prop · GY03167 · 2011-09-13 00:00:00 — Ytterligare en positiv förändring är att fler internationella givare och organisationer arbetar med dessa frågor. policydialog och genom att arbeta med att öka medborgarnas Skr. 2010/11:167 medvetande om vikten av att förhindra tidiga graviditeter och hävda unga gravida flickors rätt till utbildning efter barnets födelse. : Dialog mot könsrelaterat våld I har fokus för dialogarbetet varit bekämpning av könsrelaterat våld. I stort har dialogarbetet bedrivits på samma sätt som i , men utan de ingångar som ett bilateralt samarbete på regeringsnivå möjliggör. Arbetet inriktades istället på att skapa en dialog mellan ett antal kvinnoorganisationer i i syfte att bidra till en sammanhållen och stark position för dessa inför framtagandet av lagen mot våld i nära relationer. För att stärka dialogarbetet ytterligare har Sida tagit fram en broschyr som visar kostnaderna av könsrelaterat våld. bygger sin roll som aktiv dialogpart på stöd till ett stort antal insatser som stärker kvinnors rättigheter, vilket gör till en av flera ledande biståndsgivare inom detta område i . Inom ramen för dialogen har fått möjlighet att medverka i ett förhör i ett offentligt utskott i samband med framtagandet av lagen mot våld i nära relationer. har arbetat med att stärka strategiska aktörer som den nationella paraplyorganisationen för jämställdhetsfrågor (National Womens Coalition) och fört samman olika aktörer från civila samhället som t.ex. en organisation som arbetar med våld mot kvinnor (Musasa project) och det zimbabwiska för kvinnofrågor (). Det har resulterat i en sammanhållen och stark position bland kvinnoorganisationerna Även om lagen mot våld i nära relationer har antagits saknas fortfarande resurser för att implementera lagen på ett effektivt sätt. Det svenska arbetat med koordinera relevanta organisationer från civila samhället har resulterat i en koherent service för våldsutsatta kvinnor. Genom att kvinnoorganisationerna samarbetar skapas också förutsättningar för genomslag i arbetet med att motverka våld mot kvinnor. 3.3.2Dialog med multilaterala organisationer: och /WTO Dialog med internationella utvecklingsfond () har Sida och fört en dialog med som varit fokuserad på kvinnors ekonomiska aktörskap påfyllnadsförhandlingarna av fönster för låginkomstländer, (förhandlingar mellan givarna och om dess policyinriktning och nya fleråriga finansieringsåtaganden) utse kommande treårsperioden (IDA16). Målet uppnåddes redan under det första förhandlingsmötet . Syftet var att påverka IDA:s verksamhet så att de systematiskt ökar sina investeringar för att främja jämställdhet i samarbetsländerna. vill särskilt se ökad jämställdhetsintegrering i den verksamhet som banken driver för att främja kvinnors ekonomiska aktörskap och landsbygdsutveckling. har komparativa fördelar inom dessa sektorer. Det skulle exempelvis kunna innebära att kvinnliga jordbrukare får tillgång till lån och jordbruksrådgivning för att förbättra sin produktion av grödor, eller att kvinnor får rätt till ägande och nyttjande av mark. Flera aspekter låg bakom beslut om att föra en strategisk dialog med om kvinnors ekonomiska aktörskap och arbetsvillkor. har gett stöd till handlingsplan för jämställdhet (Gender Equality as Smart Economics: A Gender Action Plan 20072010, GAP). bedömdes förutsättningarna för att gå vidare med en strategisk dialog avseende jämställdhet särskild goda. Bl.a. hade president vid årsmötet gjort särskilda åtaganden gällande jämställdhet, dessutom hade ett antal andra givare visat intresse för att öka investeringar i jämställdhet. stöd till handlingsplan för jämställdhet skapade en grund för Sidas dialog med jämställdhetsteam om hur arbetet kunde systematiseras inom verksamheten. Detta har skett i nära samarbete med UD som fört en parallell dialog med IDA-team. tog Sida initiativet till att inom /DAC:s formella nätverk om jämställdhet (GENDERNET) skapa en informell arbetsgrupp för att specifikt driva jämställdhet i IDA-16-förhandlingen. I gruppen ingick representanter från , , , , och . Som samordnare för gruppen tog Sida fram gemensamma budskap kring jämställdhet som framfördes av de olika länderna under förhandlingen. jämställdhetsteam bjöds in till ett möte med Sida och för att presentera processen och planeringen för . Därefter utarbetade Sida indikatorer för att mäta jämställdhet i processen, vilka sedan integrerades i övergångsplan för jämställdhet i . Därefter har aktivt drivit jämställdhetsfrågorna vid själva förhandlingsmötena, vid halvtidsöversynen av , inom den nordisk-baltiska kretsen och med andra likasinnade motparter i förhandlingarna och som EU-ordförande , med mycket gott stöd av Sida som expertmyndighet. Målet för dialogen, att anta jämställdhet som särskilt tema för IDA:s verksamhet , har uppnåtts. Den svenska dialogen bedöms vara ett stort bidrag till detta. arbetar nu vidare, i dialog med , med att precisera indikatorer för att mäta genomslaget av jämställdhet i processer och i portföljer i IDA-länderna. Dialog med /WTO:s internationella handelscentrum, ITC Hållbar fattigdomsbekämpning förutsätter ekonomisk tillväxt, tillväxt förutsätter konkurrenskraftiga företag samt fungerande handelsrelationer. Detta resonemang tillsammans med den prioritering av jämställdhet och kvinnors roll i utvecklingen ligger bakom Sidas beslut att föra en strategisk policydialog med ITC (). Dialogen förs , kopplat till Sidas finansiella stöd till ITC. ITC är FN-systemets centrala organ för handelsfrämjande och handelsutveckling som inrättades gemensamt av om handel och utveckling (on Trade and Development, ) och (). ITC:s uppdrag är att stödja den privata sektorn i utvecklingsländer och transitionsekonomier genom att stärka företagens konkurrenskraft, utveckla nya strategier för handelsfrämjande och öka förståelsen för de regelverk som styr internationell handel. är en av ITC:s viktigaste finansiärer och dialogpartners. I dialogen med ITC har Sida prioriterat tre teman: 1.Ökad fokus på fattigdomsreducering och tillväxt som gynnar fattiga män och kvinnor 3.Integrering av jämställdhet i ITC:s projekt och programhantering med fokus på kvinnor som ekonomiska aktörer. Tabellen nedan är exempel ur Sidas dialogplan som tydligt beskriver dialogfrågor, vem dialogen riktar sig mot, arenor och processer för dialogen, budskap och förväntade resultat. Exempel ur Sidas dialogplan för ITC 1) Direkt dialog 1) Integrering av 1) Att jämställdhet blir en obligatorisk del i ITC:s 2) Visualisering av 2) Förbättrad systematisk rapportering om jämställdhet i 3) Redovisning av kvantitativ data om kvinnligt deltagande 3) ITC:s jämställdhets- 4) Aktivt nå ut till TSI:s som Flera faktorer har bidragit till framsteg i dialogen med ITC. givare av basbudgetstöd och historiskt långsiktig partner har haft goda ingångar för dialog med ITC:s högsta ledning. allmänhet och dialogarbetet i synnerhet har präglats av ett nära samarbete mellan Sida, och ständiga representation i som på plats fört fram svenska budskap och ståndpunkter. samarbete har Sida ansvarat för substans och dialoginnehåll som representationen fört fram i olika fora, exempelvis det årliga mötet i den gemensamma rådgivande gruppen (). samarbetet mellan givare i både formella och informella konstellationer Skr. 2010/11:167 varit konstruktivt. har svarat för att utarbeta centrala styrdokument, parallellt med utveckling av metoder och kapacitet inom området som ansvariga för dialogen har använt. Resultaten av dialog med ITC om jämställdhetsintegrering och kvinnors ekonomiska egenmakt bedöms mycket goda. Jämställdhet har blivit en obligatorisk del i ITC:s interna kvalitetssäkringsarbete. Detta åskådliggörs av bildandet av en kvalitetssäkrande programkommitté vars uppgift är att bevaka hur olika projekt överensstämmer med organisationens strategiska prioriteringar och uppsatta mål, däribland millennieutvecklingsmål tre som syftar till ökad jämställdhet. Detta har varit en av Sidas rekommendationer som realiserats. Vidare har rapporteringen om jämställdhet ökat markant i ITC:s årsrapporter sedan dialogen initierades 2005. ITC har tagit en ledande roll för att integrera och driva frågorna om jämställdhet och handel. Ett exempel på detta var heldagsseminariet Round table: Gender Dimension of Aid for Trade som organiserades av ITC och WTO . Aid for Trade-initiativet lanserades vid i efter insikten att ökat marknadstillträde och handelsliberaliseringar inte var tillräckligt för att fattiga länder skulle lyckas expandera sin handel och dra nytta av handel som ett medel för ekonomisk utveckling. Aid for Trade-initiativet syftar till att ta ett helhetsgrepp på det handelsrelaterade biståndet. Syftet med seminariet var i första hand att uppmärksamma jämställdhetsaspekter inom Aid for Trade och att utifrån förberedda fallstudier diskutera hur man bäst kan integrera jämställdhetsaspekter inom Aid for Trade. Efter mötet skapades ett nätverk av experter kring handel och jämställdhet för att dela med sig av erfarenheter och inleda gemensamma projekt. 3.3.3 Sammanfattande bedömning av resultat gällande dialog De redovisade exemplen visar att dialog är en viktig metod för att uppnå resultat inom utvecklingssamarbetet. Det kan konstateras att de resultat som uppnåtts endast visar framsteg i processer som först på kan leda till konkreta förbättringar för ökad jämställdhet. Det är en utmaning att formulera konkreta mål för dialogarbetet och utifrån dessa utforma en framgångsrik dialog som bidrar till ökad När det gäller jämställdhet kan det även finnas behov av kompetensutveckling inom det specifika område som dialogen är inriktad på. För sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter har regeringen i samarbete med och Sida tagit fram och lanserat ett särskilt dialogmaterial för att stärka utlandsmyndigheternas kompetens att föra en effektiv dialog kring dessa frågor. Av exemplen ovan drar regeringen följande slutsatser : - Dialogen ska vara planerad, strukturerad och styrd av tydligt - Dialogen ska utgå från en analys av pågående processer/aktuella Skr. 2010/11:167 tendenser i landet/globalt för att identifiera strategiska tillvägagångssätt och partners. -Dialogen ska ledas och drivas på så hög politisk nivå som möjligt. -Dialogfrågan ska så långt möjligt länkas till pågående processer i landet (t.ex. revidering av utbildningspolicyn i och framtagandet av lagen mot våld i nära relationer i ) eller inom den organisation som ska påverkas (t.ex. och förhandlingarna). -Kopplingar mellan dialog och finansiella stöd ska om möjligt utnyttjas. -samlade kompetens och kapacitet ska utnyttjas. -Tillräckliga resurser måste avsättas för att föra en konstruktiv dialog. 4Resultat från det multilaterala utvecklingssamarbetet Detta avsnitt innehåller en redovisning och bedömning av resultat från jämställdhetsarbetet i fyra multilaterala organisationer: UNFPA, , och . För respektive organisation görs en kort redogörelse för organisationens mandat och hur man arbetar inom jämställdhetsområdet. Därefter följer en kort redogörelse för syn på organisationen, det svenska arbetet/engagemanget och det svenska finansiella stödet. För varje organisation har ambitionen varit att presentera en samlad redovisning av resultat från den verksamhet som organisationen stödjer inom jämställdhetsområdet. Redovisningen består av exempel från organisationens interna och externa verksamhet. För att illustrera den typ av verksamhet som organisationen stödjer återfinns ett konkret exempel på ett projekt eller program som organisationen arbetar med inom jämställdhetsområdet. Merparten av dessa exempel har erhållit öronmärkta stöd (multi-bi stöd) från . I slutet av varje avsnitt redovisas en samlad bedömning av uppnådda resultat och hur väl organisationen arbetar med att främja jämställdhet. (, UNFPA) arbetar med att följa upp det handlingsprogram som antogs i samband med om befolkning och utveckling (International Conference on Population and Development, ICPD) i . UNFPA:s tre fokusområden är befolkning och utveckling, reproduktiv hälsa och rättigheter samt jämställdhet. Hela UNFPA:s verksamhet vägleds av vikten av jämställdhet och kvinnors inflytande. Utöver målen i UNFPA:s strategiska plan 2008 2013 styrs verksamheten av ett strategiskt ramverk för jämställdhet och ökat inflytande för kvinnor 20082011. UNFPA arbetar för ökad jämställdhet både genom att integrera jämställdhet i all sin verksamhet Skr. 2010/11:167 och genom direkta insatser. Arbetet sker genom policydialog, påverkansarbete och tekniskt stöd för att bygga nationell kapacitet. Antagandet av det strategiska ramverket för jämställdhet och ökat inflytande för kvinnor 20082011 innebär förbättrade möjligheter för UNFPA att integrera jämställdhet i sin verksamhet. Inför utarbetande av ramverket gjordes en intern utvärdering av UNFPA:s arbete med jämställdhetsintegrering. Utvärderingen fann bl.a. att graden av jämställdhetsintegrering var ojämn inom organisationen, att personalen ibland saknade tillräckliga kunskaper om jämställdhet och att den kunskap som fanns var ojämnt fördelad inom organisationen. Det fanns en missuppfattning inom organisationen att endast utsedda fokalpunkter och rådgivare för jämställdhetsfrågor skulle arbeta med jämställdhet. Vidare framkom att användarvänliga verktyg för att integrera jämställdhet i verksamheten saknades och att det fanns ett behov av att inkludera indikatorer för jämställdhetsintegrering och stärkande av kvinnors egenmakt i UNFPA:s system för programmering och uppföljning. Det strategiska ramverket ska stärka UNFPA:s kapacitet och ansvarsutkrävande när det gäller jämställdhetsfrågor. Detta ska bl.a. ske genom obligatoriska kurser i jämställdhetsintegrering för all personal, integrering av jämställdhet i UNFPA:s redovisningssystem och förbättrad uppföljning av investeringar i jämställdhet. En utvärdering av genomförandet av det strategiska ramverket ska ske . 4.1.1Svenskt samarbete med UNFPA anser att UNFPA är en mycket relevant aktör i förhållande till målen för det svenska utvecklingssamarbetet och regeringens tematiska prioriteringar. Den interna effektiviteten bedöms vara god. System för resultatstyrning finns på plats, men ytterligare förbättringar är nödvändiga, bl.a. när det gäller redovisning av resultat och resultatbaserad budgetering. UNFPA:s externa effektivitet anses vara godkänd. Kapaciteten att leverera på landnivå begränsas till viss del av små finansiella resurser samt det faktum att UNFPA arbetar med frågor som är kontroversiella i flera länder. har ett mycket gott samarbete med UNFPA. Samarbetet med och påverkan på UNFPA sker genom vårt arbete i styrelsen, bilateral dialog och finansiellt stöd. har framför allt fokuserat på sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt förbättrad resultatstyrning i dialogen med UNFPA. är den näst största givaren av basbudgetstöd till UNFPA. uppgick det svenska basbudgetstödet till . Utöver basbudgetstöd bidrar , mestadels genom Sida, med öronmärkt stöd (s.k. multi-bi stöd) till UNFPA. Det svenska öronmärkta stödet uppgick till . beräknas det svenska basbudgetstödet till UNFPA uppgå till . 4.1.2Redovisning av resultat för att främja jämställdhet UNFPA redovisar resultat av verksamheten mot uppställda mål och indikatorer i den strategiska planen 20082013. Den rapportering som finns tillgänglig redovisar inte resultat av verksamheten på en aggregerad nivå. Redovisningen nedan redogör därför för enskilda exempel på hur UNFPA arbetar för att främja jämställdhet och vilka resultat som har uppnåtts. Två övergripande mål i UNFPA:s strategiska plan är av särskild relevans för jämställdhetsområdet. Det är målen om: -ökad jämställdhet och ökade möjligheter för kvinnor och unga flickor att utöva sina mänskliga rättigheter och leva utan diskriminering och våld och -universell tillgång till reproduktiv hälsa 2015 och universell tillgång till hiv-prevention 2010. Nedan redogörs för hur UNFPA arbetar med vart och ett av dessa. För att uppnå jämställdhetsmålet arbetar UNFPA bl.a. för att inkludera jämställdhet och kvinnors och flickors mänskliga rättigheter, särskilt kvinnors reproduktiva rättigheter, i nationella policyer, ramverk och lagar. UNFPA arbetar även för minskad förekomst av kvinnlig könsstympning och könsrelaterat våld. UNFPA:s arbete har bl.a. bidragit till att andelen länder med lagar i enlighet med säkerhetsrådsresolution om kvinnor, fred och säkerhet ökade från (UNFPA:s mål är ). Vidare ökade andelen länder som integrerar reproduktiva rättigheter i sin rapportering till kvinnokonventionen från . På ett mer konkret plan har detta arbete exempelvis bidragit till att familjeplanering inkluderats som en rättighet i konstitution och i den nationella utvecklingsplanen. För att minska förekomsten av kvinnlig könsstympning har UNFPA, tillsammans med , påverkat nationella institutioner och det civila samhället i tolv att överge praktiserandet av kvinnlig könsstympning. Arbetet har resulterat i att samhällen i , , , och har slutat praktisera kvinnlig könsstympning. I har 4 000 flickor i undgått att utsättas för könsstympning och mer än 9 000 familjer har valt att sluta utöva kvinnlig könsstympning. UNFPA har bidragit till framtagandet av regionala FN- strategier mot könsrelaterat våld i , och . Andelen länder med mekanismer för att övervaka och minska förekomsten av könsrelaterat våld har ökat från 2009, inklusive i humanitära situationer (UNFPA:s mål är ). Vidare har andelen länder som i utbildningen av hälsopersonal inkluderar behandling av patienter som utsatts för könsrelaterat våld ökat från 2009. Däremot har andelen kvalificerad hälsopersonal som behandlar personer som utsatts för könsrelaterat våld minskat från 2009. I återuppbyggnadsarbetet efter jordbävningen i har UNFPA varit samordnande för insatser relaterade till könsrelaterat våld. har bl.a. installerat 200 solcellslampor i mer än 20 läger för att möjliggöra för närmare 40 000 kvinnor och flickor att röra sig säkrare inom lägerområdena. För att uppnå målet om universell tillgång till reproduktiv hälsa och hiv-prevention arbetar UNFPA bl.a. för att möta efterfrågan på preventivmedel, förbättrad mödrahälsovård och stärkt hiv-prevention bland kvinnor. distribuerade UNFPA bl.a. 59 miljoner kvinnliga kondomer. I har UNFPA bidragit till att användandet av preventivmedel har ökat från 20062007. I samarbetade UNFPA med regeringen för att öka kapaciteten att tillhandahålla preventivmedel. Arbetet resulterade i att av landets hälsofaciliteter nu tillhandahåller fyra sorters preventivmedel. UNFPA arbetar också för att öka andelen hiv-smittade gravida kvinnor som får medicin för att förhindra överföring av smittan till barnet. skedde en ökning från . Exempel på program inom jämställdhetsområdet: UNFPA:s tematiska fond för mödrahälsa UNFPA:s tematiska fond för mödrahälsa startades . fick fonden i frivilliga bidrag. har bidragit med för perioden 20092012. Utöver bidrog , , och till fonden . Fonden för mödrahälsa gav stöd till 31 länder , de flesta i . Det är länder med hög mödradödlighet, hög fertilitet och låg användning av preventivmedel. Målet är att minska mödradödligheten genom att förbättra tillgången till och användningen av olika metoder för familjeplanering, öka andelen förlossningar med närvaro av utbildad sjukvårdspersonal och förbättra kvaliteten på mödrahälsovården, inklusive obstetrisk vård, vård av nyfödda och prevention och behandling av fistula. Fondens aktiviteter har bidragit till ett ökat fokus på mödrahälsa, bl.a. genom att kampanjer mot fistula genomförts i 18 länder och uppmärksammats i 12 länder. I 12 programländer har behovet av barnmorskor analyserats och resultatet har använts för att planera och utforma barnmorskeutbildningar. I har det skett en ökning av platserna på barnmorskeutbildningen (från 335 till 830) och i fick 290 barnmorskestudenter ytterligare två månaders praktik innan de började arbeta. Fonden bidrog också till att 4 400 kvinnor fick behandling för fistula. I behandlades fler än 100 kvinnor för obstetriskt fistula. bidrog fonden också till ökad kapacitet att behandla fistula på 100 hälsoinrättningar i 23 länder. Fler än 1 000 läkare, sjuksköterskor, barnmorskor och socialarbetare utbildades i hur fistula kan förebyggas och behandlas. 2009 är fondens första verksamhetsår och fokus i den rapportering som finns tillgänglig är på genomförda aktiviteter. Rapporteringen visar dock att framsteg kan göras genom antagandet av strategier för familjeplanering, utbildad personal i samband med förlossningar Skr. 2010/11:167 (framför allt barnmorskor), ökad tillgång till och användande av obstetrisk vård och vård av nyfödda. Bedömningen är att det arbete som utförts kommer att leda till effekter på flera områden kommande år. 4.1.3Sammanfattande bedömning av resultat Sammantaget bedöms UNFPA:s resultat på jämställdhetsområdet vara goda. De resultat som redovisas visar på en positiv utveckling och i flera fall når resultaten längre än uppsatta mål . UNFPA:s möjlighet att leverera och rapportera resultat har förbättrats i och med antagandet av UNFPA:s strategiska plan 20082013, i vilken mål , indikatorer samt baslinjedata anges. äger en halvtidsöversyn av den strategiska planen rum. Halvtidsöversynen utgör en möjlighet att se över och eventuellt förändra mål och indikatorer för att ytterligare förbättra mätbarhet och rapportering. Enligt UNFPA utgör bl.a. ojämn kunskap om jämställdhetsfrågor och liten kapacitet för jämställdhetsintegrering i partnerländerna utmaningar för det fortsatta arbetet. Det är också svårt att nå resultat när det gäller reproduktiv hälsa och rättigheter eftersom frågorna är känsliga i många länder. Reformeringen av FN och Ett FN på landnivå har möjliggjort nya sätt att koordinera arbetet med jämställdhet. Exempelvis erbjuder UNFPA, som en del av FN:s landteam i , stöd till regeringen på ett mer koherent och samlat sätt, särskilt inom området könsrelaterat våld. Ökad samordning på landnivå har också visat positiva resultat när det gäller att integrera UNFPA:s frågor i hela FN:s arbete i ett land. En fortsatt reformering av FN på landnivå ökar således UNFPA:s möjligheter att få genomslag för sin verksamhet och uppnå goda resultat. barnfond (, ) arbetar för att förverkliga barnets rättigheter, dvs. barnets överlevnad, trygghet, utveckling och inflytande. I strategiska plan för perioden 20062013 finns fem prioriterade områden, s.k. fokusområden: barns överlevnad och utveckling, primärutbildning och jämställdhet, hiv och aids, barns rätt till skydd från våld och utnyttjande samt påverkansarbete och partnerskap. genomfördes en utvärdering av jämställdhetsarbetet i . Stora brister identifierades på alla nivåer i organisationen. I styrelsen agerade för en tydlig respons från ledning avseende vilka åtgärder man avsåg vidta. Enligt beslut i styrelsen presenterade en åtgärdsplan med fokus på att uppdatera jämställdhetspolicy och att bygga intern kapacitet gällande jämställdhet. revideras policy för jämställdhet samt ökat inflytande och deltagande för kvinnor och flickor. även en arbetsplan (20102012) och regionala strategier förbättra organisationens kapacitet på jämställdhetsområdet. verksamhetsområden med målet att bidra till att flickor och pojkar på lika villkor kan åtnjuta rätt till skydd, överlevnad, utveckling och utbildning. För att nå resultat arbetar med påverkansarbete för attitydförändringar och ger tekniskt stöd för att bygga nationell kapacitet. har gjort betydande förändringar inom organisationen för att bättre kunna integrera jämställdhet i programverksamheten och för att nå resultat på jämställdhetsområdet. uppmanades landkontor att göra en översyn och analys av landprogrammen utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Översynen och analysen ska ligga till grund för landspecifika och fleråriga handlingsplaner för jämställdhet. Vid en oberoende utvärdering av landprogrammen fann man att av gällande landprogram hade integrerat jämställdhet i överensstämmelse med rådande UNICEF-standards.