prop · GZ031d33 · 2011-09-20 00:00:00 — arbetar även för att öka förståelsen för vikten av information om kemikalier i varor. I den resolution om hållbar utveckling och som antogs i beslutades att en FN-konfe- rens om hållbar utveckling, on Sustainable Development, ska äga rum i . Syftet med konferensen är att säkra ett förnyat politiskt åtagande för hållbar utveckling och utvärdera framsteg och brister i genomförande av tidigare överenskommelser från toppmöten om hållbar utveckling samt diskutera nya utmaningar. Teman för konferensen är grön ekonomi inom ramen för 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning samt det institutionella ramverket för hållbar utveckling. och roll blir viktiga komponenter i frågan om utvecklingen av det institutionella ramverket. Inom EU har en ny strategi för tillväxt och sysselsättning (EU 2020) förhandlats fram. Rådet beslutade om fem huvudmål och om delar i en övervakningsmekanism. Ett av målen är det s.k. 20/20/20-målet för klimat och energi. Översynen av den inre marknaden bidrar också till att uppfylla målen i EU 2020. Strategin ska genomföras genom ett antal flaggskeppsinitiativ. Ett sådant initiativ handlar om resurseffektivitet och ett annat om innovationer. Som ett led i arbetet ska kommissionen ta fram en färdplan för resurseffektivitet baserat på meddelandet Ett resurseffektivt flaggskeppsinitiativ under 2020-strategin. Regeringen välkomnar initiativet och ser fram emot konkreta förslag i färdplanen bl.a. fortsatta insatser kring rätt prissättning genom effektiva marknadsinstrument, policyintegrering, teknikutveckling och innovationer, framtagande av livscykeldata, giftfria och resurseffektiva kretslopp och förändrade konsumtionsmönster. i de tre pilotlänen för grön utveckling har utsetts för att stödja andra länsstyrelser och utveckla det regionala klimat- och energistrategiarbetet och därigenom utvecklingen mot en grön ekonomi. Länsstyrelserna i pilotlänen får ett extra stöd om vardera 20102013. Rapporter om upplägget för arbetet har presenterats av länsstyrelserna i pilotlänen. Se vidare under miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan och utgiftsområde 21, Energi. Regeringens ambition är att ska vara ett föregångsland för god miljö och hållbar utveckling, både nationellt och internationellt. Vi måste agera nationellt för att ta vårt ansvar, men också förstå att globala problem kräver globala svar. Det övergripande målet för den svenska miljöpolitiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Klimatförändringarna är tillsammans med bevarandet av biologisk mångfald, havsmiljö och giftfri miljö regeringens mest prioriterade miljöfrågor. Det förutsätter en ambitiös miljöpolitik i , inom EU och i andra internationella sammanhang. Miljöutmaningen handlar om att bevara naturens värden, som människans uppfinningsrikedom och marknadens utvecklingskraft utnyttjas för att främja en hållbar livsstil och skapa hållbara samhällen. En framgångsrik miljöpolitik respekterar äganderätten och tar tillvara människans möjlighet att bidra och utvecklas i samklang med naturen. ska visa ledarskap till hållbar utveckling. Den miljöpolitiska uppgiften handlar om att: Utveckla ett globalt samarbete som ger förutsättningarna för en ny utvecklingsväg mot en hållbar utveckling. Utveckla förutsättningar för att ny teknik introduceras som ersätter det ohållbara med hållbart. Forskning och näringsliv behöver mobiliseras, liksom stimulanser till ett teknikskifte behövs. Utveckla ekonomiska styrmedel och fasa ut miljöskadliga subventioner. Att använda marknadens mekanismer för att förbättra miljön är på så sätt en förutsättning för en effektiv miljöpolitik. nödvändig runt om i världen. Regeringens hantering av miljömålen, klimatutmaningen och den ekonomiska tillväxt- och näringspolitiken syftar till att skapa en långsiktig välfärd, förbättrat miljötillstånd, nya jobb och innovationer. Genom denna utveckling mot en grön ekonomi, med en allt större tjänstesektor och växande företag inom miljöteknik, minskar vi utsläppen nationellt och bidrar genom export till att minska utsläppen globalt. ska som ett rikt, industrialiserat och högteknologiskt land utvecklas mot en grönare ekonomi i samklang med jordens klimat- och miljövillkor som brukar naturen utan att den förbrukas. För perioden 19902008 har de svenska utsläppen av växthusgaser minskat med som BNP har ökat . För perioden 19902009 minskade utsläppen med och BNP ökade med . Till de stora minskningarna av både utsläpp och BNP bidrog till stor del nedgången i världsekonomin som följd av finanskrisen. Ekonomiska styrmedel har visat sig ha en god effektivitet i miljöpolitiken. införde som ett av de första länderna koldioxidskatt . Andra länder har tagit efter. har också utvecklat nya styrmedel, som de gröna elcertifikaten, för att bygga ut förnybar energi. Marknader för utsläppshandel är ytterligare ett Utveckla medverkan från berörda i miljöexempel. Tillsammans med andra föregångs- politiken, allt ifrån globala till lokala aktörer. Utveckla skyddet av värdefull natur. För att göra detta krävs det en tydligare kartläggning och värdering av naturens ekosystemtjänster. Miljöutmaningarna är gränsöverskridande. För att nå resultat är det internationella samarbetet avgörande. Miljötillståndet i är i mycket hög grad beroende av vilka åtgärder som vidtas inom både EU och internationellt. ska därför fortsätta att driva på reformer av den internationella miljöarkitekturen som på ett effektivt sätt stödjer genomförande och integrering av miljöhänsyn på nationell nivå. Men det finns ett stort behov av ledarskap. Det behövs länder som går före och visar att det går att minska miljöbelastningen som goda förutsättningar skapas för tillväxt och välfärd. Med nationella åtgärder kan visa väg för den omställning som är länder har gjort pionjärinsatser för att utveckla Kyotoprotokollets mekanismer för internationella klimatinsatser. Rätt utformade är detta viktiga styrmedel som använder marknadens drivkrafter för att främja det hållbara. Med ekonomiska styrmedel baserade på principen att förorenaren betalar, kan rätt pris på miljöpåverkan styra produktion och konsumtion på ett kostnadseffektivt sätt mot hållbara lösningar. Föroreningar i luft, vatten och jord påverkar naturen och hälsan. Den ekonomiska aktiviteten bakom dessa föroreningar kan ge kortsiktiga positiva effekter på BNP. Vad som däremot inte alltid syns är de negativa effekterna för samhället. Det behövs både internationellt och nationellt utvecklade sätt att mäta hållbar utveckling och naturens tjänster. Därför ska regeringen aktivt bidra till det arbete som görs inom EU och för att identifiera fler indikatorer för att komplettera BNP. arbeta för att det tas fram tydliga och mätbara indikatorer bortom , där hänsyn tas till klimatförändringar, biologisk mångfald och resurseffektivitet. Ett viktigt arbete kommer att vara att öka kunskapen om värdet av de tjänster som naturen ger oss. Att synliggöra värdet av s.k. ekosystemtjänster, som exempelvis våtmarkernas vattenrenande förmåga, insekters pollinering av växter eller fjällens och skogarnas möjlighet till naturupplevelser, är ett steg mot att utveckla ytterligare marknadsekonomiska lösningar, såsom ekonomiska styrmedel, för att minska vår miljöbelastning och påskynda arbetet med att bevara den biologiska mångfalden. En framåtsyftande miljöpolitik ställer höga miljökrav och förutsätter både ekonomiska styrmedel och satsning på forskning och innovationer av samt en bred tillämpning av miljöteknik. Miljöresultaten märks i människors vardag, genom åtgärder som genomförs på regional och lokal nivå, av kommuner, företag, ideella organisationer och enskilda människor. Regeringen strävar efter att bygga en miljöpolitik som tar vara på kraften och engagemanget hos företag, civilsamhälle och enskilda. Det lokala vattenvårdsarbetet, regionaliseringen av rovdjursförvaltningen och dialogen med markägare och andra lokala intressenter i naturvårdsarbetet är konkreta exempel på hur regeringen kombinerar viktiga insatser för miljön med ett ökat engagemang och inflytande hos de människor som berörs av besluten. En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimatförändringarna är en av vår tids största utmaningar och därmed regeringens högst prioriterade miljöfråga. Den primära utgångspunkten i arbetet är att klimatförändringen är ett globalt problem. Att minska utsläppen av växthusgaser är en global utmaning som därmed kräver globala lösningar. FN har enats om att den globala temperaturökningen inte får överstiga två grader, men de åtaganden som har gjorts är knappast tillräckliga för att på ett tillfredsställande sätt minska utsläppsnivåerna. IPCC har gjort bedömningen att de globala klimatutsläppen behöver minst halveras till 2050 jämfört med för att undvika de värsta konsekvenserna. Den industrialiserade delen av världen behöver minska sina utsläpp med upp till 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Utsläppen per capita globalt bedöms behöva minska till och vara mindre än ett ton vid seklets slut. internationella överenskommelser om radikalt minskade utsläpp av växthusgaser är helt avgörande för att nå framgångar i det globala klimatarbetet. verkar för ett långsiktigt mål om minst en halvering av de globala utsläppen till 2050 och ett beslut om att de globala utsläppen måste börja minska . och EU ska därför fortsätta att med kraft driva på för en tillräckligt kraftfull internationell klimatöverenskommelse. Den nya överenskommelsen behöver ange mer kraftfulla utsläppsminskningar, omfatta fler växthusgaser och fler länder, samt uppfylla kraven om en rättvis och hållbar global utveckling. har en stark tradition och hög ambition, och därmed också ansvar, i den internationella processen för att nå en överenskommelse om lägre utsläppsnivåer. samarbetar med de länder som har högst ambitioner på klimatområdet och som vill gå före. Detta för att inspirera andra länder att i samarbete minska klimatpåverkan. ska initiera långsiktigt strategiskt samarbete med utvecklingsländer för överföring av grön teknik, investeringar, anpassningsåtgärder och skydd av skog. Det behövs länder som går före och visar att det går att minska utsläppen som goda förutsättningar skapas för tillväxt och välfärd, och därmed för ett gott liv. Regeringen har tydligt slagit fast att ska visa detta ledarskap i klimatarbetet, både med vad vi gör här hemma och internationellt. Vi höjde därför kraftigt ambitionen för att minska utsläppen i och genom internationella klimatinsatser under förra mandatperioden; vi satte upp de högsta klimatambitionerna i och som första industriland lade vi fast en strategi för att göra oss oberoende av fossil energi. Vi gick till val på att ge förutsättningar för ett som visar ledarskap genom en ambitiös klimat- och energipolitik med klimatmål som är högre än vad som följer av internationella överenskommelser. Med nationella åtgärder kan visa vägen för den omställning som är nödvändig runt om i världen. Endast om vi vidtar åtgärder på hemmaplan blir vi trovärdiga som engagerad aktör i internationella förhandlingar. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Samarbetet inom EU är viktigt för att åstadkomma utsläppsminskningar och avgörande för att åstadkomma en global klimatöverenskommelse. Genom EU kan vi se till att en viktig region i världen samarbetar ambitiöst på klimatområdet och vidtar åtgärder som dels minskar utsläppen och människans negativa påverkan, dels kan tjäna som ett föredöme för resten av världen. För att EU:s politik ska bli tillräckligt ambitiös krävs att enskilda medlemsländer är beredda att gå före. är EU plattformen för en klimatpolitik där gemensamma krav och spelregler skapas över hela . EU ska minska sina utsläpp till 2020 jämfört med , inom ramen för ett internationellt klimatavtal, där andra utvecklade länder gör motsvarande åtaganden. Kommissionen ska nu ta fram en analys av hur 30-pro- centmålet ska kunna fördelas och genomföras inom EU. vill se att EU sätter mål på vägen mot det övergripande målet om 80 till 95 procents utsläppsminskning . arbetar för att EU ska föra en ambitiös klimatpolitik, t. ex. genom att utarbeta en plan för att minska utsläppen och att verka för att EU:s alla medlemsländer inför en nationell koldioxidskatt i sektorer utanför EU:s utsläppshandelssystem. Utvecklingen visar att EU-15 är på väg att uppfylla sitt gemensamma åtagande att minska utsläppen för perioden 20082012 jämfört med . För EU-27 har utsläppen minskat med . Vårt nationella mål är att utsläppen för ska minskas jämfört med . Målet avser verksamheter som inte omfattas av systemet för handel med utsläppsrätter och innebär att utsläppen av växthusgaser ska vara koldioxidekvivalenter lägre 2020 i förhållande till nivå. Minskningen ska ske genom utsläppsreduktioner i och i form av investeringar i andra EU-länder eller flexibla mekanismer som Clean Development Mechanism (CDM). Den överföring av verksamheter som skett och kommer att ske från den icke handlande sektorn till den handlande sektorn kan komma att påverka det nationella klimatmålet. Regeringen avser återkomma till denna fråga. Den långsiktiga visionen är att inte har några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Det innebär en genomgripande och omfattande utveckling och kräver bred medverk- an från lokal och regional nivå, näringsliv, och myndigheter. Regeringen ska bygga vidare på den ambitiösa klimat- och energipolitiken genom att ta fram strategier och konkreta förslag för att skapa ett utan klimatutsläpp till 2050. har i uppdrag att i samråd med andra myndigheter samt med länsstyrelserna lämna ett underlag för en svensk färdplan som ska beskriva hur utsläppsminskningarna kan se ut och hur minskningen bör fördelas mellan olika sektorer för att nå målet på ett kostnadseffektivt sätt. Lokal och regional mobilisering är nödvändig och där kommer kommunerna och länsstyrelserna ha en viktig roll. Länsstyrelserna ges i uppdrag att starta dialoger för att ge underlag till om hur den lokala och regionala nivån kan bidra för ett utan nettoutsläpp av växthusgaser. De regionala klimat- och energistrategierna, som länsstyrelserna fått i uppdrag att ta fram i bred samverkan, är en viktig grund för det arbetet. Även länsstyrelserna i , och har som länsstyrelser i pilotlänen för grön utveckling viktiga roller som inspiratörer. De olika aktiviteterna inom ramen för arbetet med färdplanen skapar en drivkraft i det svenska nationella klimatarbetet. Frågan om hur vi ska nå visionen om inga nettoutsläpp ska vara politiskt prioriterad lokalt, regionalt och nationellt. Genom dialog och delaktighet i processen med att ta fram färdplanen skapas en nationell förankring med det civila samhället, offentliga institutioner, berörda sektorer i näringslivet och allmänheten i stort. Arbetet med anpassning till ett förändrat klimat i behöver stärkas och samordnas, både på central och regional nivå. Vidare måste kunskap om klimatanpassning spridas och genomsyra hela samhället och vara en del av myndigheters och organisationers verksamhet. Stora framtida kostnader kan därmed minskas eller till viss del undvikas. De positiva effekterna kan också bättre tas till vara. De stora omställningar som samhället står inför kräver olika typer av åtgärder för att minska sårbarheten och anpassa verksamheter till ett successivt förändrat klimat. För att klara detta krävs en fortsatt uppbyggnad, förmedling och samordning av kunskap, både nationellt och regionalt. Regeringen avser därför att inrätta ett nationellt för klimatanpassning vid Ett för klimatanpassning kan fungera som en nod där kunskapen samlas och utvecklas och förmedlas till olika delar av samhället. Centrumet ska framför allt samla in, sammanställa och tillgängliggöra kunskap som tas fram regionalt, nationellt och internationellt om klimatanpassning. relevanta myndigheter kan bistå det föreslagna kunskapscentrumet, liksom länsstyrelserna som har det regionala samordningsansvaret för klimatanpassningsfrågor. Satsningen på länsstyrelsernas arbete med klimatanpassning på lokal och regional nivå fortsätter. Arbetet på regional nivå ger också ett viktigt kunskapsflöde till det föreslagna nationella kunskapscentrumet. För att tillgodose de ökande kraven på basunderlag för klimatanpassningsåtgärder satsas medel på Lantmäteriets, SGI:s och MSB:s verksamheter för insamling och utveckling av olika typer av geografisk och geoteknisk information. Basunderlaget utgör en viktig nyckelkomponent i utvecklingen av klimatanpassningsarbetet. Tillsammans med kompetensen hos det nationella kunskapscentret kan det tjäna som underlag för myndigheters arbete samt för regionala handlingsplaner för klimatanpassning. Det är av stor vikt att produktionen av förnybar el kan öka i enlighet med uppställda mål. Förenklingar avseende nätanslutning av anläggningar för förnybar elproduktion behöver därför fortsätta att genomföras. Regeringen bedömer att det är angeläget att följa upp tillståndsprocesser för etablering av ny förnybar elproduktion samt att göra en översyn av processerna för nätanslutning, nätförstärkning respektive nätutbyggnad till följd av den höjda ambitionen för elcertifikatsystemet. Tillståndsprocesserna för både ny energiproduktion och kraftnät måste fortsätta att förenklas och förkortas. Klimatförändringen har en direkt koppling till utvecklingen i utvecklingsländerna, särskilt i de minst utvecklade länderna och för de mest sårbara befolkningsgrupperna. Klimatförändringarna visar redan på ett stort behov av anpassning. De industrialiserade länderna har ett särskilt ansvar för att finansiera anpassningsåtgärder. Särskilt stöd behöver ges till de utvecklingsländer som minst av alla har orsakat problemen, men drabbas hårdast. Under svenskt ordförandeskap i EU drev framgångsrikt på för att få fram ett ökat 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 stöd till utvecklingsländerna, ett arbete som fortsätter. Enligt beslut på FN:s klimatmöten ska utvecklingsländerna samlat få ett klimatbistånd på . Av dessa bidrar EU med den största enskilda delen, en tredjedel av den totala summan. ska gå till åtgärder för begränsning och anpassning i utvecklingsländer. Viktigt är även att det klimatbistånd som ges är nytt och additionellt, samt att ansträngningar görs att finna nya former av finansiering utöver den offentliga, som ett led i en internationell process. klimatbistånd ska utvecklas och allt bistånd ska klimatsäkras. De insatser som görs inom miljö-, vatten-, och energiområdena ska ha en tydlig klimatprofil och ska verka för att klimatperspektivet ska integreras i mottagarländernas egna utvecklingsstrategier. Under 20092012 satsar regeringen på klimat och utveckling i biståndet. Insatser för att stödja anpassning till klimatförändringarna kan innebära åtgärder som syftar till att minska människors sårbarhet, exempelvis investeringar i hälsa, sanitet, fungerande ekosystem, mark och uthålligt jordbruk och tillgång till vatten, liksom projekt som är direkt relaterade till klimat, exempelvis väderprognoser och byggande av . Regeringen har utsett fyra särskilt prioriterade utvecklingsländer där genomför ett utökat samarbete på klimatområdet: , , och . De olika samhällssektorerna ska i högre utsträckning än bära sina kostnader för växthusgasutsläpp. Alla sektorer måste bidra till att klimatmålen kan nås, det gäller t.ex. energi, transport, jord- och skogsbruk, avfallshantering, industri och byggande. Transportinfrastrukturen utvecklas mot att skapa kommunikationer som är förenliga med miljö- och klimatmål. I princip bör alla transportslag bära sina kostnader för koldioxidutsläpp. Regeringen verkar därför för att både luftfartens och sjöfartens utsläpp inkluderas i en framtida internationell klimatregim och att internationella åtgärder genomförs för att minska dessa utsläpp. Sektorerna har också en viktig roll att inom sin verksamhet bidra till att den biologiska mångfalden bevaras och förstärks, till exempel genom bevarandet av grön infrastruktur och minskade utsläpp av miljöskadliga ämnen. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Ett av de viktigaste instrumenten för att minska utsläppen är systemet för handel med utsläppsrätter. av EU:s utsläpp av växthusgaser täcks av systemet. EU har beslutat att flyget ska ingå i utsläppshandeln . Handelssystemet infördes och fler länder och regioner tar intryck av erfarenheter. Genom att handelssystemet sätter ett internationellt pris på koldioxidutsläppen kan marknadens krafter användas för kostnadseffektiva utsläppsminskningar. Verkningsfulla insatser mot klimatförändringar förutsätter internationell samverkan. Ett effektivt sätt att bidra till utsläppsminskningar utanför är att öka tillgängligheten till klimatsmart teknik. Genom internationellt samarbete kan de globala insatserna mot klimatförändringar omfatta mer långtgående åtaganden och genomföras i enlighet med klimatkonventionens princip om kostnadseffektivitet. Ett sätt för industriländerna att ta ansvar för finansiering av åtgärder i utvecklingsländer och bidra till tekniköverföring är mekanismen för ren utveckling (CDM) och de nya mekanismer som integreras i en ny FN-överenskommelse om minskningar av klimatutsläpp. Sådana mekanismer bidrar till stora och snabba utsläppsminskningar i utvecklingsländer och är viktiga instrument för investeringar av grön teknologi i växande ekonomier och utvecklingsländer. CDM har blivit framgångsrik. beräknas CDM kunna bidra med utsläppsminskningar på över koldioxidekvivalenter. För del bedömer att utsläppsminskningar som uppnås genom investeringar inom CDM bör uppgå till totalt 2020. Regeringen avser att återkomma med en precisering av bidraget till målet och en strategi för hur det ska uppnås. Investeringarna bidrar även till att skapa en global utsläppsmarknad där det sätts ett pris på utsläppen även i länder utan bindande åtaganden om utsläppsminskningar. Det möjliggör för snabbt växande länder att inte behöva gå en koldioxidintensiv väg när ekonomin växer, utan i stället välja att redan från början investera i fossiloberoende teknik. Mot bakgrund av vunna erfarenheter och de långtgående globala utsläppsminskningar som är nödvändiga är det angeläget att CDM förbättras och förstärks. Andra kompletterande mekanismer utvecklas för tiden bortom 2012. insatser och program är viktiga bidrag till denna utveckling. FN-kontrollen av insatserna ska säkerställa att de går till åtgärder som annars inte skulle ha blivit av. Många länder subventionerar fortfarande i stor utsträckning fossil energi. En rapport till G20- länderna visar att stödet till att producera och konsumera fossila bränslen uppgår till . Fossilsubventioner står alltså för enorma summor pengar och genererar enorma mängder utsläpp. En total avveckling av världens subventioner av fossilbränsle till 2050 skulle enligt beräkningar minska de globala klimatutsläppen och stimulera till användning av förnybar energi och ökad energieffektivisering. Regeringen ska i internationella sammanhang och på hemmaplan verka för att subventioner till fossila bränslen fasas ut och avskaffas. I klimatpropositionen presenterades en samlad strategi för skatteändringar på energi- och miljöområdet som träder i kraft , 2013 och 2015. Skatteförslagen beslutades genom att antog propositionen Vissa punktskattefrågor med anledning av budgetpropositionen (prop. 2009/10:41). En kontrollstation för att analysera energibalans, kostnader och klimatpåverkan ska genomföras 2015. Energisystemet behöver utvecklas mot ökad energieffektivitet, klimathänsyn och ökad andel förnybar energi. Utbyggnaden av vindkraften utgör en av de viktigaste delarna i att uppfylla målet om ökad andel förnybar energi. Regeringen har avskaffat den så kallade dubbelprövningen av vindkraften i syfte att underlätta utbyggnaden. kommer kärnkraften att vara en viktig del av svensk elproduktion .