prop · GY03134 · 2011-05-12 00:00:00 — Säsongsarbetslösa och arbetslöshetsförsäkringen omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? Arbetslöshetsförsäkringens krav på omställning: Arbetslöshetsersättning utgår under maximalt till den som är arbetslös och i övrigt lever upp till de krav som ställs i arbetslöshetsförsäkringen. För att ha rätt till arbetslöshetsersättning ska den som är arbetssökande till exempel söka arbete aktivt och vara beredd att ta lämpliga arbeten. Om den arbetssökande inte hittar något lämpligt arbete på sin hemort eller inom sitt tidigare yrke ska den arbetssökande flytta till annan ort eller ta arbeten inom andra yrken. Ansvaret för att kontrollera att de som får arbetslöshetsersättning lever upp till de krav som ställs inom försäkringen ligger på Arbetsförmedlingen. Säsongsarbetslösa och arbetslöshetsförsäkringen: Den som kontinuerligt varit anställd hos en arbetsgivare för säsongsarbete har rätt till arbetslöshetsersättning mellan anställningarna. En förutsättning är dock att de krav som finns för att ha rätt till ersättning, till exempel på aktivt arbetssökande, efterlevs. Säsongsarbetslösa och arbetslöshetsförsäkringen omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? I denna granskning studeras säsongsarbetslöshet. Med det menas personer som under en följd av år återkommande går mellan anställningar som varar för att sedan ha arbetslöshetsersättning i mellanperioderna. Det inkluderar framför allt personer som har traditionella säsongsanställningar inom till exempel trädgårdsnäring eller turism. Fokus i granskningen är om arbetslöshetsförsäkringen fungerar som en omställningsförsäkring, det vill säga att tiden i arbetslöshet blir så kort som möjligt, för den här gruppen av arbetssökande. utgångspunkt är att tiden i arbetslöshet bör minskas i så stor utsträckning som möjligt. Detta kan till exempel uppnås genom arbete inom olika yrken eller på olika orter under olika delar av året. I idealfallet innebär det heltidssysselsättning . En underliggande hypotes i denna granskning är att det i praktiken kan finnas inslag av yrkesförsäkring inom arbetslöshetsförsäkringen. Vissa branscher eller verksamheter som har kraftiga variationer i sysselsättningen skulle enligt hypotesen subventioneras systematiskt av staten genom arbetslöshetsförsäkringen. Detta eftersom de som anställs när efterfrågan på arbetskraft är högre försörjer sig på arbetslöshetsersättning när efterfrågan på arbetskraft är lägre. Ett sådant beteende på arbetsmarknaden stöds i viss mån av den nuvarande strukturen med arbetslöshetskassor. En arbetslöshetskassas verksamhet ska, enligt lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor, omfatta ett visst verksamhetsområde som i sin tur omfattar en viss yrkeskategori eller bransch.1 De systematiska variationerna i arbetsgivarnas efterfrågan på arbetskraft gör att det finns incitament att på förhand träffa informella överenskommelser mellan arbetsgivare och arbetstagare om återanställning nästa säsong, så kallade implicita kontrakt. I fallet med säsongsarbete kan det antas att det finns implicita överenskommelser om att arbetslöshetsersättningen i 11 § andra stycket lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. Säsongsarbetslösa och arbetslöshetsförsäkringen omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? praktiken kan utgöra en del av arbetstagarnas sammanlagda årsinkomst. Om arbetslöshetsersättningen, som i , till stor del finansieras av staten fungerar systemet som en subvention till verksamheter med stora svängningar i sysselsättningen (1999). Det finns få utredningar eller forskningsstudier om säsongsarbetslösa. Den så kallade skulle enligt direktiv lämna förslag på åtgärder som medför att arbetslöshetsersättningen inte blir ett stående inslag inom de branscher där verksamhet inte bedrivs året runt eller på annat sätt inte är kontinuerlig. Enligt utredningen var omfattningen av säsongsarbetslöshet inte stor men den förekom frekvent på vissa delar av arbetsmarknaden.2 Slutsatsen i studier gjorda av Arbetsförmedlingen och IAF var att säsongsarbete förekommer i ett antal branscher och yrken, samt att incitamenten att ändra på situationen hos arbetsgivare och arbetssökande var svaga (2004, IAF 2007, 2008c, Arbetsförmedlingen 2008a). Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) konstaterade att arbetslöshetsförsäkringen inte fungerade som en omställningsförsäkring för denna grupp arbetssökande. Vid sin granskning fann IAF brister i Arbetsförmedlingens arbete med gruppen. Myndighetens uppföljningsarbete var inte anpassat till dessa arbetssökandes situation eftersom de hann påbörja en ny anställning innan myndighetens kontroll trädde in (IAF 2007, 2008c). Syftet med granskningen är att undersöka om arbetslöshetsförsäkringen fungerar som en omställningsförsäkring också för personer som har arbetslöshetsersättning mellan säsongsanställningar. Granskningen har inriktats på arbetslöshetsförsäkringens utformning, styrning och tillämpning samt på att beräkna den samhällsekonomiska och offentligfinansiella bruttokostnaden för denna grupp arbetslösa. 2Utredningen ansåg att ett kontinuerligt säsongsarbete inte ska ge rätt till arbetslöshetsersättning. Som grund för det åberopade utredningen domstolsavgöranden från ett antal länsrätter (SOU 1996:150). Regeringsrätten (från och med första heter domstolen istället ) har emellertid senare prövat rätten till arbetslöshetsersättning för en person som under en följd av år har varit anställd för sommarsäsong. Rätten kom fram till att personer som haft en sådan anställning har rätt till arbetslöshetsersättning förutsatt att de står till arbetsmarknadens förfogande och aktivt söker arbete de är utan arbete (se RÅ 2003 ref.101). Säsongsarbetslösa och arbetslöshetsförsäkringen omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? Granskningen ska besvara följande revisionsfrågor: Har regeringen styrt och utformat arbetslöshetsförsäkringen så att den fungerar som en omställningsförsäkring för personer med återkommande anställningar för säsongsarbete och längre arbetslöshetsperioder däremellan? och för att arbetslöshetsförsäkringen ska fungera som en omställningsförsäkring även för denna grupp av arbetssökande? Hur stor är den samhällsekonomiska och den offentligfinansiella bruttokostnaden för de säsongsarbetslösa? De personer vi studerar har en anställning som inte är tillsvidare utan varar under en viss begränsad tid, till exempel en säsongsanställning. Enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd får avtal träffas om säsongsarbete.3 Arbetslöshetsförsäkringen regleras i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. För att ha rätt till arbetslöshetsersättning måste den som är arbetslös uppfylla vissa villkor, bland annat måste personen ha arbetat och därigenom ha uppfyllt det så kallade arbetsvillkoret.4 Den som inte lever upp till kraven kan drabbas av sanktioner, antingen i form av nedsatt arbetslöshetsersättning eller genom avstängning från eller förlorad rätt till ersättning.5 Arbetsförmedlingen har skyldighet att lämna uppgifter till arbetslöshetskassan som är relevanta för att kassan ska kunna fatta riktiga beslut.6 Arbetslöshetskassorna beslutar om och betalar ut arbetslöshetsersättning.7 35, 15, 25 §§ lagen (1982:80) om anställningsskydd. Särskilda regler ställs upp dels om besked om att arbetstagaren inte kommer att få fortsatt säsongsanställning i vissa situationer, dels om företrädesrätt till anställning. 4Arbetsvillkoret innebär att en person innan han eller hon blev arbetslös måste ha arbetat minst per kalendermånad eller minst fördelat på sex sammanhängande månaders arbete. I det senare fallet måste man ha arbetat minst (12 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring). 5Om en arbetssökande inte lever upp till kraven enligt 16 § förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten kan han eller hon få sin ersättning nedsatt eller bli avstängd från ersättning (§§ 43,45 och 46 lagen (1997:238) om En arbetssökande som inte lever upp till kraven i 9 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring har inte rätt till arbetslöshetsersättning. 6Enligt 48a § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring ska Arbetsförmedlingen till en arbetslöshetskassa lämna de uppgifter om en arbetssökande som har betydelse för tillämpningen av denna lag. 7Arbetslöshetsförsäkringen handhas av arbetslöshetskassorna (1 § lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor, 5 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring) Säsongsarbetslösa och arbetslöshetsförsäkringen omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? I 42 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring finns ett bemyndigande till regeringen eller ansvarig myndighet att, om det finns särskilda skäl, begränsa rätten till arbetslöshetsersättning för arbetstagare som huvudsakligen är sysselsatta i yrken där arbetslöshet regelbundet förekommer. IAF har möjlighet att begränsa rätten till ersättning för dessa arbetstagare.8 IAF har inte meddelat någon särskild föreskrift. Lämpligt arbete är ett nyckelbegrepp inom arbetslöshetsförsäkringen och regleras i 11 § lagen om arbetslöshetsförsäkring. Där sägs bland annat att skälig hänsyn ska tas till den sökandes förutsättningar för arbetet och andra personliga förhållanden. Enligt en dom från Regeringsrätten9 har en person med en återkommande anställning för säsongsarbete hos samma arbetsgivare rätt till arbetslöshetsersättning mellan anställningarna. En förutsättning är att personen ifråga ska leva upp till de grundkrav i arbetslöshetsförsäkringen som gäller för alla som har arbetslöshetsersättning.10 arbetsmarknadsutskott har uttalat sig angående rätten till arbetslöshetsersättning för personer som varvar perioder med arbete med perioder med arbetslöshetsersättning, till exempel personer anställda för säsongsarbete. Enligt utskottet ska arbetslöshetsförsäkringen inte användas som någon form av företags- eller branschsubvention eller för att finansiera sådan verksamhet som i och för sig är behjärtansvärd, men som samhället i övrigt inte klarar av att finansiera. Utgångspunkten vid utformningen av arbetslöshetsförsäkringen är den enskildes förhållanden. Utskottet instämde i regeringens uppfattning att syftet inte är att en arbetssökande ska tvingas att byta yrke om det finns rimliga möjligheter till utkomst inom yrket. Men utskottet klargjorde att reglerna inte får tillämpas på det sättet att vissa grupper i praktiken får en form av yrkesförsäkring (Proposition 1999/2000:139, betänkande 2000/01:AU5, riksdagsskrivelse 2000/01:102). genomförde regeringen förändringar i arbetslöshets- försäkringen som syftade till att förstärka arbetslöshetsförsäkringens roll som en omställningsförsäkring och till att premiera arbete. genomförda förändringarna kan särskilt påverka säsongsarbetslösa: ändringar 829 § förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring. 9Domstolen har bytt namn till . 10 RÅ 2003 ref. 101, jfr även RÅ 2007 ref. 20 I och II. Säsongsarbetslösa och arbetslöshetsförsäkringen omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? i normalarbetstiden för beräkning av arbetslöshetsersättningen och införande av en arbetslöshetsavgift för arbetslöshetskassorna. Regeringens intention med ändringarna var att arbete alltid ska löna sig mer än arbetslöshet (se till exempel proposition 2007/08:1, proposition 2009/10:1).11 Ändringarna omfattar lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring samt lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. har också ställt sig bakom syftena med reformerna (se betänkande 2006/07:AU4y). Men riktade också viss kritik mot regeringens förslag. Enligt utskottet kunde det inte vara arbetslöshetsförsäkringens uppgift att lösa problem av mer strukturell art på arbetsmarknaden i stort eller på delar av den. Säsongsarbetande nämndes särskilt (Proposition 2006/07:15, betänkande 2006/07:AU4, riksdagsskrivelse 2006/07:86). har också konstaterat att vissa näringar präglas av stora säsongsvariationer och därmed inte kan fungera effektivt och nå lönsamhet utan att det finns möjlighet att anställa personal under enbart av året. Att försvåra för dessa verksamheter att säsongsanställa är att göra såväl glesbygd som många småföretagare en stor otjänst och försämra deras ekonomiska förutsättningar. Säsongsanställningarnas betydelse för unga människor, som gärna tar dessa arbeten som studiefinansiering eller komplement till annat arbete framhölls (Proposition 2006/07:111, betänkande 2006/07:AU14, riksdagsskrivelse 2006/07:185). I instruktionerna till Arbetsförmedlingen och IAF har regeringen reglerat myndigheternas huvudsakliga uppgifter. Särskilt intressant i det här sammanhanget är att Arbetsförmedlingen bland annat ska anpassa sin verksamhet efter den enskildes förutsättningar och att verksamheten ska bidra till geografisk och yrkesmässig rörlighet bland de arbetssökande. Att säkerställa att arbetslöshetsförsäkringen fungerar som en omställningsförsäkring är en av Arbetsförmedlingens nyckeluppgifter.12 IAF ansvarar för tillsyn över arbetslöshetsförsäkringen och en av huvuddelarna i det är tillsyn över Arbetsförmedlingens ärenden som har samband med arbetslöshetsförsäkringen.13 Arbetsförmedlingens interna föreskrifter berör inte gruppen säsongsarbetslösa särskilt. Där regleras emellertid arbetet med kontrollen inom arbetslöshets- 11Detta bekräftas även vid intervju med (). 123 § punkt 45, 4§ förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 131 § förordningen (2007:906) med instruktion för Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. Säsongsarbetslösa och arbetslöshetsförsäkringen omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? försäkringen och de generella bestämmelser som även gäller för de säsongsarbetslösa. Arbetsförmedlingen ansvarar för att informera om de grundvillkor som gäller för att en arbetssökande ska ha rätt till arbetslöshetsersättning.14 Den ansvariga handläggaren på Arbetsförmedlingen ska i samråd med den arbetssökande upprätta en individuell handlingsplan.15 När en arbetsförmedlare inte anser att en arbetssökande lever upp till villkoren i arbetslöshetsförsäkringen ska handläggaren skicka en underrättelse till arbetslöshetskassan där den arbetssökandes rätt till arbetslöshetsersättning ifrågasätts.16 17 Arbetslöshetskassan utreder och beslutar om huruvida individen har rätt till ersättning eller inte.18 Även IAF:s föreskrift om vad som är ett lämpligt arbete enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring är tillämpliga när det gäller den grupp som studerar. I föreskriften sägs till exempel att omställningen ska påbörjas direkt vid arbetslöshetens inträde.19 utgångspunkt och bedömningsgrunder blir att arbetslöshetsförsäkringen fungerar som en omställningsförsäkring om de ansvariga myndigheterna behandlar de säsongsarbetslösa som alla andra arbetssökande och enligt de regler och intentioner som beskrivits ovan. Vi har använt oss av dokumentstudier, intervjuer, enkäter och analyser av registerdata för att besvara de tre revisionsfrågorna, se bilaga A, E och H för en utförligare beskrivning. I rapporten har vi avgränsat oss till att studera Arbetsförmedlingens arbete med att tillämpa regelverket i arbetslöshetsförsäkringen. Även IAF:s granskning av Arbetsförmedlingen samt deras arbete med regelverket 147,9 §§ administrativa föreskrifter (AMSFS 2005:4) om handläggning av arbetsförmedlingsärenden. 159 § 4 lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. 1616 § förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. 17När en person skriver in sig som arbetssökande vid Arbetsförmedlingen och vill ha arbetslöshetsersättning ska förmedlingen anmäla detta till arbetslöshetskassan. Om en arbetssökande inte kommer till ett avtalat besök eller kan nås när man kommit överens med Arbetsförmedlingen om att ha kontakt ska Arbetsförmedlingen skicka en avanmälan till arbetslöshetskassan. 18Se till exempel 1 § lagen (2000:239) om arbetslöshetskassor. Enligt 47 § lagen (1997:239) om arbetslöshetsförsäkring görs ansökan om arbetslöshetsersättning hos arbetslöshetskassan. 1927 §§ Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens föreskrifter om tillämpningen av 11 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring gällande lämpligt arbete, IAFFS 2004:3. Säsongsarbetslösa och arbetslöshetsförsäkringen omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? för arbetslöshetsförsäkringen har studerats. Vi har däremot inte studerat arbetslöshetskassornas arbete eller konsekvenserna av att arbetslöshetsförsäkringen administreras av kassor som är organiserade efter bransch. Granskningen har genomförts av en projektgrupp bestående av (projektledare) och . Även , och har deltagit under projektets gång. Kapitel 2 behandlar definitionen av säsongsarbetslöshet, tidigare studier samt gruppens omfattning enligt beräkningar. Dessutom ingår en undersökning av om det förekommer informella överenskommelser om återanställning till nästa säsong mellan arbetsgivare och arbetstagare som anställts för säsongsarbete. Kapitel 3 beskriver regeringens styrning I kapitel 4 beskrivs Arbetsförmedlingens och IAF:s arbete med säsongsarbetslöshet. Tonvikten ligger på Arbetsförmedlingens arbete. I kapitel 5 redovisas den samhällsekonomiska och offentligfinansiella bruttokostnaden för säsongsarbetslösheten enligt beräkningar. slutsatser och rekommendationer presenteras i kapitel 6. Säsongsarbetslösa och arbetslöshetsförsäkringen omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? Säsongsarbetslösa och arbetslöshetsförsäkringen omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? Det är svårt att finna enhetliga och jämförbara beskrivningar och forskningsgenomgångar som rör personer som tillhör den grupp som står i fokus i den här granskningen. I förstudien utarbetade vi en egen definition som i stort grundar sig på den definition som IAF använde när de i två rapporter granskade säsongsarbetslöshet 2007. definition innebär att de säsongsarbetslösa, liksom enligt IAF:s definition, ska ha uppburit ersättning från arbetslöshetsförsäkringen i 13 samt ha arbetat mellan i följd. Vidare ska de i genomsnitt ha fått ersättning mer än fyra och en halv dag de är arbetslösa under de år vi studerar. 2.1Tidigare studier av säsongsarbetslöshet I det här kapitlet ges en beskrivning av studier om säsongsarbetslöshet. Tre svenska kartläggningar har gjorts. Den internationella forskningen om säsongsarbetslöshet är begränsad. 2.1.1Tre svenska kartläggningar av säsongsarbetslöshet Den så kallade låg till grund för den nuvarande lagen om arbetslöshetsförsäkring . Utredningen ägnade en viss uppmärksamhet åt säsongsarbetslöshet. Bland annat gav utredningen i uppdrag att kartlägga säsongsvariationen i ersättningen från arbetslöshetskassorna.20 De arbetslöshetskassor som hade den största absoluta säsongsberoende ersättningen var Byggnadsarbetarnas arbetslöshetskassa, följt av Metallindustriarbetarnas, Kommunalarbetarnas och Industritjänstemännens arbetslöshetskassa. Yrken med säsongsarbetslöshet fanns representerade i 21 av landets då 40 arbetslöshetskassor. I flera av arbetslöshetskassorna tillhörde bara en liten del av medlemmarna yrkesgrupper där arbetslösheten 20Nuteks studie byggde på statistik för från , data från SCB:s Arbetskraftsundersökning samt uppgifter från arbetslöshetskassorna. Säsongsarbetslösa och arbetslöshetsförsäkringen omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? varierade beroende på säsong. Vissa arbetslöshetskassor hade en relativt hög andel medlemmar inom yrken med säsongarbetslöshet; Hotell-, kafé- och restauranganställdas samt teaterverksammas arbetslöshetskassa (SOU 1996:150). Dåvarande (Ams) hade ansvaret för tillsynen över arbetslöshetsförsäkringen fram till dess att IAF bildades (proposition 2001/02:151, betänkande 2001/02:AU7, riksdagsskrivelse 2001/02:243, IAF 2010a). Ams fick 2003 i uppdrag av regeringen att kartlägga säsongsarbetslösheten med syfte att kunna skriva en föreskrift som skulle begränsa gruppens rätt till arbetslöshetsersättning (2003). Enligt kartläggningen av myndighetens register över arbetssökande hade cirka 40 000 personer ett säsongsarbete, och närmare 14 000 av dem hade säsongsarbeten av återkommande karaktär. De största yrkesområdena med säsongsarbetslöshet var jord, skog och trädgård, anläggningsarbete, övrigt byggnadsarbete samt lastbils- och maskinförare. Andelen som enligt Ams kunde betraktas som säsongsarbetande utgjorde cirka en procent av samtliga inskrivna som arbetssökande vid arbetsförmedlingen. Förutom att studera sina egna register jämförde Ams antalet säsongsanställda enligt den interna statistiken med statistik från SCB:s Arbetskraftsundersökning. Enligt SCB:s statistik var cirka 26 000 personer säsongsanställda . Det motsvarade av samtliga personer med tidsbegränsad anställning . Ams slutsats var att säsongsarbete snarare är en anställningsform än en företeelse som går att hänföra till vissa specifikt identifierade näringsgrenar, yrkesområden eller yrken. Det handlade enligt myndigheten om ett mindre antal individer inom yrken som är beroende av till exempel aktuella väderförhållanden, och som därför kan förekomma i olika utsträckning i olika delar av landet och i olika utsträckning inom ett och samma yrke. Säsongsarbetslöshet skulle avhjälpas genom det allmänna utvecklingsarbete som då pågick inom Ams (2004). Enligt IAF:s granskningar av säsongsarbetslöshet uppgick antalet säsongsarbetslösa totalt till 6 066 personer . En majoritet av dem, 5 561 personer, arbetade sommarsäsong. IAF definierade en säsongsarbetslös som en person som fått arbetslöshetsersättning minst och som arbetat mellan . Mönstret av återkommande arbetslöshet och anställning skulle också ha upprepat sig En fördjupad analys gjordes av dem som hade arbete under sommarsäsong. När gruppen definierades på det här sättet var säsongsarbete vanligare i de norra länen. Två av tre säsongsarbetslösa sökte arbete inom jordbruk, trädgård och skogsbruk, gruv-, bygg- och anläggningsarbete samt transport- och maskinförararbete. Majoriteten av de säsongsanställda, , var män och av dem var eller äldre. Säsongsarbetslösa och arbetslöshetsförsäkringen omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? hälften hade gymnasial utbildning och förgymnasial. IAF menade att utbildningsnivån hänger samman med den höga medelåldern. Andelen säsongsarbetslösa av det totala antal personer som hade arbetslöshetsersättning var en procent. IAF kritiserade i sin granskning av säsongsarbetslösheten Arbetsförmedlingens handläggning av denna grupp arbetssökande. Enligt IAF behandlades de säsongsarbetslösa som övriga arbetssökande i flera avseenden, de var inte heller aktiva i sitt arbetssökande, hade fått få anvisningar från Arbetsförmedlingen och saknade i vissa fall individuella handlingsplaner (IAF 2007, 2008c). Arbetsförmedlingen menade att man i viss mån kunde bekräfta IAF:s iakttagelser, och den vidtog och planerade åtgärder efter granskningen. Åtgärderna var alla av generell karaktär, det vill säga inte riktade särskilt mot personer som är säsongsarbetslösa (Arbetsförmedlingen 2008a).21 2.2Hur stor är säsongsarbetslösheten? För att kunna bestämma hur stort ett eventuellt problem med säsongsarbetslöshet är måste gruppen identifieras. För att detta ska låta sig göras måste säsongsarbetslöshet först definieras. Det finns ingen vedertagen definition utan, har utgått från den definition som IAF (2007, 2008c) använde vid sina granskningar för att identifiera gruppen säsongsarbetslösa. Definitionen innebär att de säsongsarbetslösa ska ha uppburit ersättning från arbetslöshetsförsäkringen i 13 samt arbetat mellan , i följd. Detta för att möjligaste mån utesluta sommarvikarier och feriearbeten. Vi har dock valt att inte begränsa oss till att de säsongsarbetslösa enbart ska ha varit sysselsatta under sommar- eller vinterhalvåret som IAF gjorde.22 Vi har dessutom valt att så långt som möjligt utesluta dem som har varit deltidsarbetslösa under lågsäsongen. Därför ska de säsongsarbetslösa enligt vår definition i genomsnitt ha fått ersättning i mer än fyra och en halv dagar i 21De planerade förändringar som nämndes i svaret till regeringen är 2010 genomförda inom Arbetsförmedlingen (Arbetsförmedlingens huvudkontor ).