prop · GY03120 · 2011-04-05 00:00:00 — b)Lagen i den stat där någon av parterna har sin hemvist vid tidpunk ten för utpekandet. c)Den lag som parterna har utpekat som tillämplig, eller den lag som faktiskt tillämpats på deras förmögenhetsförhållanden. d)Den lag som parterna har utpekat som tillämplig, eller den lag som faktiskt tillämpats på deras äktenskapsskillnad eller hemskillnad. 2.Ett sådant avtal ska vara skriftligt eller dokumenterat på ett sådant sätt att informationen är tillgänglig för senare användning samt vara undertecknat av båda parterna. 3.Punkt 1 ska inte gälla för underhållsskyldighet avseende en person eller en vuxen som på grund av nedsatt eller bristande förmåga inte kan bevaka sina intressen. 4.Utan hinder av vilken lag som pekats ut av parterna i enlighet med punkt 1 ska frågan om huruvida den underhållsberättigade kan avsäga sig sin rätt till underhåll bestämmas enligt lagen i den stat där den underhållsberättigade hade sin hemvist för utpekan det. 5.Om parterna för utpekandet av tillämplig lag inte var fullt informerade och medvetna om konsekvenserna av sitt utpe kande ska den lag som parterna pekat ut inte tillämpas om tillämp ningen av denna skulle leda till uppenbart orättvisa och orimliga kon sekvenser för någon av parterna. En stat som tillämpar begreppet domicile som en anknytande faktor i familjefrågor kan meddela för internationell privaträtts permanenta byrå att ordet medborgarskap i artiklarna 4 och 6 ska ersättas med domicile, såsom detta ord definieras i den staten, med avseende på ärenden som behandlas av dess myndigheter. Ett offentligt organs rätt att begära återbetalning av ett bidrag som har lämnats till den underhållsberättigade i stället för underhåll ska bestäm mas av den lag som gäller för organet. Den tillämpliga lagens räckvidd Tillämplig lag avseende underhållsskyldighet reglerar bland annat a)om, i vilken utsträckning och mot vem den underhållsberättigade kan rikta ett krav på underhåll, b)i vilken utsträckning den underhållsberättigade kan begära underhåll retroaktivt, c)beräkningsgrunden för storleken på underhållsbidraget samt index ering, d)vem som får väcka talan om underhållsskyldighet, utom i frågor som rör processbehörighet och företrädare under förfarandet, e)preskriptionsfrister eller talefrister, f)omfattningen av den underhållsskyldiges förpliktelser, om ett offent ligt organ begär återbetalning av bidrag som har lämnats till en underhållsberättigad i stället för underhåll. Med lag avses i detta protokoll den gällande lagen i en stat, med undantag för dess lagvalsregler. Grunderna för domstolslandets rättsordning Tillämpning av den lag som fastställs i enlighet med detta protokoll får vägras endast i den utsträckning som dess verkan uppenbart skulle stå i strid med grunderna för domstolslandets rättsordning. Europeiska unionens officiella tidning L 331/21 Fastställandet av underhållsbidragets storlek Även om den tillämpliga lagen föreskriver annat, ska vid fastställandet av underhållsbidragets storlek hänsyn tas till den underhållsberättigades behov och den underhållsskyldiges tillgångar samt till all ersättning som den underhållsberättigade har fått i stället för periodiska betalningar av underhåll. Protokollet är inte tillämpligt på interna lagkonflikter 1.En fördragsslutande stat, i vilken olika rättssystem eller regelverk tillämpas på underhållsskyldighet, behöver inte tillämpa detta protokoll vid lagkonflikter enbart mellan sådana olika system eller regelverk. 2.Denna artikel ska inte vara tillämplig på regionala organisationer för ekonomisk integration. Stater som har olika rättssystem för olika territoriella enheter I förhållande till en stat, i vilken två eller flera rättssystem eller regelverk tillämpas inom olika territoriella enheter på frågor som om fattas av detta protokoll, ska a)varje hänvisning till lagen i en stat, i förekommande fall, avse gäl lande lag i den relevanta territoriella enheten, b)varje hänvisning till den statens behöriga myndigheter eller offentliga organ, i förekommande fall, avse de som är bemyndigade att agera inom den relevanta territoriella enheten, c)varje hänvisning till hemvist i denna stat, i förekommande fall, avse hemvist inom den relevanta territoriella enheten, d)varje hänvisning till den stat i vilken två personer båda har medbor garskap avse den territoriella enhet som anges i den statens lag eller, om relevanta regler saknas, den territoriella enhet till vilken under hållsskyldigheten har närmast anknytning, e)varje hänvisning till den stat i vilken en person är medborgare avse den territoriella enhet som anges i den statens lag eller, om relevanta regler saknas, den territoriella enhet till vilken personen har närmast anknytning. Vid fastställande av tillämplig lag i enlighet med detta protokoll med avseende på en stat som omfattar två eller flera territoriella enheter, vilka var för sig har sitt eget rättssystem eller regelverk avseende frågor som omfattas av detta protokoll, ska följande regler tillämpas. a)Om det finns gällande regler i en sådan stat som fastställer vilken territoriell enhets lag som är tillämplig ska lagen i denna enhet tilämpas. b)Om det inte finns några sådana regler ska lagen i den relevanta territoriella enheten enligt punkt 1 tillämpas. Denna artikel ska inte vara tillämplig på regionala organisationer för ekonomisk integration. Stater som har olika rättssystem för olika kategorier av personer Vid fastställande av tillämplig lag enligt detta protokoll med avseende på en stat som har två eller flera rättssystem eller regelverk som är ti- lämpliga på olika kategorier av personer på det område som omfattas av detta protokoll, ska varje hänvisning till lagen i den staten avse det rättssystem som är tillämpligt enligt gällande regler i denna stat. Samordning med tidigare Haagkonventioner om underhållsskyldighet I förbindelserna mellan de fördragsslutande staterna ska detta protokoll ersätta av om tillämplig lag avseende underhållsskyldighet och av om tillämplig lag avseende underhållsskyldighet mot barn. Samordning med andra instrument 1.Detta protokoll inverkar inte på något internationellt instrument som de fördragsslutande staterna har tillträtt eller kommer att tillträda och som innehåller bestämmelser om frågor som regleras i protokollet, såvida inte en motsatt förklaring avges av de stater som har tillträtt ett sådant instrument. 2.Punkt 1 ska även vara tillämplig på enhetliga lagar som är grun dade på särskilda förbindelser av regional eller annan karaktär mellan berörda stater. Vid tolkningen av detta protokoll ska hänsyn tas till dess internationella karaktär och till behovet av att främja en enhetlig tillämpning av det. Översyn av den praktiska tillämpningen av protokollet 1.Generalsekreteraren för för internationell privat- rätt ska vid behov sammankalla ett särskilt utskott för att granska den praktiska tillämpningen av detta protokoll. 2.För detta ändamål ska de fördragsslutande staterna samarbeta med för internationell privaträtts permanenta byrå för att samla in rättspraxis rörande tillämpningen av protokollet. L 331/22 Europeiska unionens officiella tidning detta protokoll, såvida inte organisationen avger en förklaring i enlighet med punkt 3. Detta protokoll är inte tillämpligt på underhåll som begärts i en för dragsslutande stat avseende en tidsperiod som föregår protokollets ikraftträdande i den staten. Undertecknande, ratificering och anslutning 1.Detta protokoll ska vara öppet för undertecknande av alla stater. 2.Detta protokoll ska vara föremål för ratificering, godtagande eller godkännande av de stater som har undertecknat protokollet. 3.Detta protokoll ska vara öppet för anslutning av alla stater. 4.Ratifikations-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstru menten ska deponeras hos utrikesministeriet i Nederlän derna, som är depositarie för protokollet. Regionala organisationer för ekonomisk integration 1.Även regionala organisationer för ekonomisk integration som be står enbart av suveräna stater och som har behörighet inom en eller flera av de frågor som omfattas av detta protokoll får underteckna, godta, godkänna eller ansluta sig till protokollet. Den regionala organi sationen för ekonomisk integration ska i så fall ha samma rättigheter och skyldigheter som en fördragsslutande stat i den utsträckning som organisationen har behörighet i frågor som omfattas av detta protokoll. 2.Den regionala organisationen för ekonomisk integration ska, för undertecknandet, godtagandet, godkännandet eller an slutningen, skriftligen meddela depositarien i vilka frågor, som omfattas av detta protokoll, som behörighet har överförts till organisationen av dess medlemsstater. Organisationen ska utan dröjsmål skriftligen med dela depositarien varje ändring i dess behörighet, såsom den angavs i det senaste meddelandet enligt denna punkt. 3.En regional organisation för ekonomisk integration får vid tid punkten för undertecknandet, godtagandet, godkännandet eller anslut ningen, i enlighet med artikel 28, förklara att den är behörig i alla frågor som omfattas av detta protokoll och att medlemsstater, som har över fört behörighet till organisationen i aktuella frågor, kommer att vara bundna av protokollet i kraft av organisationens undertecknande, god tagande, godkännande eller anslutning. Alla hänvisningar till en fördragsslutande stat eller stat i detta protokoll ska i förekommande fall även gälla en regional organisation för ekonomisk integration som har tillträtt protokollet. För det fall en regional organisation för ekonomisk integration lämnar en förklaring i enlighet med punkt 3, ska varje hänvisning till en fördragsslutande stat eller stat i detta protokoll, i förekommande fall, även gälla organisatio nens medlemsstater. 1.Detta protokoll träder i kraft i den månad som följer efter utgången av efter det att det andra ratifikations-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstrumentet som avses i artikel 23 har deponerats. 2.Därefter träder protokollet i kraft a)i förhållande till varje stat eller regional organisation för ekonomisk integration som avses i artikel 24 som senare ratificerar, godtar, godkänner eller ansluter sig till protokollet, i den månad som följer efter utgången av efter det att dess ratifikations-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstrument har deponerats, b)i förhållande till en territoriell enhet som protokollet har utsträckts till i enlighet med artikel 26, i den månad som följer efter utgången av efter den underrättelse som avses i den artikeln. Förklaringar rörande olika rättssystem inom en stat 1.En stat som har två eller fler territoriella enheter i vilka olika rättssystem tillämpas i frågor som omfattas av detta protokoll får, för undertecknande, ratificering, godtagande, godkännande eller anslutning, i enlighet med artikel 28, förklara att protokollet ska omfatta alla dess territoriella enheter eller bara en eller några av dem, och får när som helst ändra detta genom en ny förklaring. 2.En sådan förklaring ska meddelas depositarien och uttryckligen ange de territoriella enheter på vilka protokollet är tillämpligt. Instrument som deponeras av en regional organisation för ekono misk integration ska inte beaktas med avseende på ikraftträdandet av Om en stat inte avger någon förklaring enligt denna artikel, ska konventionen omfatta alla dess territoriella enheter. Europeiska unionens officiella tidning L 331/23 Denna artikel ska inte vara tillämplig på regionala organisationer för ekonomisk integration. Inga förbehåll får göras mot detta protokoll. 1.Förklaringar som avses i artiklarna 24.3 och 26.1 kan avges i samband med undertecknandet, ratificeringen, godtagandet, godkännan det eller anslutningen eller därefter, och får ändras eller återtas när som helst. 2.Förklaringar, ändringar och återtaganden ska meddelas deposita 3.En förklaring som avgetts i samband med undertecknandet, rati ficeringen, godtagandet, godkännandet eller anslutningen får verkan som protokollet träder i kraft för den berörda staten. 4.Förklaringar som avges , och eventuella ändringar eller återtaganden av en förklaring, får verkan i den månad som följer efter utgången av efter den dag då meddelandet mottogs av depositarien. En fördragsslutande stat till detta protokoll får säga upp protokol let genom ett skriftligt meddelande ställt till depositarien. Uppsägningen får begränsas till vissa territoriella enheter i en stat med flera olika rättssystem på vilka protokollet är tillämpligt. En uppsägning får verkan i den månad som följer efter utgången av efter den dag då meddelandet mottogs av depositarien. När en längre uppsägningstid anges i medde landet, får uppsägningen verkan efter utgången av efter den dag då meddelandet mottogs av depositarien. Depositarien ska underrätta medlemsstaterna i för in ternationell privaträtt och andra stater och regionala organisationer för ekonomisk integration som har undertecknat, ratificerat, godtagit, god känt eller anslutit sig i enlighet med artiklarna 23 och 24 om a)de undertecknanden, ratificeringar, godtaganden, godkännanden och anslutningar som avses i artiklarna 23 och 24, b)dagen för protokollets ikraftträdande enligt artikel 25, c)de förklaringar som avses i artiklarna 24.3 och 26.1, d)uppsägningar som avses i artikel 29. Till bekräftelse härav har undertecknade, därtill vederbörligen befullmäk tigade, undertecknat detta protokoll. Upprättat i på engelska och franska språken, vilka båda texter är lika giltiga, i ett enda exemplar som ska deponeras i regerings arkiv, och varav en bestyrkt kopia på diplomatisk väg ska tillställas varje medlem i konferensen för internationell privaträtt för dess tjugo första session och till övriga stater som deltog i den sessionen. Sammanfattning av betänkandet (SOU 2010:59) Utredningen har i uppdrag att föreslå de kompletterande bestämmelser som behövs till den av Europeiska unionens (EU:s) råd antagna förordningen (EG) nr 4/2009 om domstols behörighet, tillämplig lag, erkännande och verkställighet av domar samt samarbete i fråga om underhållsskyldighet (underhållsförordningen). I uppdraget ligger att analysera underhållsförordningen och belysa likheter och skill- nader i förhållande till framför allt I-förordningen1 och Haag- konventionen av om internationell indrivning av underhåll till barn och andra familjemedlemmar (Haagkonven- tion). Utredningen ska vidare undersöka vilka kompletterande författ- ningsbestämmelser som behövs med anledning av underhållsförord- ningen, inklusive den hänvisning som finns i förordningen till Haag- protokollet av om tillämplig lag avseende under- hållsskyldighet (Haagprotokoll). Särskild uppmärksamhet ska fästas vid frågor om rättshjälp, hinder mot och uppskjutande av verk- ställighet, informationsutbyte och sekretess samt tillgång till och hante- ring av personuppgifter. Utredningen ska också föreslå de författningsändringar som ett fram- tida tillträde till ger anledning till. En del i arbetet är att undersöka hur svensk rätt förhåller sig till bestämmelserna i konventionen och att analysera konsekvenserna av att blir bundet av konventionen. I sammanhanget ska även förhållandet till andra inter- nationella instrument på området belysas. Särskild uppmärksamhet ska fästas vid frågor om rättsligt bistånd, informationsutbyte och därtill hörande frågor om sekretess samt frågor om exekvaturförfarande och verkställighet. I den mån frågan aktualiseras ska utredningen ta ställning till hur konventionen bör införlivas i svensk rätt. I uppdraget ingår också att ta ställning till om konventionens tillämpningsområde helt eller delvis bör utvidgas och om det finns anledning att reservera sig, i enlighet med vad som är möjligt enligt konventionen. Utredningen ska ge förslag på vilken myndighet som bör utses till centralmyndighet i förhållande till underhållsförordningen och och överväga om vissa uppgifter bör handhas av cen- tralmyndigheten eller av andra organ. Tillämpningsområden och förhållande till andra internationella instrument Syftet med underhållsförordningen är att ge en underhållsberättigad person bättre möjligheter att hävda sina rättigheter. Detta ska uppfyllas genom att göra det enkelt att få ett avgörande i en medlemsstat som 1 Rådets förordning (EG) nr 44/2001 av om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område. automatiskt är verkställbart i en annan medlemsstat utan några forma- Förordningen innehåller bl.a. bestämmelser om internationell behörighet, tillämplig lag (i form av en hänvisning till Haag- protokoll, se vidare nedan), erkännande och verkställighet samt sam- Underhållsförordningen ersätter I-förordningen när det gäller frågor om underhåll. Den nordiska konventionen mellan , , , och angående indrivning av under- hållsbidrag2 får dock fortsätta att tillämpas. tillämplig på underhållsskyldighet som har sin grund i familje-, släkt- skaps-, äktenskaps- eller svågerlagsförhållanden. kan betraktas som underhållsberättigade i förordningens mening, t.ex. om det finns en statlig fordran på återbetalning av utbetalat underhållsstöd. Underhållsförordningen kommer att vara direkt tillämplig i . Syftet med är att säkerställa en effektiv internationell indrivning av underhåll till barn och andra familjemed- Det ska uppnås bl.a. genom att det inrättas ett system för sam- arbete och genom att det ställs krav på effektiva åtgärder för en snabb verkställighet av avgöranden om underhåll. på underhållsskyldighet som grundar sig på ett föräldra-barnförhållande mot en person samt under vissa förutsättningar mot make (eller förutvarande make). Det är också möjligt att utvidga konventionens Utredningen har haft att utgå ifrån att det kommer att vara EU som tillträder och därigenom binder medlemsstaterna till konventionen, något som kommissionen har I sitt förslag till rådsbeslut har kommissionen vidare föreslagit att EU ska meddela en förklaring som innebär att konventionens hela tillämpningsområde utvidgas, så att det överensstämmer med förord- EU har inte tagit ställning till förslaget. så sker kommer att bli bundet av EU:s ställningstagande. års ersätter Haagkonvention3 och 1973 års Haagkonvention4 i förhållandet mellan de fördragsslutande staterna. Även New om indrivning av underhållsbidrag i Haagprotokoll innehåller bestämmelser om tillämplig lag på underhållsskyldighet som har sin grund i familje-, släktskaps-, äkten- skaps- eller svågerlagsförhållande. Protokollet är tänkt att komplettera , och ska enligt en särskild hänvisning i under- hållsförordningen tillämpas när behörighet utövas enligt förordningen. EU har tillträtt Haagprotokoll. 2Konventionen mellan , , , och undertecknad i angående indrivning av underhållsbidrag, samt överenskommelsen med , , och om ändring i nämnda konvention, undertecknad i . 3Haagkonventionen av om erkännande och verkställighet av avgöranden om underhåll till barn. 4Haagkonventionen av om erkännande och verkställighet av avgöran- den angående underhållsskyldighet. 5Förenta nationernas konvention av om indrivning av underhållsbidrag i utlandet. Underhållsförordningen reglerar när medlemsstaternas myndigheter ska ha internationell behörighet i frågor som gäller underhållsskyldighet. Behörighet finns hos domstolen i det land där svaranden eller den under- hållsberättigade har hemvist. Behörighet finns vidare hos den domstol som enligt sitt eget lands lag är behörig att pröva en talan om någons rättsliga status eller om föräldraansvar när frågan om underhåll har samband med den talan, såvida inte behörigheten endast grundar sig på den ena partens medborgarskap. Det finns också vissa möjligheter enligt underhållsförordningen att avtala om att domstolarna i en viss medlems- stat ska vara behöriga. Avtalsfriheten är mer begränsad än i I- förordningen och gäller inte vid tvister om underhållsskyldighet mot barn . Behörighet kan även finnas på den grunden att svaranden går i svaromål inför domstolen. Därutöver finns bestämmelser om subsi- diär behörighet och om behörighet i undantagsfall (t.ex. om det är omöj- ligt att få ett avgörande i en tredjestat till vilken tvisten har nära anknyt- ning). Det finns också en bestämmelse som begränsar möjligheten för en underhållsskyldig att väcka en ny talan om det redan finns ett avgörande. Underhållsförordningen är i den bemärkelsen heltäckande genom att den inte medger rätt till allmänt tillämpliga, autonoma, behörighets- bestämmelser. Utredningen föreslår därför att 3 kap. 6 och 12 §§ lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äkten- skap och förmynderskap, som ger svenska domstolar rätt att utöva internationell behörighet i bl.a. frågor om underhåll, ska ändras så att de inte längre omfattar underhållsfrågorna. Däremot påverkar underhålls- förordningen inte tillämpningen av konventioner och avtal som gäller när förordningen träder i kraft, vilket innebär att de båda Luganokonven- tionerna fortfarande kommer att gälla.6 Om en svarande har hemvist i en Luganostat, som inte är en av EU:s medlems- stater, ska alltså svenska domstolar utöva behörighet enligt den Lugano- konvention som gäller i förhållande till den andra staten. Vidare kommer, enligt underhållsförordningen, Luganokonvention att tillämpas om parterna har avtalat om att exklusiv behörighet ska finnas i en Luganostat som inte är en EU-medlemsstat. Detta gäller dock inte i fråga om underhåll till barn. innehåller endast s.k. indirekta behörighets- regler. Dessa innebär att en fördragsslutande stat är skyldig att erkänna och verkställa ett avgörande endast om avgörandet har meddelats i en fördragsslutande stat dit svaranden eller den underhållsberättigade hade en viss i konventionen specificerad typ av anknytning. Det finns också en bestämmelse som begränsar rätten att väcka talan. Den överensstämmer med regleringen i underhållsförordningen som begränsar möjligheten för en underhållsskyldig att väcka talan om det redan finns ett avgörande. 6 Konventionen av om domstols behörighet och erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (Luganokonvention) och konven- tionen av om domstols behörighet och om erkännande och verk- ställighet av domar på privaträttens område (Luganokonvention). EU har tillträtt Haagprotokoll och det innebär att alla medlems- stater utom och är bundna av protokollet. För svensk del medför protokollet att ett i det närmaste oreglerat område regleras. Huvudregeln enligt protokollet är att underhållsskyldighet ska regleras av lagen i den stat där den underhållsberättigade har hemvist. Vissa undantag har utarbetats till förmån för vissa underhållsberättigade per- soner, när en tillämpning av hemviststatens lag inte ligger i deras intresse. Undantag gäller t.ex. i fråga om föräldrars underhållsskyldighet mot sina barn och barns underhållsskyldighet mot sina föräldrar. Om en underhållsberättigad person, som omfattas av undantagsreglerna, inte kan få underhåll enligt hemviststatens lag ska domstolslandets lag tillämpas. Vidare ska domstolslandets lag tillämpas om den underhållsberättigade har väckt talan i den underhållsskyldiges hemviststat. Om den under- hållsberättigade inte kan få underhåll enligt lagen i den staten ska emel- lertid lagen i den underhållsberättigades hemviststat tillämpas i stället. Om den underhållsberättigade inte kan få underhåll med stöd av någon av lagarna ska, om den underhållsskyldige och den underhållsberättigade är medborgare i samma stat, lagen i den staten tillämpas. Även för underhållsskyldighet mellan makar, tidigare makar eller parter i ett äktenskap som annullerats, finns det undantag. Om lagen i en annan stat än den underhållsberättigades hemviststat, särskilt den där de senast hade gemensam hemvist, har närmare anknytning till äktenskapet ska lagen i den staten tillämpas. Det förutsätter emellertid dels en invänd- ning från part, dels en bedömning av om det finns en närmare anknytning mellan lagen i den andra staten och äktenskapet.