prop · GZ0325 · 2011-10-20 00:00:00 — 9.Ålderskraven för de nya behörigheterna C1 och C1E blir samt för D1 och D1E . 10.Körkort med behörigheterna C1, C1E, C, CE, D1, D1E, D och DE gäller och måste därefter förnyas för att gälla. Körkortshavaren ska i samband med sådan förnyelse visa att de medicinska kraven för innehav är uppfyllda. Körkortshavaren ska i samband med förnyelse för alla körkort uppfylla vissa anknytningskrav till . 11.Lagen om yrkesförarkompetens anpassas till de nya behörig- heterna C1, C1E, D1 och D1E. Bl.a. införs bestämmelser om kompetens- och ålderskrav för dessa kategorier. Därutöver föreslås vissa andra ändringar i körkortslagen. Av betydelse i detta sammanhang är främst: Borttagande av möjligheten att få förhandsbesked om körkortstillstånd. Bevis om att körkort utfärdats tas bort. En förare ska dock alltjämt medföra en handling som styrker hans eller hennes identitet, om körkortet ännu inte lämnats ut och färden äger rum från utfärdandet. Möjligheten att begära att godkännande som handledare upphör tas bort. Godkännande som handledare tidsbegränsas till . Vissa justeringar av ålderskraven för att få övningsköra införs. Principen är att man ska kunna övningsköra innan den ålder då man kan ta körkortet i fråga, se tabell nedan. Undan- taget är C1, C1E och BE där ålderskravet sammanfaller för övningskörning och körkort. För den som körtränar inom ramen för grundutbildning för yrkesförarkompetens för fordon Prop. 2011/12:25 som kräver C eller CE gäller i vissa fall (i stället för 20 år normalt) och för D eller DE (i stället ). Transportstyrelsen ges ett tillsynsmandat över den vars alkolås godkänts för användning i det permanenta systemet med alkolås efter rattfylleri. Varning införs som ett lindrigare alternativ till återkallelse av godkännande av en alkolåstyp. Polisen ges befogenhet att kontrollera fordon som framförs av förare med villkor om alkolås. Bestämmelsen om läkares anmälningsskyldighet beträffande medicinskt olämpliga körkortshavare justeras. Motsvarande ändringar införs i yrkestrafiklagen (1998:490) i fråga om taxi- förarlegitimation. 15.1.1Alternativa lösningar eller inte reglera alls har förbundit sig att genomföra körkortsdirektivet i svensk rätt. Det krävs vissa anpassningar av bestämmelserna i bl.a. körkortslagen för att uppfylla direktivets krav. Att inte införa körkortsdirektivets regler i den utsträckning som krävs är därför inte något alternativ. De ändringar som införs därutöver har till syfte att förenkla och underlätta hanteringen av körkortsärenden vad gäller borttagande av förhandsbesked om körkortstillstånd, bevis om körkort och möjligheterna att begära att godkännande som handledare upphör. Vad gäller juste- ringarna av ålderskraven för övningskörning sker dessa för att ensa reglerna för detta och för att ge ökade möjligheter till att övningsköra. Vad gäller ändringarna av läkares anmälningsskyldighet sker även dessa för att ensa reglerna på området och för att därmed underlätta för läkare att anmäla medicinskt olämpliga förare och innehavare av taxiförarlegi- timation. Alternativa lösningar eller att inte reglera alls är därför inte aktuellt i dessa delar. 15.1.2Vilka som berörs av regleringen Ändringar i körkortsreglerna berör körkortshavare samt företag, myndig- heter och organisationer som använder transporter med motorfordon på väg. Vilka som berörs behandlas närmare nedan under respektive förslag där också de konsekvenser ändringarna får för staten, enskilda och före- tag berörs närmare. 15.2Ändringar med anledning av körkortsdirektivet 15.2.1Ekonomiska konsekvenser för statliga myndigheter och samhället av införandet av det tredje körkortsdirektivet Införandet av nya körkortskategorier samt nya krav för förvärv av körkort innebär en viss ökad administration för Transportstyrelsen. fall körkortstagare tar körkort i någon av de nya kategorierna i stället för i de som gällde tidigare, exempelvis C1 i stället för C, blir antalet ärenden inte fler. Förslagen om borttagandet av möjligheterna att få förhandsbesked, bevis om körkort och att begära att handledarskap ska upphöra leder dock till minskningar av administrationen. kommer att tas ut för körkorten i enlighet med vad som gäller för Transportstyrelsen har beräknat kostnaderna för utveckling av regelverket, information m.m. till ca (2011 och 2012), vilket finns med i en utvecklingsplan i myndighetens Införandet av nya körkortskategorier och förändrade ålderskrav kan komma att påverka antalet förarprov för körkort hos . Förändringarna kan medföra marginella kostnader för utveckling av nya förarprovsprotokoll vad gäller de nya kategorierna. ökningar bedöms bli små och kunna tas inom ram. Genom förslagen införs en ny möjlighet att överklaga beslut om att inte förnya körkort på grund av att körkortshavaren inte är permanent bosatt i Antalet mål bedöms dock bli marginellt. kostnader som uppstår för förvaltningsdomstolarna bedöms kunna tas Ett av syftena med att anta det tredje körkortsdirektivet är att åstad- komma en ökad trafiksäkerhet, främst för tvåhjuliga motorfordon, som är en utsatt grupp i trafiken, men också för förare av bussar och lastbilar. Motorcykelförare är överrepresenterade i olycksstatistiken, både i och inom EU. Genom ändringarna för framför allt tunga och effektstarka motorcyklar kan antalet döda och allvarligt skadade på tvåhjuliga motorfordon sänkas. Även ändringarna för förare av buss och lastbil kan förväntas ge positiva trafiksäkerhetseffekter. anser att antalet behörigheter och åldersnivåer som införs gör regelverket omfattande och tungt. befarar att antalet behörigheter och åldersnivåer kan komma att medföra problem för kontrollverksamheten. Regeringen delar uppfattningen att antalet behörigheter och åldrar gör att det svenska systemet blir betydligt har emellertid förbundit sig att införa körkortsdirektivet i svensk rätt. Syftena med att anta direktivet är att åstadkomma ökad harmonisering, trafiksäkerhet och skydd mot förfalsk- ningar, bland annat genom en harmoniserad körkortsmodell. ringen har också fördelar för de kontrollerande myndigheterna, eftersom allt fler EES-medborgare rör sig över gränserna. inom EES harmoniseras, och att reglerna för körkort ensas mer tydligt, är därmed en viktig fråga för den fria rörligheten. 15.2.2 Konsekvenser för privatpersoner Införandet av de nya körkortskategorierna C1, C1E, D1 och D1E ger möjligheter för vissa grupper av körkortstagare att ta körkort för fordon med begränsad vikt, längd eller ett begränsat antal passagerare. Genom att körkortsbehörigheter i kategorierna C, CE, D och DE nu kommer att gälla , att jämföra , och därefter måste förlängas för att gälla, uppstår en merkostnad. () har påtalat risken för längre väntetider vid förnyelse av körkort med anledning av att införandet av femårsförnyelser kan orsaka ytterligare arbetsbelastning hos Transportstyrelsen. M betonar vikten av att fordonsförare har en reell möjlighet att få sina körkort förnyade i rätt tid oberoende av vilken behörighet det gäller. Vidare anser förbundet att kostnader för tätare förnyelser inte bör läggas på fordons- förarna utan att de är välmotiverade, främst från trafiksäkerhetssynpunkt. Regeringen konstaterar att införandet av det nya körkortsdirektivets bestämmelser generellt sett innebär en ökad harmonisering av körkorts- handlingen och villkoren för att få framföra körkortspliktiga motor- fordon, vilket underlättar för medborgarna att röra sig inom EES. Regeringen förutsätter att Transportstyrelsen dimensionerar handlägg- ningsresurserna efter de behov som finns av en väl fungerande verksam- het då det gäller utfärdande och förnyelse av körkort. Kostnaden för förnyelse av körkort består dels av en administrativ avgift för att förnya körkortet, dels av en kostnad för att visa att de medicinska kraven är uppfyllda. fanns det 683 000 personer med körkortsbehörigheterna C eller D i någon kombination, varav 515 000 var eller äldre. Om av dessa antas förnya sin behörighet , innebär det ca 160 700 förnyelser och läkar- intyg , varav hälften torde utgöras av de extra förnyelser som införs genom femårsförnyelse i stället för förnyelse . Den administrativa kostnaden för prövning av ansökan om förlängning av körkort med högre behörighet (C, CE, D, DE) är och för tillverkning av körkortshandlingen . Ett läkarintyg kan uppskatt- ningsvis kosta mellan och , medan ett synintyg kostar . Vid en antagen kostnad på för läkarintyg blir kostnaden för en förnyelse ca . Kostnaderna för läkarintyg kan dock, i enlighet med Transportstyrelsens förslag, begränsas genom att medicinskt intyg endast krävs för den som fyllt , medan det för personer under denna ålder räcker med en hälsodeklaration samt ett synintyg. För den enskilde körkortshavaren alternativt den arbetsgivare som bekostar förnyelsen, innebär införandet av femårsförnyelse sammantaget en dubblering av kostnaderna för förnyelse av körkort. Harmoniseringen av körkortsreglerna och införandet av femårsförnyelse innebär dock en ökad möjlighet att arbeta och röra sig inom EES samt en ökad kontroll av att förare med tunga behörigheter uppfyller kraven för att inneha körkort, bland annat att de är medicinskt lämpliga som förare. Regeringen anser att detta motiverar införandet av de nya bestämmel- serna. Regeringen kommer dock att följa den närmare utformningen av de medicinska kraven, så att de ekonomiska konsekvenserna minimeras. Riksorganisationen MotorCyklister anser att det nya körkorts- Prop. 2011/12:25 systemet kommer att leda till ytterligare minskningar av antalet personer som tar körkort för motorcykel och betydande kostnadsökningar för den enskilde. Regeringen konstaterar att motorcykelförare är överrepresen- terade i olycksstatistiken. De förändringar av systemet som införs genom förslaget är avsedda att ge en förbättrad säkerhet för denna grupp. Den som genomgår undervisning och prov för lättare tvåhjuliga fordon har dessutom nytta av dessa kunskaper och erfarenhet från att köra, om de väljer att senare ta körkort för tyngre och mer effektstarka motorcyklar. De åtgärder som införs kompletterar det förtjänstfulla arbete som utförs av motorcykel- och trafiksäkerhetsorganisationerna för att stärka trafik- säkerheten på två hjul. Införandet av nya körkortskategorier ger nya möjligheter för trafikskolor att anordna utbildningar anpassade för delvis nya kundkategorier, som önskar ta körkort för lastbil eller buss med begränsad vikt, längd eller ett begränsat antal passagerare. Företag med fordon i dessa kategorier har varit hänvisade till att anställa personer med full behörighet för C, CE, D eller DE. Införandet av de mer begränsade kategorierna kan innebära tillgång till personer med körkort för de begränsade fordonen. , som tillstyrker förslaget, har i sitt yttrande anfört att konsekvensutredningen inte innehåller någon beskrivning av de administrativa kostnader som ett genomförande av förslaget kan ge upphov till för företagen. Införandet av förnyelse av körkort i stället för vart tionde för kategorierna C, CE, D och DE kan innebära höjda kostnader för arbetsgivare som ersätter anställdas kostnader för exempelvis medicinska intyg. Eftersom det inte finns uppgifter om i vilken mån företag eller andra arbetsgivare bekostar körkortsförnyelserna har kostnaden för företagen varit svår att uppskatta. Beräkningen av kostnaderna för den enskilde i avsnitt 15.2.2 utgör dock en grund för vilka kostnader som kan uppstå. 15.3Tillsyn över godkända alkolås Genom förslaget ges Transportstyrelsen möjligheter att utöva tillsyn över dem vars alkolås har godkänts av styrelsen, och därmed att kunna kontrollera om användningen av och hanteringen kring alkolås uppfyller de förutsättningar som finns för godkända alkolås. Den som fått ett alkolås godkänt ska på Transportstyrelsens begäran ge styrelsen upplysningar och lämna ut handlingar i den utsträckning som behövs för verksamheten. Transportstyrelsen får i stället för att återkalla ett godkännande av alkolås meddela varning om det kan antas att felet eller bristen rättas till. 15.3.2 Ekonomiska konsekvenser för statliga myndigheter och Prop. 2011/12:25 samhället Transportstyrelsens handläggning ska avgiftsfinansieras. Eftersom Transportstyrelsens avgiftsintäkter redovisas brutto behöver utrymme skapas i statsbudgeten för de kostnader som uppstår till följd av de före- slagna förändringarna. Kostnadsökningen bedöms dock bli marginell och kan hanteras inom ramen för Transportstyrelsens anslag. finns två leverantörer av alkolås. Antalet tillsynsärenden förväntas bli få. Förslaget om införande av en möjlighet att ge varning och att överklaga sådana beslut torde därför inte motivera någon förändring av domstolarnas anslag. 15.3.3Ekonomiska konsekvenser för dem som tillhandahåller alkolås Den som har fått ett alkolås godkänt för användande i det permanenta systemet med alkolås efter rattfylleri får vissa kostnader för tillsynen. Transportstyrelsens mandat att återkalla godkännande av alkolås innebär redan i sig att en reaktiv tillsynskostnad måste tas ut om brister rapporteras. Tillsynssystemet förväntas dock garantera en seriös hantering av alkolåsen, vilket torde innebära en marknadsmässig fördel för leverantörerna av de alkolås som uppfyller kraven och är godkända. 15.4Polisens kontroll av alkolås Genom förslaget ges polisen rätt till tillträde till ett fordon som framförs av en körkortshavare, vars körkort är förenat med villkor om alkolås eller villkorligt återkallat, i syfte att kontrollera att fordonet har ett godkänt och fungerande alkolås inmonterat. Syftet med detta är att polisen ska kunna kontrollera efterlevnaden av ett villkor om alkolås, i samband med att fordon ändå stoppas. Regeringen bedömer att möjligheten till mer effektiv kontroll av alkolås inte medför ökade kostnader för polisen. Läkare har en plikt att anmäla körkortshavare som är olämpliga förare av körkortspliktiga fordon till Transportstyrelsen, som därefter kan bedöma om ett körkort bör återkallas på medicinsk grund. Reglerna för läkares anmälningsskyldighet i 10 kap. 2 § körkortslagen ändrades från och med , så att det tidigare gällande kriteriet uppenbart olämplig ersattes av olämplig. Vidare infördes en möjlighet att Prop. 2011/12:25 anmäla en förare som bedömdes som sannolikt olämplig av medicinska skäl, om denna motsatte sig vidare utredning. ändras den senare bestämmelsen så att läkare ska anmäla sannolikt olämpliga förare som motsätter sig vidare utredning. Som en konsekvens av dessa regler för körkortshavare införs nu också motsvarande bestämmelser i 3 kap. 5 § yrkestrafiklagen (1998:490). 15.5.2Konsekvenser för myndigheter och samhälle De nu föreslagna ändringarna innebär att reglerna för läkares anmäl- ningsskyldighet blir tydligare och lika för körkortshavare och taxiförar- legitimerade. Detta förväntas underlätta ytterligare för möjligheterna att förhindra olyckor relaterade till medicinskt olämpliga förare. Det är dock svårt att bedöma i vilken utsträckning de nu föreslagna ändringarna inne- bär att antalet anmälningar ökar och därmed är det svårt att bedöma eventuella merkostnader för Transportstyrelsen. Eventuella ökade kostnader bedöms dock kunna tas inom ram. 15.5.3Konsekvenser för taxiförare och företag Genom förslaget ensas reglerna för läkares anmälan av olämpliga inne- havare av taxiförarlegitimation med vad som redan gäller för körkorts- havare. Eftersom taxiförare även är körkortshavare torde antalet anmälningar endast påverkas marginellt av ändringen. För taxiförare gäller dock i vissa hänseenden strängare medicinska krav än för körkortshavare. Genom den förändring av läkares anmälningsskyldighet som införts och införs kan den som är olämplig som förare eller taxi- förare undvika att orsaka trafikolyckor på grund av medicinsk olämplig- het. Att bestämmelserna om läkares anmälningsskyldighet fungerar väl då det gäller att upptäcka och förhindra trafikfarliga förare är en del av arbetet mot nollvisionen att ingen ska behöva dö eller skadas allvarligt i trafiken. 16.1Förslaget till lag om ändring i körkortslagen (1998:488) Hänvisningen i andra stycket till bestämmelser om behörighet i yrkes- trafiklagen har kompletterats med en hänvisning till sådana bestämmelser i lagen om yrkesförarkompetens. Paragrafen anger att ett körkort ger behörighet att köra motordrivna fordon i olika fordonskategorier. Att körkort medför sådan behörighet framgår av 1 kap. 1 § första stycket 2. Ordet körkortsbehörighet har ersatt förarbehörighet, som är ett vidare begrepp och även omfattar behörighet som följer av traktorkort och förarbevis. Behörigheterna A2, C1, C1E, D1 och D1E har tillkommit. Behörig- heterna har ordnats i stigande ordning med den lättaste behörigheten AM först, vilket delvis är en skillnad mot nuvarande lydelse. Generellt har behörigheten i varje huvud- eller underkategori angivits inkludera den behörighet som följer av dess underkategorier. A ger alltså även rätt att köra motorcyklar som omfattas av A2 och A1 medan A2 även omfattar fordon i kategori A1. Vad beträffar motorcykelbehörigheterna används inte begreppet lätt motorcykel eftersom detta begrepp inte längre stämmer överens med motorcyklar i kategori A1. Fyrhjulig motorcykel har överförts till behörighet B. Beträffande övriga motorcyklar anges två- och trehjuliga motorcyklar var för sig. Kategori B har ändrats på så sätt att tre- och fyrhjuliga motorcyklar som nämns i nuvarande 2 kap. 7 § har förts över dit. Skillnaden mellan kategori C1 och C är att bilar i den förstnämnda kategorin är begränsade till en totalvikt av högst . På liknande sätt är fordonskombinationer i kategorin C1E begränsade till en totalvikt av högst medan i kategori CE inte finns någon begränsning av vare sig släpfordonens eller drag- och släpfordonskombinationens totalvikt. Det kan noteras att behörighet C1E omfattar alla bilar och alla släp- fordon som ryms i kategori C1 och B under förutsättning att fordons- kombinationen inte väger . Det följer av att körkort med behörighet C1E även medför behörighet BE (se art. 6.2 a i körkorts- direktivet). Även körkort med behörighet CE, D1E eller DE medför behörighet BE vilket dock regleras i 8 §. Vad gäller släpfordon i kategori E redovisas de nu för varje kategori dragfordon för sig eftersom det i direktivet föreskrivs olika, alternativt ingen, maxvikt för släpfordon i denna kategori, beroende på dragfordon. Generellt har varje E-behörighet angivits omfatta även släpfordon som får framföras med stöd av behörighet B, C1, C, D1 respektive D. Enligt art. 6.1 b får nämligen körkort för kategorierna BE, C1E, CE, D1E och DE endast utfärdas för den som redan har körkort i kategori B, C1, C, D1 respektive D. För behörighet A och B gäller särskilda krav för att framföra vissa av de fordon som omfattas av respektive kategori. Detta regleras i 6 §. Paragrafen behandlas även i avsnitt 5.2. I paragrafen anges numera ålderskravet för att få köra den tyngsta typen av trehjulig motorcykel med stöd av behörighet A eller B. I paragrafen har ordet effekt ersatts med nettoeffekt som stämmer bättre med terminologin i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Paragrafen har kommenterats i avsnitt 5.2.4. I paragrafen, som är ny, anges att innehav av körkort i kategori B medför rätt att framföra bil med släpfordon som är tyngre än även om fordonskombinationens totalvikt överstiger om föraren avlagt ett särskilt körprov med godkänt resultat. Fordonskombinationen får dock högst väga . Detta är den s.k. utökade behörighet B. Den utökade B-behörigheten ska anges med gemenskapskod 96 i körkortet (jfr art. 4.4 b i direktivet). Ett sådant körkort kan antingen förvärvas genom uppgradering av ett körkort med vanlig B-behörighet eller direkt av den som inte har B-behörighet. Paragrafen har kommenterats i avsnitt 5.2.5. Bestämmelsen i paragrafen fanns tidigare i 5 a §. Eftersom den närmast hör samman med 8 och 9 §§ har den flyttats samt ändrats. Av förslaget till 3 kap. 6 § framgår att C1, C, D1 och D endast får utfärdas till den som har behörighet B. Den som innehar någon av de förstnämnda behörigheterna har därmed också behörighet att framföra moped klass I enligt 2 kap. 5 a §. Detta har förtydligats. Lydelsen har även ändrats med hänsyn till att kategori AM endast omfattar moped klass I. Även behörighet A2 ger givetvis samma rätt. Paragrafen har kommenterats i avsnitt 5.2.6. I paragrafen anges att körkort med behörigheten CE, D1E eller DE även ger behörigheten BE (se art. 6.2 a i direktivet). Vidare anges att behörig- heten CE även ger C1E (se art. 6.2 c i direktivet). Noteras kan att även behörigheten C1E medför behörigheten BE och att även behörigheten DE medför behörigheten D1E. Det framgår emellertid av 5 §. Paragrafen har kommenterats i avsnitt 5.2.6. Ålderskraven i paragrafen har ändrats eller kompletterats i enlighet med vad direktivet föreskriver. Hänvisningen till de lägre ålderskrav som kan följa av lagen om yrkesförarkompetens har flyttats från första stycket 3 d till en ny 1 a § och omfattar nu även behörigheterna C, CE, D1 och D1E. I andra stycket har förbudet mot att utfärda körkort angivits omfatta även det fall att sökandens körkort är föremål för en åtgärd som är att likställa med återkallelse eller omhändertagande i en annan EES-stat. Körkortet behöver inte vara föremål för ingripande i den stat som har utfärdat det för att bestämmelsen ska bli tillämplig. Det undantag från krav på godkänt förarprov för att utfärda körkort som gäller enligt tredje stycket i vissa fall har angivits omfatta även den nya ogiltighetsgrunden i 3 kap. 13 § första stycket 7. Första stycket 2 och 3 d) samt andra stycket har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Paragrafen behandlas i avsnitten 5.1.3, 5.2 och 6.2. Paragrafen är ny. I fråga om behörigheterna C och CE samt D1 och D1E innebär bestämmelsen i första stycket ett ålderskrav om förutsättningarna enligt 3 kap. 3 § respektive 3 kap. 7 § andra stycket lagen (2007:1157) om yrkesförarkompetens är uppfyllda. I fråga om behörigheterna D och DE innebär hänvisningen i andra stycket till 3 kap. 5 och 6 §§ olika ålderskrav i olika fall. Har föraren förvärvat grundläggande kompetens genom oförkortad grundutbildning enligt 4 kap. 1 § lagen om yrkesförar- kompetens för aktuella fordonskategorier gäller som grundregel ålders- kravet (andra stycket 2). Har utbildningen tillhandahållits inom gymnasieskolan eller vuxenutbildning gäller emellertid det lägre ålderskravet (andra stycket 1). Har föraren förvärvat kompetensen genom förkortad grundutbildning enligt 4 kap. 2 § samma lag gäller i stället ålderskravet (andra stycket 3). Om föraren förvärvat kompetensen genom oförkortad utbildning i gymnasieskolan eller vuxenutbildning gäller dessutom ett lägre ålderskrav om körkortet villkoras till att avse endast vissa transporter. Om körkortet förenas med villkor om att buss endast får köras utan passagerare eller endast i linjetrafik, där linjens längd inte överstiger , får det enligt tredje stycket utfärdas (jfr 3 kap. 5 § andra stycket andra meningen lagen om yrkesförar- kompetens). På motsvarande sätt får enligt fjärde stycket körkort utfärdas till en sökande som förvärvat grundläggande kompetens genom förkortad utbildning om sökanden fyllt och körkortet förenas med villkor om att buss endast får köras i linjetrafik, där linjens längd inte överstiger (jfr 3 kap. 6 § andra meningen samma lag). Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Paragrafen behandlas i avsnitten 5.2.2, 5.2.3, 10.2 och 10.3. Första stycket har kompletterats med att förarprov inte heller får avläggas om giltighetstid för återkallelse tills vidare löper. Det överensstämmer med vad som gäller enligt 20 §. I tredje stycket i gällande lydelse anges ett undantag från kravet på kunskapsprov för den som vill förvärva behörighet A och redan innehar Kunskapsprovet är nämligen detsamma för båda dessa kategorier.