prop · GZ031 · 2011-09-20 00:00:00 — framhållit kan emellertid en anställning ha påbörjats före den dag arbetstagaren inleder arbetet i . Regeringen anser därför att den i promemorian föreslagna övergångsbestämmelsen bör justeras till att avse arbete i som har påbörjats före ikraftträdandet. ESV och IFAU anser att förslaget kan medföra inlåsningseffekter . Förslaget om förenklade expertskatteregler innebär att det införs ytterligare en möjlighet att ses som en sådan nyckelperson som är kvalificerad för att få expertskatt. Som ESV och IFAU anför kan det i och för sig medföra att arbetsgivare och arbets- tagare väntar med att påbörja ett anställnings- förhållande till . Eftersom fråga är om ett tillägg till befintliga regler torde emellertid detta främst gälla fall där det råder tveksamhet om expertskatt skulle ges enligt nuvarande bestämmelser. Den fördröjning av anställningsförfarandet som kan uppkomma torde därför, enligt regeringens bedömning, endast få små konsekvenser i de flesta fall. Regeringen anser därför att risken för eventuella inlåsningseffekter är tämligen begränsad och att de nya bestämmelserna således inte bör ges retroaktiv effekt. omfattas ca 1 000 personer av expert- skatten. Sammantaget undantas från inkomstbeskattning. Den totala lönesumman uppgår således till . Expertskatten medför därmed ett bortfall av arbetsgivaravgifter på ca och av inkomstskatt på ca . Sammanlagt ger detta en offentligfinan- siell kostnad på ca . På grund av bristande data är det svårt att uppskatta hur många personer som skulle omfattas av föreslagen förenkling av expert- skattereglerna. Därmed är det också svårt att (strax över den föreslagna beloppsgränsen) ökar lönesumman med . Av dessa undantas från beskattning. Intäktsbortfallet från arbetsgivaravgifter blir ca och från inkomstskatt ca . Sammantaget ger detta en offentlig- finansiell kostnad på ca . För innebär förslaget att ett antal rättelser av skatteavdrag kan undvikas. Å andra sidan kan en mindre ökning av särskild skattebe- räkning förutses. Sammantaget torde påverkan på administration vara försumbar. Eftersom förfarandereglerna inte ändras annat än genom att förfarandet med avseende på nyckel- personer förenklas, påverkas Forskarskatte- nämndens arbete endast i förenklande riktning. Den ökning av antalet ansökningar som kan förväntas ske, kompenseras av att handlägg- ningen av detta slag av ansökningar kan ske snabbare än genom att beslut kan fatts av ordföranden eller vice ordföranden ensam. Den ökade förutsebarheten bedöms få till resultat att antalet överklaganden till allmän förvaltningsdomstol minskar. Med hänsyn till det begränsade antalet överklaganden bedöms denna minskning påverka berörda förvaltnings- domstolars arbetsbörda och resurser endast marginellt. Förslaget innebär att förutsebarheten med avseende på beskattningen av utländska nyckelpersoner ökar. Det innebär också att för- handlingar i samband med anställning av en sådan utländsk nyckelperson kan företas på ett säkrare underlag. Båda dessa omständigheter innebär en förenkling för arbetsgivaren och gäller oavsett om arbetsgivaren är ett mindre, medelstort eller större företag. 6.4Höjd beloppsgräns för avdrag för resor 6.4.1Ärendet och dess beredning Inom utarbetades en promemoria innehållande bland annat förslag om höjd beloppsgräns för avdrag för resor. En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 5, avsnitt 1 och promemorians lagförslag finns i bilaga 5, avsnitt 2. Promemorian har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5, avsnitt 3. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Fi2011/3575). Förslaget om höjd beloppsgräns för avdrag för resor är enligt regeringens bedömning av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringens förslag: Beloppsgränsen över vilken utgifter för inställelseresor samt för resor mellan bostaden och arbets- respektive utbildnings- platsen får dras av höjs från till . Den nya beloppsgränsen gäller . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som har yttrat sig i frågan tillstyrker eller har inget att erinra mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Avdrag för skäliga utgifter för resor mellan bostaden och arbets- respektive utbildningsplatsen ska göras om arbets- och utbildningsplatsen ligger på ett sådant avstånd från den skattskyldiges bostad att denne behöver använda något transportmedel. Avdrag för utgifter för särskilda resor i samband med att den skattskyldige börjar eller slutar en tjänst (inställelseresor) ska dras av om resorna företagits mellan två platser inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Rätten till avdrag för utgifter för nämnda resor är begränsad på så sätt att avdrag endast får göras till den del utgifterna sammanlagt överstiger . Motivet för beloppsgränsen är att utgifter för resor i inte obetydlig grad kan hänföras till privata levnadskostnader, vilka inte bör få dras av vid beskattningen. Dessutom innebär belopps- gränsen stora förenklings- och administrativa vinster. Beloppsgränsen är emellertid inte indexerad. Detta innebär att den med jämna mellanrum behöver justeras för att inte urholkas. Under har den nuvarande beloppsgränsen varit oförändrad som reseutgifterna i nu stiger för dem som reser med lokaltrafik. Mot denna bakgrund anser regeringen, i likhet med vad som föreslås i promemorian, att beloppsgränsen bör höjas till . Förslaget föreslås träda i kraft . Förslaget föranleder en ändring i 12 kap. 2 § inkomstskattelagen (1999:1229). Lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.4. Förslaget att höja beloppsgränsen från till över vilken utgifter för inställelseresor samt för resor mellan bostaden och arbets- respektive utbildnings- platsen får dras av beräknas leda till ökade skatteintäkter för kommuner och landsting samt för staten då det leder till en ökning av den En höjd beloppsgräns beräknas förstärka de offentliga finanserna med ca . Effekter för myndigheter och företag Förslaget bedöms inte medföra några ökade kostnader eller ökad arbetsbörda för vare sig eller de allmänna förvaltnings- domstolarna. Förslaget bedöms inte heller medföra några konsekvenser för företagen. Den föreslagna höjningen av beloppsgränsen gäller både för resor med kollektivtrafik och med bil. Höjningen innebär därför, för de som gör avdrag för resor, ingen betydande förändring i relativpriset mellan färdsätten. Således bedöms höjningen av beloppsgränsen inte påverka valet av färdsätt. Om beloppsgränsen inte höjs kommer pris- ökningar på resor emellertid att innebära att fler personer kommer att hamna över belopps- gränsen. Möjlighet till reseavdrag skulle sänka utgifterna för arbetsresor med kollektivtrafik. Om hela den, i detta fall, uteblivna höjningen utnyttjas motsvarar detta en sänkning av års- kostnaden med aktuell marginalskatt multiplicerad med . Även om detta leder till en förändring av relativpriset, bedöms denna inte vara tillräckligt stor för att påverka valet av färdsätt i någon större utsträckning. Förslaget att höja beloppsgränsen bedöms därför inte få några konsekvenser för miljön. Skatt på arbetsinkomster socialavgifter m.m. 6.5Förändrade nivåer för socialavgifter Regeringens förslag: Föräldraförsäkringsavgiften i arbetsgivaravgifterna och i egenavgifterna höjs till . Arbetsskadeavgiften i arbets- givaravgifterna och i egenavgifterna sänks till av avgiftsunderlaget. Detta föranleder en sänkning av den allmänna löne- avgiften till . De nya nivåerna gäller . Skälen för regeringens förslag: Social- avgifterna tas ut för finansiering av de sociala trygghetssystemen och betalas antingen som arbetsgivaravgifter eller som egenavgifter. Arbetsgivaravgifter betalas av arbetsgivare, medan egenavgifter betalas av främst enskilda näringsidkare. Underlaget för socialavgifterna beräknas till totalt ca 2012. Föräldraförsäkringsavgiften är en av de sex avgifter som tillsammans utgör socialavgifterna. Föräldraförsäkringsavgiften bör tas ut med en avgiftssats som innebär att de beräknade intäkterna från avgiften motsvarar de förväntade utgifterna. beräknas de utgifter som föräldraförsäkringsavgiften ska täcka, uppgå till ca . Mot denna bakgrund föreslår regeringen att föräldraförsäkrings- avgiften i arbetsgivaravgifterna och i egena- vgifterna höjs till av avgiftsun- derlaget. Prognoserna för utgifterna för arbetsskade- livränta visar att arbetsskadeavgiften bör sänkas för att de prognostiserade utgifterna ska motsvara de beräknade intäkterna från avgiften. Därför föreslår regeringen att arbets- skadeavgiften i arbetsgivaravgifterna och i egenavgifterna sänks till . Eftersom justeringen av de båda avgifterna ska göras inom ramen för ett i princip oförändrat av- giftsuttag sänks den allmänna löneavgiften till . Lagförslagen har beretts under hand med . I tabellerna 6.1 och 6.2 redovisas arbetsgivar- avgifter och egenavgifter före och efter dessa förändringar. De nya avgiftsnivåerna träder i kraft . Tabell 6.1 Arbetsgivaravgifter 2011 och 2012 enligt regeringens förslag socialavgifter och allmän löneavgift Källa: Egna beräkningar. Tabell 6.2 Egenavgifter 2011 och 2012 enligt regeringens förslag socialavgifter och allmän löneavgift Källa: Egna beräkningar. Lagförslagen är enligt regeringens bedömning av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Förslaget föranleder ändringar i 2 kap. 26 § och 3 kap. 13 § socialavgiftslagen (2000:980) och 3 § lagen (1994:1920) om allmän löneavgift. Lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.13 och 3.17. 6.6Justering av procentsats för förskott av egenavgifter 6.6.1Ärendet och dess beredning inkom med en hemställan om en ändring i lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter. Till hemställan bifogades en promemoria. Promemo- rians författningsförslag finns i bilaga 6, avsnitt 1. Promemorian har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna återfinns i bilaga 6, avsnitt 2. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Fi2011/255). Förslaget om justering av procentsats för för- skott av egenavgifter är enligt regeringens be- dömning av sådan enkel beskaffenhet att Lagrå- dets hörande skulle sakna betydelse. Socialavgifter i form av egenavgifter fastställs först vid den avgiftsskyldiges taxering. Detta innebär att fördelningen av bland annat ålders- pensionsavgiften sker med fördröjning, vilket får till följd att pensionssystemet (AP-fonderna och samt i slutändan pensionsspararna) går miste om avkastning på avgiften. 1987/88:60, s. 15 f., FiU10, rskr. 104, SFS 1987:1319) finns därför en reglering som medger att överföring av ålderspensionsavgiften (tidigare tilläggspensionsavgiften) sker i förskott till . Regleringen finns i 12 § lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter. Den procentsats utifrån vilken förskottsbeloppet ska beräknas uppgår till . När får besked om vilka belopp som ska bokföras för övriga egenavgifter får också besked om hur stora egenavgifter för året som avser ålderspension. Mellanskillnaden mellan förskottsbeloppet och slutligt belopp för ålderspensionsavgiften (re- gleringsbeloppet) bokförs i samband med att öv- riga egenavgifter bokförs. föreslår i sin promemo- ria att den procentsats utifrån vilken förskottet beräknas höjs från . Regeringens förslag: Den procentsats utifrån vil- ken det förskott av egenavgifterna beräknas som får tillgodoföra sig enligt 12 § lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter höjs från till . Den nya procentsatsen gäller . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Majoriteten av remissin- stanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Av Pensions- myndighetens promemoria framgår att den pro- centsats utifrån vilken förskottsbeloppet, enligt 12 § lagen (2000:981) om fördelning av socialav- gifter, beräknas under varit för låg i förhållande till det belopp som slutligen fast- ställts (se tabell 6.3). Att förskottsbeloppet är för lågt får till följd att pensionssystemet går miste om avkastning på det belopp som överförs med fördröjning. Tabell 6.3 Egenavgifter för ålderspension 2001-2008 Miljoner kronor och procent Källor: , och egna beräkningar. En höjning av den procentsats som förskotts- beloppet beräknas utifrån till , som föreslår, skulle innebära att regleringsbeloppet blir lägre och det belopp som fördelas till pensionsspararna med fördröjning minimeras. Procent- satsen om är något lägre än genomsnittet (se tabell 6.3). Denna procentsats bedöms som väl avvägd. Regeringen delar således Pensionsmyndig- hetens bedömning att den procentsats utifrån vilken förskottsbeloppet i 12 § lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter beräknas bör höjas från . Förslaget föranleder en ändring i 12 § lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter. Lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.18. Arbetsgivaravgifter och egenavgifter för ålderspension fördelas mellan AP-fonderna, premiepensionssystemet och statsbudgeten. Den andel som förs till premiepensions- systemet är oftast mellan . Den andel som förs till statsbudgeten är oftast mellan . av avgifterna förs således till AP-fonderna. Om procentsatsen höjs och förskottet antas bli högre (se tabell 6.3 ovan) innebär det att förskottet till premie- pensionssystemet höjs med och förskottet till AP- fonderna med . För statsbudgeten blir effekten att ett högre belopp betalas som förskott till AP-fonderna och premiepensionssystemet (ca 140 + 480 ), vilket innebär att staten går miste om ränta på detta belopp. Den offentligfinansiella kostnaden beräknas till . Effekter för myndigheter och företag Förslaget bedöms inte få några effekter för vare sig , de allmänna förvalt- ningsdomstolarna eller företag. Skatt på konsumtion m.m. energi- och miljöskatter 6.7Omräkning av koldioxid- och energiskattesatserna efter prisutveckling (indexering) Regeringens bedömning: Koldioxid- och energiskattesatserna på bränslen bör räknas om motsvarande förändringar i konsumentprisindex juni 2010juni 2011. Energi- skattesatserna på el bör räknas om motsvarande förändringar i konsumentprisindex juni 2009juni 2011. De omräknade skattesatserna bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Koldioxid- och energiskattesatserna på bränslen framgår av 2 kap. 1 § lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE. På motsvarande sätt anges energiskattesatserna på el i 11 kap. 3 § LSE. har det skett en årlig indexomräkning av såväl koldioxid- och energi- skattesatserna på bränslen som energiskatte- satserna på el. Syftet är att realvärdesäkra skattesatserna. , senast , ska regeringen med stöd av en bestämmelse i LSE i en förordning lägga fast det kommande kalenderårets koldioxid- och energiskattesatser med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen. beslutade om ändringar i LSE av koldioxid- och energiskatte- satserna på bränslen för (prop. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21, rskr. 2009/10:122). Av praktiska skäl ansågs då inte att den årliga indexomräkningen av skattesatser, då sådana förändringar genomförs, borde göras av regeringen genom en förordning. I stället togs hänsyn till prognostiserade förändringar i konsumentpris- index redan i samband med att koldioxid- och energiskattesatserna på bränslen , 2013 och 2015 lades fast i LSE. Några ändrade skattesatser på bränslen som ska träda i kraft , 2014 och 2016 har däremot inte beslutats i LSE. Detsamma gäller energiskattesatserna på el och framåt. sker alltså indexomräkning av skattebeloppen genom en förordning som utfärdas av regeringen senast i november året innan respektive kalenderår. I dessa fall baseras beräkningen på faktiska förändringar i konsumentprisindex. Underlaget för omräk- ningen är de skattesatser på bränslen och el som anges i LSE. Detta innebär således, när det gäller att fastställa energiskatten på el , att omräkningen avseende skattesatser baseras på de skattesatser som enligt LSE gällt . För bränslen gäller att de nya skattesatserna ska baseras på den faktiska för- ändringen i konsumentprisindex mellan . Omräkningen avseende skattesatser baseras på de skattesatser som enligt LSE gäller . Index har ökat . En mervärdesskatteeffekt tillkommer om energi- priserna i motsvarande mån förändras och om köparen är en privatperson. För företag som har rätt att dra av ingående mervärdesskatt till- kommer inte den effekten. bör indexhöjningen medföra att skatten på bensin höjs med per liter (18,inklusive mervärdesskatt). För energiskattesatserna på el sker beräkningen av skattesatser utifrån den faktiska förändringen i konsumentprisindex juni 2009juni 2011 som alltså tillämpas skattesatser. Index har ökat . Jämfört med energiskattesatser på el medför indexomräkningen att skattesatserna på el bör höjas för hushåll och service- näringen med per kWh (0,inklusive mervärdesskatt) i och med per kWh (0,inklusive mervärdesskatt) i norra . Den skattesats på el som tillämpas för industrin, jordbruket, skogsbruket och vattenbruket bör inte ändras på grund av avrundningsregler. Skattesatsförändringarna för el och de vanligaste bränslena redovisas i tabell 6.4. Tabell 6.4 Ändringar av skattesatserna på el och vissa bränslen jämfört med , inklusive mer- värdesskatt Öre/kWh, öre/liter och kr/m3 olja, kr/m3 Källor: och egna beräkningar. 6.8Övriga frågor på energi- och miljöskatteområdet 6.8.1Energiskatt på el i norra Regeringens bedömning: Den lägre energiskatte- satsen på el, som gäller för förbrukning i hus- hålls- och servicesektorerna i vissa kommuner i norra , bör kvarstå i nuvarande form. Skälen för regeringens bedömning: Den lägre energiskattenivån på el i norra , per kWh jämfört med per kWh i , omfattar alla kommuner i , och samt kommunerna . Dessa skattenivåer gäller för förbrukning i hushålls- och servicesektorerna, medan en lägre skattenivå om per kWh gäller för förbrukning av el inom industrin, jordbruket, skogsbruket och vattenbruket i hela landet. Skattedifferen- tieringen mellan norra och infördes . Gemenskapsrätten på området, det s.k. energiskattedirektivet120, tillåter skattedifferen- tieringar på vissa grunder. Någon grund för en regional differentiering finns dock inte. Rådet har emellertid godkänt den nuvarande regionalt baserade differentieringen av energiskatten på el genom ett särskilt undantag med stöd av artikel 19 i energiskattedirektivet. Godkännandet är dock tidsbegränsat till och med utgången av 2011. En ny ansökan om undantag skickades därför till Europeiska kommissionen . i de norra delarna av landet betalar en lägre energiskatt på el än motsvarande företag i övriga delarna av landet. Den lägre energiskattesatsen utgör statligt stöd enligt EUF-fördraget. Kommissionen har god- känt åtgärden till och med utgången av 2011. Åtgärden faller dock numera inom ramen för kommissionens allmänna gruppundantagsför- ordning121. Någon skyldighet att anmäla åtgärden till kommissionen för förnyad stats- stödsgranskning finns därför inte. Vissa regler om informationsskyldighet och årlig rapportering finns dock i den angivna förord- ningen. Regeringen bedömer att den lägre energiskattesatsen på el, som gäller för för- brukning i hushålls- och servicesektorerna i vissa kommuner i norra , bör kvarstå i nu- varande form. Indelningen av i nya elprisområden kan leda till regionala variationer i elpriset. Regeringen avser därför att följa upp effekterna av de nya elprisområdena . Regeringens bedömning: För att stimulera till en ökad användning av biodrivmedel bör skatte- befrielse för låginblandning även fortsättningsvis gälla upp till och med 6,5 volymprocent biodrivmedel i bensin och upp till och med 120 Rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (EUT L 283, 31.10.2003, s. 51, Celex 32003L0096). 121 Kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget, (EUT L 214, , s. 3, Celex 32008R0800). 5 volymprocent biodrivmedel i diesel. Denna skattebefrielse bör åstadkommas på samma sätt som skett på detta område, dvs. genom särskilda dispensbeslut som bör gälla från med . Fortsatt befrielse från koldioxidskatt och energiskatt bör även ges genom dispensbeslut för E85 och andra höginblandade biodrivmedel och för biodrivmedel helt utan fossilt innehåll. Skälen för regeringens bedömning: E85 och andra höginblandade biodrivmedel samt biodriv- medel helt utan fossilt innehåll är befriade från koldioxid- och energiskatt. För låginblandning befrias upp till och med 6,5 volymprocent biodrivmedel i bensin och upp till och med 5 volymprocent biodrivmedel i diesel från koldioxid- och energiskatt. Skatte- befrielsen för andra biodrivmedel än biogas åstadkoms genom dispensbeslut av regeringen. Europeiska kommissionen har godkänt den svenska skattebefrielsen av biodrivmedel till och med utgången av 2013. Samtliga nu gällande dispenser löper ut . För att även fortsättningsvis stimulera till en ökad användning av biodrivmedel avser regeringen att ge skattebefrielser på samma sätt som skett på detta område, dvs. genom särskilda dispensbeslut. För låginblandning över 6,5 volymprocent biodrivmedel, t.ex. etanol i bensin, och 5 volymprocent biodrivmedel, t.ex. FAME (Fatty Acid Methyl ) i diesel, men inom ramen för vad som är möjligt enligt bränslespecifikationerna enligt Drivmedelslagen (2011:319), innebär gällande regler enligt lagen (1994:1776) om skatt på energi att koldioxid- och energiskatt tas ut för dessa biodrivmedel med belopp som gäller för likvärdigt fossilt bränsle. 6.8.3Utvidgade möjligheter till återbetalning av vägavgift Regeringens bedömning: Vägavgift bör återbetalas med ett belopp motsvarande den del av avgiften som motsvarar antalet återstående dagar för vilka avgift har betalats. Återbetalning bör kunna ske även för avgift som betalats för månad eller vecka till skillnad mot nuvarande begränsning till årlig avgift. Skälen för regeringens bedömning: I 17 § lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon har en möjlighet till återbetalning av vägavgift införts för fordonsägare som inte avser att bruka sitt fordon under tid för vilken vägavgift har betalats eller för det fall ett fordons beskaffenhet ändras så att vägavgift ska tas ut med annat belopp. Vägavgiften betalas tillbaka med ett belopp som motsvarar den del av avgiften som belöper på antalet återstående hela månader för vilka avgift har betalats. Det har vid olika tillfällen framförts kritik mot att en återbetalning begränsad till hela återstående månader missgynnar dem som betalar vägavgift för en period . Som skäl anges främst att det innebär att avgift betalas för tid då fordonet inte får användas. För att undvika ett avgiftsuttag för tid som fordonet inte får användas, bör den del av avgiften som kan återbetalas utvidgas till att omfatta belopp motsvarande den del av avgiften som belöper på antalet återstående dagar för vilka avgift har betalats. En utvidgning av möjligheten till återbetalning till att omfatta återstående dagar måste även gälla de utländska lastbilar som betalat vägavgiften i . Skälet är främst att det annars kan ses som diskriminering av transporter med utländska lastbilar. Eftersom lastbilar registrerade i andra länder kan betala avgift för kortare perioder bör möjligheten till återbetalning utvidgas till att också omfatta avgifter som betalats för månad eller vecka. Åtgärderna om ändrade regler för åter- betalning av vägavgift beräknas minska skatte- intäkterna med 2012 (halvår) och därefter med . En promemoria avseende åtgärderna har remitterats . Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. Skatt på konsumtion m.m. övriga punktskattefrågor 6.9.1Ärendet och dess beredning För att möjliggöra en samlad behandling av skatteförslag med budgeteffekter i budgetpropo- sitionen remitterade Finansdeparte- mentet en promemoria med olika förslag, Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen (dnr Fi2011/1936). Promemorian innehöll bland annat förslag om höjd skatt på tobak.