prop · GZ031d13 · 2011-09-20 00:00:00 — Den ökade förtidsröstningen kan ha varit en orsak till ett antal brister i handhavandet av rösterna, både vid den preliminära rösträkningen i kommunerna på valkvällen och vid valnämndernas rösträkning efter valdagen. Regeringen överväger hur myndighetens stöd till regional och lokal valadministration på länsstyrelser och kommuner kan förändras eller ökas i syfte att valprocessen totalt sett ska bli mer effektiv och tillförlitlig. Genom regeringens stöd till den demokratiska utvecklingen inom kommuner och landsting skapas förutsättningar för ett ökat deltagande i de demokratiska processerna. En levande demokrati innebär att alla människor ska ha goda möjligheter att påverka beslut som rör den egna vardagen. Insyn, transparens, öppenhet och lättillgänglig samhällsinformation är grundläggande förutsättningar för att människor ska kunna utöva det inflytandet. Regeringens långsiktiga samarbete med SKL i fråga om medborgardialog med stöd av it är därför särskilt värdefullt. Regeringens satsning på demokratiforskning och ett kunskapsutbyte kring medborgardialog inom EU bidrar till en högre medvetenhet om demokratifrågorna. En förutsättning för att medborgarna ska kunna utöva sina demokratiska rättigheter är att de känner till dessa. Information och forskning är därför viktiga komponenter för att öka möjligheterna till insyn och inflytande i de politiska beslutsprocesserna. 9.5Resultatredovisning för arbetet med att motverka och förebygga hot mot demokratin Det demokratiska systemet kan aldrig tas för givet utan måste ständigt värnas. Regeringen vidtar åtgärder för att värna demokratin och för att motverka faktorer som utgör grogrunden till en framväxt av extremistmiljöer. Arbetet har varit en del av området hot mot demokratin. Det framtida arbetet inom området kommer att redovisas inom ramen för arbetet med att värna demokratin. Regeringen har vidtagit ett antal åtgärder för att få kunskap om grupper 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 som är beredda att använda våld för att uppnå politiska mål. gav regeringen i uppdrag att göra en kunskapsöversikt om förebyggande insatser mot (dnr IJ2009/150). gav regeringen (Brå) och Säkerhetspolisen () i uppdrag att beskriva den våldsamma politiska extremismen i vad gäller vitmaktmiljön och den vänsterautonoma miljön. Uppdraget redovisades (dnr IJ2009/1841). Mot bakgrund av Brås och Säpos rapport beslutade regeringen att bevilja SKL bidrag för att göra en sammanställning av lokala åtgärder för att motverka och bemöta (dnr IJ2009/2126). (dnr SB2010/8793). regeringen en konferens i samarbete med SKL för att sprida kunskap om våldsam extremism till dem som arbetar förebyggande på lokal nivå. En slutsats från Brås och Säpos rapport är att det finns behov av fler organisationer som stödjer avhoppare från extremistiska miljöer. Regeringen gav därför i uppdrag att utvärdera befintlig verksamhet samt undersöka behovet av ytterligare verksamhet som hjälper unga att lämna grupper som använder hot och våld för att nå politiska mål och som stödjer de som har lämnat sådana grupper. Uppdraget slutredovisades (dnr IJ2010/1466). Regeringen beslutade att avsätta medel till att fördela till EXIT verksamhet för att stödja (dnr IJ2010/2220). För att få en helhetsbild över den gav regeringen i uppdrag att beskriva den våldsbejakande islamistiska extremismen i , de radikaliseringsprocesser som kan urskiljas i den våldsbejakande islamistiska miljön och de verktyg och strategier som kan användas för att motverka radikalisering. Uppdraget redovisades (dnr IJ2010/2191). I rapporten konstaterar att våldsbejakande islamistisk extremism utgör såväl ett konkret hot mot 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 människor i andra länder som ett potentiellt hot mot människor i . konstaterar också att det oavsett ideologi finns betydande likheter när det gäller orsakerna till att människor radikaliseras. har regeringen genomfört en satsning för att stimulera till dialog om samhällets värdegrund och för att stärka den sociala sammanhållningen i samhället. Regeringen redogjorde för satsningens inriktning i skrivelsen Dialog om samhällets värdegrund (skr. 2009/10:106). gav regeringen i uppdrag att samla kunskap och erfarenhet om hur arbete i syfte att stärka den sociala sammanhållningen kan bedrivas och hur konkreta projekt och verksamheter ska utvecklas. Uppdraget redovisades (dnr IJ2010/2243). har på uppdrag av regeringen även etablerat webbportalen . Den fungerar som mötesplats och informationskälla för dem som är verksamma inom dialogarbetet, t.ex. organisationer inom föreningsliv och kommuner. Satsningen på Dialog för samhällets värdegrund var framför allt riktad mot ungdomar. Undersökningar visar att de ytterlighetsgrupper av individer som hyser starkt intoleranta åsikter har tilltagit. För att arbeta mer riktat mot dessa grupper har regeringen avsatt och gett i uppdrag att arbeta med att främja demokratiska värderingar bland unga (dnr IJ2010/2203). Insatser bör inriktas mot ungdomar i riskmiljöer. Det är viktigt att ett verkningsfullt demokratifrämjande arbete bedrivs utifrån ungas villkor. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har även givit Forum för levande historia i uppdrag att utveckla metoder och arbetsmaterial för att stärka ungdomars demokratiska värderingar och förebygga att unga utvecklar ett antidemokratiskt agerande (dnr IJ2010/2203). Uppdraget ska redovisas . Förekomsten av hot och våld mot förtroendevalda och deras anhöriga utgör ett angrepp mot demokratin och det representativa systemet. Regeringen har givit Brå i uppdrag att utveckla metoder för en periodiskt återkommande undersökning av omfattningen och utvecklingen av hot och våld mot förtroendevalda (dnr IJ2010/2203). Uppdraget ska redovisas . Regeringen har inom området för hot mot demokratin, som sorterar under arbetet med att värna demokratin, främst fokuserat på att inhämta kunskap om grupper som är beredda att använda våld för att uppnå politiska mål. Regeringen har tagit initiativ till konferenser, deltagit i internationell samverkan och beslutat om uppdrag och bidrag till externa aktörer. konstaterar i rapporten om våldsbejakande islamistisk extremism att det, oavsett ideologi, finns betydande likheter när det gäller orsakerna till att människor radikaliseras. Åtgärder för att förebygga och motverka våldsbejakande extremism kan därför delvis bygga på liknande metoder oavsett om det handlar om våldsbejakande islamistisk extremism eller våldsam extremism inom vitmaktmiljön eller den vänsterautonoma miljön. Mot bakgrund av det insamlade underlaget finns därför anledning att vidta åtgärder för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism. 9.6Resultatredovisning för mänskliga rättigheter Utvärdering av den förra nationella handlingsplanen för mänskliga rättigheter Regeringens skrivelse En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna (skr. 2005/06:95) avsåg perioden 20062009. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att utvärdera handlingsplanen och med utgångspunkt från utvärderingen lämna rekommendationer inför det fortsatta systematiska arbetet med mänskliga rättigheter på nationell nivå (dir. 2009:03). Uppdraget redovisades i betänkandet Samlat, genomtänkt och uthålligt? (SOU 2011:29). I betänkandet framförs bl.a. rekommendationen att regeringen även fortsättningsvis bör använda sig av en nationell handlingsplan eller motsvarande samlat dokument i arbetet för de mänskliga rättigheterna i . Utredaren rekommenderar också att regeringen ytterligare bör utveckla formerna för samrådsprocessen kring handlingsplanens utformning och innehåll. Vidare framförs en rad rekommendationer om bl.a. styrning och samordning av arbetet för mänskliga rättigheter, en förstärkt infrastruktur för de mänskliga rättigheterna i och om ett urval sakområden. Förslag om en ny struktur för skydd av mänskliga rättigheter i Som en av åtgärderna i regeringens förra handlingsplan för de mänskliga rättigheterna (skr. 2005/06:95) inrättades Delegationen för mänskliga rättigheter i . Delegationen hade bl.a. i uppdrag att stödja statliga myndigheter, kommuner och landsting i deras arbete med att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i verksamheten samt att lämna förslag om hur det fortsatta stödet till arbetet för full respekt för de mänskliga rättigheterna i kan lämnas efter det att delegationen avslutat sitt uppdrag (dir. 2006:27). slutredovisade delegationen sitt uppdrag i betänkandet Ny struktur för skydd av mänskliga rättigheter (SOU 2010:70). Betänkandet innehåller ett flertal förslag som syftar till att sammantaget förstärka skyddet för mänskliga rättigheter i . Förslagen handlar bl.a. om att tydligare lyfta fram de mänskliga rättigheterna i olika författningar, att utreda lämpligheten av en eventuell inkorporering av fler konventioner om mänskliga rättigheter, att förtydliga myndigheternas ansvar för rättigheterna, inrätta en nationell rättigheter i enlighet med FN:s s.k. Parisprinciper samt om kunskapsutveckling genom forskning och statistik. Betänkandet har remissbehandlats och förslagen bereds i . Kartläggning av situationen för de mänskliga rättigheterna i Såsom gjorts inför tidigare handlingsplaner och som aviserades i budgetpropositionen har ett arbete med att kartlägga situationen för de mänskliga rättigheterna i påbörjats. Som ett första steg har en sammanställning gjorts av domar, synpunkter och rekommendationer som framförts av internationella organ med uppgift att övervaka efterlevnaden av 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 konventioner och andra internationella dokument om de mänskliga rättigheterna. I kartläggningsarbetet ingår som ett andra steg att inhämta information, synpunkter och förslag som olika svenska samhällsaktörer lämnar, bl.a. genom det samråd som nämnts ovan. Samrådsprocessen har inletts och kommer att fortsätta . Syftet med kartläggningsarbetet är att identifiera eventuella brister i skyddet och arbetet för de mänskliga rättigheterna och på så sätt skapa ytterligare underlag för regeringens bedömning av hur arbetet bör bedrivas framöver. Arbetet för grundläggande rättigheter inom EU , när Lissabonfördraget trädde i kraft, blev EU:s stadga om grundläggande rättigheter juridisk bindande för medlemsstaterna, med en rättslig status motsvarande fördragen. Stadgan utgörs främst av bestämmelser som återspeglar medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner. Stadgans bindande karaktär har medfört att arbetet för grundläggande rättigheter inom EU har förtydligats och intensifierats. har deltagit aktivt i detta arbete. antog rådet för rättsliga och inrikes frågor slutsatser om rådets roll för att garantera den konkreta tillämpningen av stadgan om de grundläggande rättigheterna. Rådsslutsatserna utarbetades bl.a. mot bakgrund av kommissionens strategi för konkret tillämpning av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, vilken antogs . Av rådsslutsatserna, som är allmänt hållna, framgår bl.a. att det är viktigt att EU har ett effektivt system för arbetet inom ramen för redan existerande strukturer. Rådsslutsatserna lyfter bl.a. fram den roll som rådsarbetsgruppen för grundläggande rättigheter, medborgerliga rättigheter och fri rörlighet för personer (FREMP) har. Det framgår även att denna rådsarbetsgrupp har ansvar för att utarbeta riktlinjer för hur man löser och identifierar problem när det gäller implementering av stadgan. I slutsatserna uppmanas vidare rådsarbetsgruppen att bibehålla och stärka samarbetet med för grundläggande rättigheter. för grundläggande rättigheter är EU:s allmänna och oberoende sakkunskapsorgan i frågor som rör grundläggande rättigheter. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 deltagit aktivt i byråns arbete, bl.a. i projektet , som syftar till att finna modeller och mekanismer för hur aktörer på olika nivåer inom offentlig förvaltning, på både nationell och lokal nivå, kan förbättra samarbetet i frågor om mänskliga rättigheter. Projektet ska pågå till 2012. I och med Lissabonfördragets ikraftträdande finns en skyldighet för EU att ansluta sig till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (). Rådet beslutade att ge kommissionen mandat att inleda förhandlingar med om anslutningen. Förhandlingarna har därefter pågått och förväntas kunna avslutas . En överenskommelse om EU:s anslutning till konventionen kräver att samtliga stater i EU och övriga som är parter till konventionen godkänner anslutningen. Regeringens övergripande målsättning i förhandlingsarbetet har varit att anslutningen ska komma till stånd och att den ska bidra till att stärka både den enskildes och ställning. Rapportering till internationella organ En viktig del av det systematiska arbetet med mänskliga rättigheter är den svenska rapporteringen till de internationella organ som övervakar hur staterna efterlever sina internationella åtaganden på området. granskades efterlevnaden av mänskliga rättigheter i av för mänskliga rättigheter i . Det skedde inom ramen för rådets allmänna ländergranskning, (UPR). har lämnat sin första rapport om genomförandet av konventionen om rättigheter för personer med funktionshinder. Den kommitté som övervakar konventionens genomförande har ännu inte yttrat sig över . lämnade sin fjärde rapport om genomförandet av stadga om landsdels- eller minoritetsspråk. Den expertkommitté som övervakar konventionsstaternas genomförande av stadgan har ännu inte kommenterat den svenska rapporten. har också lämnat sin tredje rapport om genomförandet av ramkonvention om skydd för nationella minoriteter. har vidare lämnat sin fjärde rapport till kommission mot rasism och intolerans (ECRI). Slutligen har även lämnat sin tionde rapport till om genomförandet av den (reviderade) europeiska sociala stadgan. Regeringens webbplats om mänskliga rättigheter Regeringens webbplats om mänskliga rättigheter fortsätter att vara ett viktigt verktyg i regeringens arbete med att informera om mänskliga rättigheter. På webbplatsen redovisas såväl nyheter om de mänskliga rättigheterna som ett stort urval rapporter och andra dokument, bl.a. periodiska rapporter till FN och , övervakningskommittéernas slutsatser om samt svenska sammanfattningar av domar i mål mot . hade webbplatsen i genomsnitt cirka 25 000 unika besökare . Det internationella arbetet för de mänskliga rättigheterna utvecklas och stärks, liksom EU:s arbete för de grundläggande rättigheterna. Frågor om mänskliga rättigheter på den internationella, regionala och nationella nivån vävs allt tätare samman. Detta ställer krav på att fortsatt deltar aktivt i EU:s arbete för grundläggande rättigheter och arbetar kontinuerligt med att utveckla metoderna för nationellt genomförande av de åtaganden som gjorts internationellt och inom EU. För att det långsiktiga målet om respekt för de mänskliga rättigheterna i ska kunna uppnås krävs ett fortsatt systematiskt arbete, främst inom den offentliga förvaltningen. Med systematiskt arbete för de mänskliga rättigheterna avses här att, med utgångspunkt i internationella åtaganden, regelbundet se över vilka brister som kan finnas i skyddet och främjandet av rättigheterna, att göra genomgångar och bedömningar av synpunkter som framförs om hur efterlever sina internationella åtaganden på området, bl.a. av internationella övervakningsorgan och genom samråd, samt att genomföra insatser som är ett resultat av medvetna överväganden utifrån dessa översyner och genomgångar. I övrigt har perioden präglats av att utredningar har utvärderat regeringens tidigare arbete för mänskliga rättigheter, sett över vilka behov av stöd i arbetet som finns och lämnat förslag om hur skyddet och arbetet för mänskliga rättigheter kan stärkas framöver. De två utredningsbetänkanden som presenterats, Ny struktur för skydd av mänskliga rättigheter (SOU 2010:70) och Samlat, genomtänkt och uthålligt? (SOU 2011:29), utgör viktigt underlag för regeringens egen bedömning av hur arbetet bör bedrivas framöver. Ett brett samråd pågår utifrån dessa två underlag och den tidigare nämnda kartläggningen av situationen för mänskliga rättigheter i . De mänskliga rättigheterna utgör en internationell och nationell värdegrund för samhället som berör alla. Det är därför angeläget att denna samrådsprocess får genomföras innan regeringen drar sina slutsatser om på vilket sätt det arbete som bedrivits kan bedrivas i fortsättningen. Det kan dock observeras att det finns områden och frågor som återkommer både i de två utredningsbetänkandena och i de synpunkter och rekommendationer som framförts från internationella organ. Förslagen och synpunkterna är föremål för en samlad behandling. 9.7Resultatredovisning för Justitiekanslern och Datainspektionen 9.7.1Mål för Justitiekanslern och Datainspektionen Justitiekanslern hade som mål att värna integriteten, yttrandefriheten och rättssäkerheten i den offentliga verksamheten. Myndigheten ska med hög kvalitet och effektivitet bevaka statens rätt. Justitiekanslern ska medverka till att rättstillämpningen blir effektiv och av hög kvalitet. Datainspektionen hade som mål att upptäcka och förebygga hot mot den personliga integriteten. Verksamheten ska främst inriktas på områden som bedöms vara särskilt känsliga ur ett integritetsperspektiv, nya företeelser och användningsområden av teknik samt områden där risken för missbruk eller felaktig användning bedöms vara särskilt stor. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 En samlad resultatbedömning görs för Justitiekanslern respektive Datainspektionen utifrån hur väl de har uppfyllt de uppgifter som åligger dem. Antalet inkomna ärenden hos Justitiekanslern 2010 var i princip oförändrat jämfört med eller drygt 8 300 ärenden. Antalet ärenden i balans minskade med över 200 till drygt 1 500 ärenden. Den genomsnittliga handläggningstiden ökade jämfört 2009. Ökningen beror framförallt på att myndigheten har prioriterat att avgöra äldre ärenden. Antalet inkomna tillsynsärenden minskade med cirka 400 ärenden jämfört med . Justitiekanslerns tillsynsverksamhet har främst bedrivits genom klagomålshantering och genomgång av myndigheternas ärendeförteckningar. Myndighetens egeninitierade ärenden och inspektionsverksamhet har på grund av ett ansträngt arbetsläge fått stå tillbaka. Arbetet med att värna tryck- och yttrandefriheten har främst skett genom att pröva inkomna anmälningar om brott mot Tryckfrihetsförordningen (TF) och Yttrandefrihetsgrundlagen (YGL). har en stor del av anmälningarna avsett publiceringar som inte omfattas av grundlagsskydd. Många ärenden rör således publiceringar på internet där webbplatsen inte omfattats av den så kallade databasregeln i 1 kap. 9 § YGL. Detta innebär att ärendena ska hanteras av allmän åklagare och inte av Justitiekanslern. I de fall där Justitiekanslern har vidtagit någon form av åtgärd har det oftast avsett anmälningar om ifrågasatt hets mot folkgrupp. inkom drygt 2 800 skadeståndsärenden till Justitiekanslern vilket är drygt 100 färre än föregående år. Drygt hälften av de inkomna ärendena avsåg ersättningsanspråk enligt lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder. Myndigheten avgjorde drygt 1 500 sådana ärenden . Av dessa beviljades skadestånd i av fallen. Antalet inkomna ärenden rörande integritetsfrågor ökade . Ökningen hänför sig till ärenden om allmän kameraövervakning och 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 beror på att antalet ansökningar till länsstyrelser om tillstånd till allmän kameraövervakning har ökat. inkom cirka 2 200 ärenden om rättshjälp till myndigheten vilket är en ökning med cirka 300 ärenden jämfört med . Justitiekanslern har överklagat beslut i 54 rättshjälpsärenden och av de överklagade ärendena som har prövats av domstol har Justitiekanslern helt eller delvis vunnit bifall i av fallen. Datainspektionen har arbetat för att säkra individens rätt till integritet genom sin tillsyn över behandlingen av personuppgifter samt tillsyn och tillståndsgivning inom kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. Tillsyn över behandlingen av personuppgifter lade Datainspektionen av sina resurser på tillsyn över behandlingen av personuppgifter. Myndigheten har riktat in verksamheten mot känsliga områden, nya företeelser samt områden där risken för integritetskränkning är särskilt stor. Exempel på frågor som stått i fokus för tillsynen är personuppgiftsbehandlingen inom hälso- och sjukvården, användningen av GPS-positionering för att övervaka eller kontrollera arbetstagare, samt kameraövervakning i skolor, flerfamiljshus och på arbetsplatser. Tillsynen har omfattat kommuner, statliga myndigheter samt privata företag och har utformats som fältinspektioner, skrivbordsinspektioner och enkätinspektioner. Det totala antalet inledda tillsynsärenden av behandlingen av personuppgifter uppgick till 214. Antalet avslutade ärenden uppgick till 210. Datainspektionen har fortsatt att arbeta aktivt med sin informationsverksamhet i syfte att synliggöra integritetsfrågorna i samhället. Representanter för Datainspektionen har medverkat i radio och tv. Myndigheten har vidareutvecklat sin hemsida, arrangerat utbildningstillfällen för personuppgiftsombud och besvarat frågor genom myndighetens upplysningstjänst. För att öka effektiviteten i sin verksamhet samverkar Datainspektionen med andra myndigheter och organisationer. har samverkan skett med bl.a. , och i syfte att utbyta information om handläggning av ärenden och att diskutera gränser mellan myndigheternas tillsynsansvar. Vidare har Datainspektionen deltagit i internationellt samarbete i frågor som rör skydd för personuppgifter och personlig integritet samt i EU:s gemensamma tillsyn på dataskyddsområdet. Datainspektionens arbete med att värna den personliga integriteten i samband med utvecklingen av den elektroniska förvaltningen fortsatte . Arbetet utgjordes bl.a. av inspektioner, remissyttranden och samverkan med andra myndigheter. Tillsyn och tillståndsgivning inom kreditupplysnings- och inkassoverksamhet lade Datainspektionen av sina resurser på tillsyn och tillståndsgivning inom kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. påbörjade Datainspektionen 16 tillsynsärenden enligt kreditupplysningslagen. Nio ärenden avgjordes. Kreditupplysningsbranschen har fortsatt att präglas av de tjänster som erbjuder kreditupplysningsinformation via internet med stöd av utgivningsbevis. Dessa tjänster har tillhandahållits under åberopande av grundlagsskydd, vilket har inneburit att kreditupplysningslagens bestämmelser om legitimt behov och kreditupplysningskopia inte har behövt tillämpas när företagen lämnar ut kreditupplysningar. En översyn av förhållandet mellan kreditupplysningslagen och yttrandefrihetsgrundlagen i fråga om den beskrivna problematiken har bedrivits inom . Översynen har utmynnat i ändringar i kreditupplysningslagen som har trätt i kraft . Vad gäller Datainspektionens arbete med tillsyn och tillstånd enligt inkassolagen bedömer myndigheten att inkassobolagen i allt väsentligt följer god inkassosed. har 84 tillsynsärenden påbörjats och 86 ärenden har avslutats. har Justitiekanslern i allt väsentligt uppfyllt de mål som regeringen har satt upp för verksamheten. Det är positivt att myndigheten har minskat balanserna . Det har dock bidragit till en viss försämring vad gäller handläggningstiderna som har ökat för merparten av ärendetyperna. Det är av vikt att Justitiekanslern bedriver ett aktivt utvecklingsarbete för att ytterligare förbättra kvaliteten och effektiviteten i verksamheten. har Datainspektionen i allt väsentligt uppfyllt de mål som regeringen har satt upp för verksamheten. När det gäller tillsynen över behandlingen av personuppgifter bedöms målet ha uppnåtts. Målet för kreditupplysningsverksamheten har inte kunnat uppfyllas. Som framgått av det föregående är detta dock hänförligt till förhållanden som myndigheten inte råder över. Beträffande inkassoverksamheten har verksamhetsmålet uppfyllts. Sammantaget bedömer regeringen att Datainspektionen uppnått ett i stort sett gott verksamhetsresultat.