträdandet. Det som sägs om inkomst av tjänst, näringsverksam- het och kapital i 4 kap. 21 §, 8 kap. 4 § och 9 kap. 2 § studiestödslagen (1973:349) samt i punkten 2 f i övergångsbestämmelserna till la- gen (1988:877) om ändring i 1 Senaste lydelse 2010:441. studiestödslagen (1973:349), ska dock från och med i stället avse överskott i inkomstslagen tjänst, näringsverk- samhet och kapital. studiestödslagen (1973:349), ska Prop. 2010/11:113 dock från och med taxeringsåret 2002 i stället avse överskott i inkomstslagen tjänst, näringsverk- samhet och kapital. 20.Den som är återbetalnings- skyldig för studielån, studiemedel eller återkrav enligt studiestöds- lagen (1973:349) och som inte har sin aktuella adress registrerad i folkbokföringsdatabasen enligt lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet ska lämna uppgift om adressen till . 21.En fordran som avser återbetalning av studielån eller studiemedel eller återkrav av studiestöd som har lämnats enligt studiestödslagen (1973:349) pre- skriberas efter till- komsten, om inte preskriptionen avbryts . Detta gäller dock endast om fordran inte har preskriberats före . 1.Denna lag träder i kraft . 2.Föreskrifter som meddelas i anslutning till 3 kap. 5 § fjärde stycket får omfatta även studier som har bedrivits före . 3.Bestämmelsen i 6 kap. 12 § tillämpas även i fråga om en fordran som har uppkommit före under förutsättning att fordran inte har preskriberats före det datumet. 3 Ärendet och dess beredning Ökad flexibilitet inom studiemedelssystemet () genomförde ett omfattande arbete med efterkontroll av högskolestuderandes studieomfattning. Denna efterkontroll resulterade i att många studerande blev skyldiga att betala tillbaka delar av sitt studiemedel, eftersom de bl.a. hade bedrivit studier i mindre omfattning än vad studiemedel hade lämnats för. Regeringen gav därför CSN i uppdrag att se över vilken ökad flexibilitet som kan rymmas inom dagens studie- medelssystem i fråga om den tid som studiemedel kan lämnas för (U2010/4018/SV). Uppdraget skulle genomföras i nära samarbete med universitet och högskolor. CSN överlämnade sin rapport över uppdraget . I rapporten redovisar CSN den flexibilitet som finns inom dagens studiemedelssystem. CSN bedömer dock att det saknas utrymme för ökad flexibilitet utan lag- eller förordningsändringar. () har promemorian Ökad flexibilitet inom studiestödssystemet (U2011/1614/SV) utarbetats. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Vidare bjöds berörda myndigheter och organisationer in till ett möte för inhämtande av synpunkter på de förslag och bedömningar som görs i promemorian. En förteckning över inbjudna till och närvarande vid mötet finns i bilaga 4. En sammanställning av remissyttrandena och en sammanställning över de synpunkter som lämnades vid mötet finns tillgängliga i (U2010/1614/SV). Förbättrad återbetalning av studieskulder gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag till hur systemet för studiemedel för studier utomlands kan förenklas, förbättras och effektiviseras. I uppdraget ingick även att lämna förslag till förändringar i de regelverk som styr CSN:s fordringshantering (dir. 2009:124 och 2010:59). Utredningen antog namnet Utredningen om ett rättvisare och enklare studiemedelssystem för utlandsstudier i en globaliserad värld (U 2009:08). överlämnade utredningen sitt delbetänkande Förbättrad återbetalning av studieskulder (SOU 2010:54). En sammanfattning av betänkandet i aktuella delar finns i bilaga 5. Betänkandets lagförslag i aktuella delar finns i bilaga 6. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 7. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (U2010/4603/SV). Ett effektivt och rättvist studiestödssystem Det svenska studiestödssystemet är generöst utformat och ger många studerande ekonomiska förutsättningar att utbilda sig. beslutade att förstärka studiemedelssystemet genom en höjning av såväl studiemedelsbeloppet som det s.k. fribeloppet, dvs. den inkomst som en studerande kan ha utan att studiemedlen reduceras (prop. 2009/10:1, utg.område 15, bet. 2009/10:UbU2, rskr. 2009/10:127). I budgetpropositionen föreslog regeringen en ytterligare förstärkning av studiemedlen genom en höjning av studiemedlens lånedel fr.o.m. (prop. 2010/11:1, utg.område 15). har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2010/11:UbU2, rskr. 2010/11:136). Regeringen eftersträvar ett effektivt och sammanhållet studiemedels- system som ska vara enkelt och överblickbart för den enskilde. Studie- medelssystemet ska vara samhällsekonomiskt hållbart . Vidare ska rättsäkerheten inom systemet vara hög. De utbetalningar som görs från systemet ska vara riktiga, och den del som utgörs av lån ska återbetalas fullt ut. Detta är centralt för att upprätthålla studiemedels- systemets legitimitet. En av utgångspunkterna när studiemedelssystemet i sin nuvarande form infördes var att studiemedlen i största möjliga utsträckning skulle vara följsamt i förhållande till utbildningars upplägg och om- fattning (prop. 1999/2000:10 s. 91, bet. 1999/2000:UbU7, rskr. 1999/2000:96). Därför infördes veckoberäkning, som innebär att studie- medel lämnas för det antal veckor då den studerande bedriver faktiska studier på minst halvtid. Studiemedel lämnas dock bara för den del av studietiden som omfattas av den kursplan eller motsvarande som gäller för en viss utbildning. Regeringen har uppmärksammat att det finns mindre brister i studiemedelssystemets följsamhet när det gäller upp- lägget av vissa utbildningsprogram på högskolenivå. Detta riskerar drabba den enskilde studerande negativt. I denna proposition lämnar därför regeringen förslag och redovisar bedömningar som syftar till att i begränsade fall öka flexibiliteten i studiemedelssystemet när det gäller den tid som studiemedel kan lämnas för. I propositionen Rättvist och effektivt förändringar i studiestöds- systemet lade regeringen fram förslag som syftar till att ge CSN bättre verktyg i myndighetens hantering av obetalda fordringar (prop. 2009/10:141). har fattat beslut i enlighet med regeringens förslag (bet. 2009/10:UbU18, rskr. 2009/10:290). Förändringarna trädde i kraft och innebär bl.a. att CSN nu kan säga upp studielån till omedelbar betalning om en låntagare missköter sin återbetalning. Regeringen strävar efter att den del av studiestödet som utgörs av lån ska återbetalas fullt ut. Regeringen anser att ytterligare åtgärder behöver vidtas för åstadkomma detta. Studiestödsförfattningarna måste ändras så att CSN bl.a. får bättre förutsättningar att kunna driva in studiestöds- fordringar från personer som myndigheten inte har aktuella adress- uppgifter till och som inte sköter sin återbetalning. melser införas om när en studiestödsfordring ska preskriberas. 2010/11:113 utvecklas i avsnitt 6.4. 5 Viss flexibilitet i regelverket behövs Enligt 3 kap. 5 § studiestödslagen (1999:1395) får studiemedel lämnas för som en studerande bedriver studier på minst halvtid. Studierna måste dock enligt paragrafen pågå . Vidare framgår det att studiemedel får lämnas bara för sådan del av studietid som omfattas av den kursplan eller motsvarande som gäller för en viss utbildning. Av 3 kap. 4 § studiestödsförordningen (2000:655) följer att på utbild- ning som bedrivs enligt högskolelagen (1992:1434) eller lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina motsvarar en och en halv högskolepoäng en veckas studier på heltid och att studiemedel inte får lämnas för mer än heltidsstudier. Omfattningen av en högskoleutbildning ska enligt 6 kap. 2 § högskoleförordningen (1993:1000) anges i högskolepoäng där heltidsstudier under ett normalstudieår motsvarar 60 högskolepoäng. Universitet och högskolor bestämmer själva hur de vill lägga upp sina utbildningar under ett studieår. I de allra flesta fall väljer lärosätena att lägga upp utbildningarna så att de 60 högskolepoängen fördelas jämt under studieåret. Vissa lärosäten, bl.a. de tekniska högskolorna, utgör dock ett undantag. Vid dessa lärosäten finns det en tradition av att utifrån bl.a. pedagogiska skäl lägga upp utbildningarna på ett annat sätt. Många utbildningar är vid dessa lärosäten upplagda så att den studerande under ett normalstudieår läser de 60 högskolepoängen än eller att de 60 högskolepoängen är ojämnt fördelade mellan höst- och vårterminen. I de fall högskolepoängen är ojämnt fördelade mellan terminerna och antalet studieveckor per termin är anpassat därefter finns det en flexibilitet inom studiemedelssystemet som medger att studiemedel totalt sett kan lämnas under ett studieår även om studierna är ojämnt fördelade mellan terminerna, t.ex. och . Vidare är studiemedelssystemet flexibelt på så sätt att en studieperiod för vilken studiemedel kan lämnas inte måste vara en termin. Om en läroanstalt väljer att lägga upp kurser eller paket av kurser under ett helt studieår, får studiemedel lämnas för antalet veckor mot- svarande hela studieåret. När det gäller de utbildningar där den stude- rande läser 60 högskolepoäng än kan dock studiemedel enligt dagens bestämmelser inte lämnas , eftersom studiemedel endast kan lämnas för den tid då faktiska studier bedrivs och inte för mer än heltidsstudier. Regeringen anser att bestäm- melserna om vilken tid studiemedel kan lämnas för bör bli mer flexibla så att studerande som läser 60 högskolepoäng än inte ska missgynnas gentemot andra studerande. 5.1Studiemedel för annan tid än studietid i vissa undantagsfall Regeringens förslag: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om att studiemedel får lämnas för annan tid än då den studerande bedriver studier. Regeringens bedömning: Studiemedel bör i vissa undantagsfall kunna lämnas under ett normalstudieår, trots att studier bedrivs under ett färre antal veckor. Studierna bör dock totalt omfatta 60 hög- skolepoäng och bedrivas under ett normalstudieår. Detta bör gälla bara vid högskolestudier på utbildningsprogram som före har haft ett upplägg som innebär att ett normalstudieår motsvarar men minst . CSN bör få meddela föreskrifter om vilka utbildningar som ska omfattas av den nya bestämmelsen om vilken tid studiemedel kan lämnas för. Promemorians förslag och bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Det stora flertalet remissinstanser är positiva till det förslag och den bedömning som redovisas i promemorian om ökad flexibilitet inom studiemedel. CSN avstyrker förslaget och menar att promemorians förslag inte leder till en ökad flexibilitet inom studiemedelssystemet. Om förslaget ändå genomförs, anser CSN att den i promemorian beskrivna bestämmelsen bör gälla för alla utbildningsprogram som har haft det aktuella upplägget av ett normalstudieår. Några remissinstanser, bl.a. (), Tekniska högskolan (KTH), , , , Föreningen teknologer i samverkan och akademikers centralorganisation (), anser att förslaget och bedömningen inte innebär en tillräcklig ökning av flexibiliteten, eftersom utbildningsprogram som har inrättats efter inte bedöms kunna omfattas av den bestämmelse som beskrivs i promemorian. menar att om förändringen grundar sig på pedagogiska överväganden så torde det inte finnas någon anledning att inte låta andra utbildningar ändra sina studieupplägg på motsvarande sätt. KTH och anser att veckobegreppet inom studiestödssystemet inte fungerar för dagens utbildningar utan det bör vara antalet poäng och inte utbildningens omfattning som avgör studiemedlens storlek. HSV och KTH anser att det är fel att anpassa upplägget av utbildningar till studiestödssystemet när det i stället bör vara pedagogiska skäl som styr utbildningens upplägg. HSV menar att det är lärosätena som avgör hur stor arbetsinsats som krävs för att uppnå kursens mål och därmed hur många högskolepoäng studenternas arbetsinsats motsvarar. KTH anser att formuleringen studiemedel får lämnas för annan tid än de veckor då den studerande bedriver studier är missvisande, eftersom studier får anses bedrivas även om dessa inte räknas som studier enligt CSN:s definition. Även universitets- och högskoleförbund (SUHF) anser att den En sådan begränsning riskerar enligt SUHF att ge intryck av att det finns två olika system för utbildning inom högskolan med olika villkor för rätt till studiemedel. studentkår anser att alla tidsgränser som anges i promemorian bör strykas. konstaterar att promemorians bedömning att CSN bör få meddela föreskrifter om vilka utbildningar som ska omfattas av bestämmelsen innebär att föreskrifterna blir uttömmande och att studerande vid andra utbildningar än de som anges i föreskrifterna inte kan få prövat om hans eller hennes utbildning omfattas av undantaget. Flera remissinstanser, bl.a. CSN, , , , och Studentråd, förutsätter att de föreskrifter som CSN ska utarbeta ska tas fram i samråd med lärosätena. anser att prövningen av om en utbildning ska omfattas av bestämmelsen bör stå öppen för alla utbildningar och ges enbart när det finns goda skäl för det och en fortsatt hög kvalitet i utbildningen kan säkras. Vidare anser ett flertal remiss- instanser, bl.a. , Naturvetarna, , att det är viktigt att alla typer av utbildningar omfattas av bestämmelsen. Ett antal remissinstanser, däribland CSN, , och , påpekar att den i promemorian angivna utgångspunkten att endast utbildningsprogram där studerande har fått återkrav ska omfattas av den nya bestämmelsen riskerar att ge en för snäv bestämmelse, eftersom det kan finnas utbildningsprogram där studerande inte har ingått i CSN:s efterkontroll trots att utbildningen har ett sådant upplägg som beskrivs i promemorian. och Naturvetarna tillstyrker att det införs en nedre tidsgräns för i vilka fall bestämmelsen ska vara tillämplig och menar att promemorians förslag är en rimlig gräns så att det inte öppnas upp för försök med alltför flexibla och komprimerade studier. Vissa remissinstanser, Ingenjörer och Teknologkåren vid , anför att vissa tekniska lärosäten har ett studieår och på dessa utbildningar kommer de studerande alltså att bedriva heltidsstudier utan att kunna få studiemedel för heltidsstudier. Skälen för regeringens förslag och bedömning Ett undantag i studiestödsförfattningarna behövs för vissa utbildningar Bestämmelserna inom högskole- respektive studiestödsområdet korre- sponderar inte fullt ut. Detta har fått till följd att studerande vid vissa utbildningar, som i tron att deras studier ger rätt till heltidsstudiemedel har ansökt om studiemedel i denna omfattning, fått återkrav när CSN vid efterkontroll har konstaterat att studierna omfattar än vad studiemedel har sökts för. De studerande har då fått betala tillbaka delar av det utbetalda studiemedlen, trots att studierna omfattar det antal högskolepoäng som de har ansökt om och beviljats Vidare riskerar studerande framöver att få studiemedel för ett färre antal veckor än 40 under ett studieår, trots att de läser 60 högskolepoäng . Studerande vid dessa utbildningar missgynnas därför gentemot andra studerande. Regeringen anser att detta inte är rimligt. CSN har avstyrkt det förslag som lämnats i promemorian på grund av att förslaget enligt myndighetens bedömning inte leder till en ökad flexibilitet inom studiemedelssystemet. Regeringen delar inte denna bedömning. Enligt regeringens mening innebär förslaget att risken för att studerande ska drabbas av återkrav av studiemedel på det sätt som har redovisats undanröjs och att flexibiliteten därmed ökar. En viktig utgångspunkt för studiestödssystemet är att det ska vara generellt utformat och lika för alla studienivåer, dvs. allt från studier på grundläggande vuxenutbildning till studier på eftergymnasial nivå. Att helt frångå principen att studiemedel lämnas för då den studerande bedriver studier på minst halvtid, såsom bl.a. Ingenjörer, och menar, och i stället inrätta en ordning där det enbart är antalet högskolepoäng under ett normalstudieår som avgör hur mycket studiemedel som ska lämnas till den studerande, är emellertid svårt att förena med studiestödssystemet i övrigt. Regeringen bedömer dock att studiemedel för studerande på utbildningsprogram som har ett upplägg som avviker från studiestöds- författningarnas systematik i vissa undantagsfall bör kunna lämnas under ett normalstudieår, trots att studierna bedrivs under ett färre antal veckor. För att uppnå detta föreslår regeringen att det ska anges i studiestödslagen att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om att studiemedel får lämnas för annan tid än då den studerande bedriver studier. Sådan tid kan t.ex. vara tid mellan två terminer då den studerande inte bedriver studier som omfattas av kursplan eller motsvarande men ändå används i studiesyfte, t.ex. för självstudier. En sådan förändring av studiestödssystemet gör studiemedlen mer flexibla i förhållande till utbildningarnas upplägg och omfattning. Den studerande riskerar inte heller att få återkrav. Sådana bestämmelser som meddelas i enlighet med ovanstående bör dock endast vara tillämpliga vid vissa speciella situationer. I det följande redovisas bedömningar som regeringen gör i frågan. Regeringen vill betona att det är viktigt att lärosätena fortsättningsvis håller sig infor- merade om gällande bestämmelser inom studiemedelssystemet så att en liknande situation inte ska uppstå på nytt. Studier bör omfatta 60 högskolepoäng och bedrivas under ett normalstudieår