prop · GY03101d2 · 2011-04-14 00:00:00 — Summa transfereringar till företag Allmänna bidrag till kommuner Utjämningsbidrag LSS, kommuner, Tillfälligt konjunkturstöd till kommuner Tillfälligt konjunkturstöd till landsting Summa allmänna bidrag till kommuner Socialförsäkring (Hälso- och sjukvårdspolitik), Bidrag till Tandvårdsförmåner m.m. (Hälso- och varav: Lönebidrag och m.m. Barn-, ungdoms- och vuxenutbildning, Maxtaxa i barnomsorgen, Statligt stöd till vuxenutbildning Fortbildning av lärare och Ersättning vid sjukdom och handikapp, Summa transfereringar till kommuner BNI-baserad avgift, Kammarkollegiet Avgiften till Europeiska gemenskapen Bistånd och andra internationella bidrag, Styrelsen för internationellt Bistånd och andra internationella Summa transfereringar till utlandet Transfereringar utgörs av medel som staten via myndigheterna förmedlar till olika mottagare. I huvudsak sker transfereringar från anslag på statens budget. Transfereringar kännetecknas av att staten inte erhåller någon motprestation. Många transfereringar är dock förknippade med någon form av villkor. Ett exempel är aktivitetsstöd inom arbetsmarknadspolitiken där kravet är att mottagaren deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Noten inleds med en sammanfattande tabell med transfereringar uppdelade i delområden. Därefter specificeras transfereringarna utifrån mottagarkategori, syfte och utbetalande myndighet. Mottagarkategorierna visar de sektorer som erhållit transfereringen och är hushåll, företag, kommuner och utlandet. Hushåll innefattar enskilda personer, ideella organisationer och föreningar tillhörande hushållssektorn samt premiepensionssystemet. Till socialförsäkring har hänförts transfereringar som hanteras av och . Här ingår ålderspensioner, ekonomisk trygghet för familjer och barn, ersättning vid sjukdom och handikapp som sjukpenning, aktivitets- och sjukersättning, arbetsskadeersättning samt vissa stöd till personer med funktionsnedsättning. Dessutom ingår bidrag till landsting för läkemedelsförmånerna som utbetalas av Kammarkollegiet. De totala kostnaderna för transfereringar i form av lämnade bidrag m.m. ökade med . Transfereringar till hushåll har minskat marginellt. De transfereringar som redovisas avser utbetalningar exklusive statlig ålderspensionsavgift. Statlig ålderspensionsavgift ingår i budgetens utgifter för t.ex. sjukpenning och är en betalning från anslag till pensionssystemet för att finansiera pensionsrätterna för bl.a. de personer som uppbär sjukpenning och andra sociala förmåner. Den del av den statliga ålderspensionsavgiften som går till premiepensionssystemet (14,2011) finns med bland transfereringar till hushållssektorn men redovisas separat. mer än 2010. Överföringarna till och från AP- fonderna ingår inte i transfereringar till hushåll, utan nettoöverföringen som är negativ redovisas som bidrag från AP-fonden (socialförsäkringssektorn), se not 3. Bland transfereringarna till hushåll har kost- av den registerbaserade arbetskraften arbetslösa att jämföra 2010. var öppet arbetslösa och i program med aktivitetsstöd. Lönegarantiersättningen har ökat främst på grund av rekonstruktion och konkurs. Transfereringar till hushåll avseende socialförsäkringen minskade med netto. Kostnaderna för ålderspensioner vid sidan av statens budget minskade vilket beror på den automatiska balanseringen Premiepensioner har däremot ökat . Den ökningen beror på att antalet pensionärer ökar på grund av stora årskullar födda och att varje ny årskull som går i pension har större andel i det nya pensionssystemet. Ersättning vid ålderdom, som avser anslagsfinansierade pensioner och stöd som garantipension och bostadstillägg, har endast ökat marginellt. Orsaken till ökningen av antalet sjukfall är att många av de som tidigare uppnått maximal tid i sjukförsäkringen, och därför varit utan ersättning från sjukförsäkringen, nu på nytt kan söka ersättning. Aktivitets och sjukersättningen minskade med (10,). Minskningen förklaras främst av ett fortsatt nettoutflöde till ålderspensionssystemet. Stöd till personer med funktionsnedsättning inkluderar även kommunernas andel av kostnad för assistansersättning och ökade med (4,), se vidare avsnitt 5.6 Realekonomisk fördelning av statens budget. De ökade kostnaderna för assistansersättning beror på ökade timkostnader men även på att antalet personer som får assistansersättning ökar. Dessutom ökar antalet timmar per person och vecka. Inom området ekonomisk trygghet för familjer och barn ökade föräldraförsäkringen med och kostnaderna för barnbidragen med . Utgifterna för socialförsäkringsförmånerna inom familjepolitiken påverkas av flera faktorer såsom antal födda barn, barnkullarnas storlek, föräldrarnas löneutveckling och konjunkturen. har antalet födda barn minskat något. Trots denna minskning har utgifterna föräldrapenning, barnbidrag och tillfällig föräldrapenning ökat. Det beror bland annat på att det finns fler barn i åldrarna och höjda löner vilket påverkar ersättningsnivån. Nettoöverföring till premiepensionssystemet redovisas som en transferering till hushåll mot bakgrund av att systemet ses som en del av statliga ålderspensionsavgifter som överförts till premiepensionssystemet, med avdrag för utbetalda premiepensioner (), vilka ingår i utbetalda ålderspensioner. Centrala () kostnad för förlust i utlåningsverksamheten ökade och uppgick till 3 miljarder. Ökningen beror på att CSN nu beräknat förlust även för personer med pågående studier. Transfereringar till företag har ökat något. Inom området arbetsmarknad ökade kostnaderna för lönebidrag och med finansierade med EU-medel avseende gårdsstöd, Transfereringar till den kommunala sektorn har fortsatt att öka trots att det tillfälliga konjunkturstödet 2010 nu är borta. Det förklaras dels med en ökning av den kommunalekonomiska utjämningen och stabiliseringspolitiska åtgärder på grund av den relativt svaga inkomstutvecklingen. Den kommunalekonomiska utjämningen har ökats som kompensation för ytterligare sänkning av skatten för pensionärer genom förhöjt grundavdrag. Transfereringarna till kommuner ökade totalt med . De allmänna bidragen till kommuner ökade med . De innefattar den kommunalekonomiska utjämningen som nettoredovisas på statens budget varvid det generella statsbidraget sammanförts med utjämningssystemet. Inkomstutjämningsavgift och kostnadsutjämningsavgift från kommuner och landsting på sammanlagt redovisas under anslaget för kommunalekonomisk utjämning varför statsbidragen till kommunerna minskat med motsvarande belopp i statens budget. I de allmänna bidragen till kommuner ingår också mervärdesskatt för kommuner och landsting som nettoredovisas på statens budgets inkomstsida. justeras statsbidragen till kommuner ned med motsvarande belopp. Kommunernas kompensation för ingående mervärdesskatt i icke skattepliktig verksamhet redovisas på inkomsttitel, vilket minskar kommunbidragen och skatteintäkterna på statens budget med . sultaträkningen har den kommunalekonomiska utjämningen och kommunmomsen bruttoredovisats, vilket innebär att både transfereringar till kommuner och skatteintäkter är högre än i utfallet på statens budget. Den kommunalekonomiska utjämningen till kommuner och landsting har ökat med 8,8 respektive . Bidrag för läkemedelsförmånerna har minskat med . Bland transfereringar till utlandet har kostnaden för bistånd och andra internationella bidrag genom Sida och 2010 även ökat med . Avgiften till EU ökade med . Avgiften redovisas här periodiserad till skillnad mot redovisningen på statens budget. Avsättning till/upplösning av fonder Avsättning till fonder i staten avser främst Stabilitetsfonden, Insättningsgarantifonden och Kärnavfallsfonden. Stabilitetsfonden bildades och tillfördes då från anslag på statens budget. Avsättningen till fonden uppgick till , vilket är nära hälften av den totala avsättningen till fonder . har bankgarantiavgifter tillförts fonden med och fondens innehav av aktier i . Inga bidrag har betalats ut från fonden . Fonden redovisas av . Avsättningen till Insättningsgarantifonden, även den hos , är direkt kopplad till det ekonomiska resultatet i , vilket är en ökning med Det finansiella nettot uppgick till . Avsättningen till Kärnavfallsfonden har ökat med . Avgifterna från reaktorinnehavarna som bestäms av regeringen, uppgick till , vilket var en marginell ökning jämfört med föregående år. Nettot av de finansiella intäkterna och kostnaderna uppgick till vilket är en ökning med . Främst har räntan på reala placeringar och realisationsvinsterna ökat. Ersättningar till reaktorinnehavarna ökade med till . Övriga fonder i staten har förändrats helt marginellt. Fondernas ändamål och vilka myndigheter som redovisar olika fonder, framgår i övrigt av not 42. Summa lönekostnader efter eliminering Eliminering av premieintäkt för statliga Total summa kostnader för personal Statens kostnader för personal ökade med nära . Ökningen avser framför allt pensionskostnaderna och beror på att dessa var särskilt låga föregående år då avsättningen för pensioner minskade, medan avsättningen ökade efter bl.a. förändrade grunder. Lönekostnader inklusive lagstadgade arbetsgivaravgifter ökade med , vilket motsvarar . Lagstadgade arbetsgivaravgifter uppgick av lönesumman, vilket är samma procentsats som . Myndigheternas inbetalda arbetsgivaravgifter, löneskatter m.m. är statsinterna transaktioner och således inga kostnader för staten och har därför eliminerats. Medelantalet anställda har ökat med 800 och vid utgången av 2011 uppgår antalet till 28 382, 20 398 poliser. Antalet årsarbetskrafter har varit drygt 2000 fler än . Merparten av dessa avser personalkategorin gruppbefäl, soldater och sjömän, vilket är en följd av det nya personalförsörjningssystemet. Försvarsmakten har i sin årsredovisning angett att det finns osäkerhet i beräkningen av semesterlöneskuld. Eftersom myndighetens skuld för semester och annan upplupen lön uppgår till skulle denna osäkerhet kunnat påverka personalkostnaderna med om beräkningen visade sig felaktig. lönekostnad är i princip oförändrad. Antalet anställda och årsarbetskrafter har minskat marginellt , efter att ha minskat markant i samband med bildandet av och olika rationaliserings- och besparingsåtgärder. Antalet årsarbetskrafter vid Arbetsförmedlingen har minskat med cirka 600 eller , vilket gjort att lönekostnaderna minskat. Här bör noteras att antalet anställda ökade relativt kraftigt i samband med regeringsuppdrag och den höga arbetslösheten. Vid har lönekostnaderna ökat med efter att ha minskat kraftigt i samband med bolagiseringen av de tidigare produktionsenheterna i och . Medelantalet anställda (oavsett tjänstgöringsgrad) har varit i princip oförändrat, men antalet årsarbetskrafter har ökat. Antalet anställda vid har ökat med cirka 500 personer eller , vilket tillsammans med löneutvecklingen lett till ökade lönekostnader . Det är antalet lärare och forskare som ökar och störst procentuell ökning har antalet postdoktorer och doktorander. Lönekostnaderna vid har minskat med , som följd av att antalet anställda minskat med cirka 200 eller . För statens tjänstepensionsåtagande beslutade () att öka skulden inom äldre förmåner med för att kompensera för att personer lever än vad som antagits vid skuldberäkningen. har även en avsättning gjorts för icke aktuella särskilda pensionsersättningar. Dessa två avsättningar, tillsammans med effekten av att räntan sänkts till (1,föregående år) per den vilket då minskade skulden med 2,5 miljarder beskrivning av de faktorer som ingår i främst av för statens avtalsenliga tjänstepensioner, vilket utöver premien till SPV innefattar avgifter till kompletterande ålderspension (Kåpan) och den individuella ålderspensionen (Iåp). Pensionspremierna påverkas av åldersfördelningen och löneläget hos personalen vid respektive myndighet. för avtalsförsäkringar betalas till och hanteras till största delen av SPV och har därför eliminerats i resultaträkningen. Däremot hanteras den kompletterande och individuella ålderspensionen av särskilda organ som inte är myndigheter och dessa avgifter elimineras därför inte. Detsamma gäller också för några myndigheter som gör egna pensionsavsättningar. Kostnaderna för dessa ingår ovan och elimineras inte. På myndighetsnivån har både Försvarsmakten och pensionskostnader ökat vilket hänger samman med ökningen av antalet anställda. Övriga personalkostnader utgörs av kostnader för personalutbildning, traktamenten m.m. De har sammantaget ökat . I nedanstående tabell visas antalet årsarbetskrafter vid de myndigheter som ingår i den konsoliderade resultaträkningen och därmed i de redovisade personalkostnaderna. Måttet årsarbetskrafter ska visa de anställdas arbetsvolym under ett räkenskapsår räknat i antalet heltidstjänster. Som anställd räknas inte den som bara är uppdragstagare (konsult) även om denna arbetar med samma uppgifter som anställda. Anställda i utlandet, vars löner betalas med myndighetens medel, ska ingå när antalet årsarbetskrafter räknas fram. Den arbetstid som inräknas ska vara den tid som myndigheten utbetalt lön eller annan ersättning för i utbyte mot arbete. Omräkning till heltidstjänster innebär att deltidsanställd personal ingår i summa antal personer med den procentandel av en heltidstjänst som deras tjänstgöring utgör. Uppgifterna i tabellen bygger på myndigheternas rapportering i statens informationssystem . har antalet årsarbetskrafter totalt ökat marginellt . Det är främst Försvarsmakten som ökat i samband med omläggningen av personalförsörjningssystemet. Den viktigaste minskningen avser , vilket hänger samman med bolagiseringen av flygplatsverksamheten som syns i tabellen eftersom uppgiften avser antal årsarbetskrafter . Myndigheten för samhällsskydd och Som kostnader för lokaler redovisas myndigheters kostnader för hyrda lokaler. Redovisning görs brutto och inkluderar hyra till andra statliga myndigheter. Elimineringarna utgörs av myndigheternas lokalkostnader som betalas till och . Kriminalvårdens lokalkostnader har ökat med . Ökningen beror främst på nya häkten och avdelningar som har tagits i drift t.ex. häktena , , och anstalten Kumla. Dessutom belastas resultatet av en retroaktiv hyra för anstalten . Vissa garanti- och kreditkostnader beräknat nettovärde på skadefordringar Förändring i avsättningar för försäkringstekniskt beräknad risk i Kostnad för infriade garantiåtaganden Reservering/återföring av reservation för Under posten vissa garanti- och kreditkostnader redovisas kostnader för statlig garanti- och utlåningsverksamhet som inte redovisas bland transfereringar. Kostnaderna skiljs från övriga driftskostnader eftersom de kan variera kraftigt mellan åren och därför stör jämförelser mellan åren, som de har en annan karaktär än de flesta myndigheters driftskostnader i övrigt. kostnader i garantiverksamheten minskar med och merparten avser förändring i avsättningar för försäkringstekniskt beräknad risk i engagemanget som minskar med . Förändring av försäkringstekniskt nettovärde på skadefordringar har minskat med sedan föregående år och skadekostnaderna har minskat med . redovisar kostnader för infriade garantiåtaganden till i allt väsentligt på , som intäkterna för regressfordringar i samband med dessa uppgår till . Reserveringen för framtida förlustrisker är negativ eftersom reserveringarna minskat efter infriandet av garantier och att andra garantier förfallit . avsättningar för garantier. Övriga driftskostnader - tjänster Övriga driftkostnader - varor Myndigheten för samhällsskydd och , övrig drift varor och Summa affärsverk, övrig drift varor Övriga driftkostnader - reparationer, Myndigheten för samhällsskydd och reparationer, diverse m.m - anläggningstillgångar i egen regi Summa Aktivering utveckling av anläggnings tillgångar i egen regi Total summa övriga driftkostnader Övriga driftkostnader utgörs av myndigheternas köp av tjänster, varor, reparationer och diverse andra driftkostnader. Elimineringarna avser köp av varor och tjänster mellan myndigheterna. upphandlar entreprenader och konsulter för byggande och underhåll av vägar och järnvägar samt för planering och projektering. övriga driftskostnader har minskat avseende köp av varor. har aktiverat mindre än före- gående år för investeringar i anläggningstillgångar i egen regi. Aktiveringarna avser järnvägsanläggningar, produktionsanläggningar samt väganläggningar. Aktiveringarna för innebär att kostnader för köp av varor och tjänster avseende produktion av väg- och bananläggningar förs bort från resultaträkningen och tas upp som investering i balansräkningen. Försvarsmaktens ökade kostnader för tjänster förklaras till största delen av ökade konsultkostnader och övriga externa tjänster. Försvarsmaktens minskade kostnader för varor beror i huvudsak på lägre kostnader för ammunition. ökade kostnader för tjänsteprodukter avser framför allt flyg- och sjöområdena. Inom flygområdet är det huvudsakligen JAS-Gripen som har ökade kostnader och inom sjöområdet avser kostnadsökningen framför allt Korvettfartyg. kostnader för varor har minskat. Aktiveringarna hos myndigheter i försvarssektorn har ökat något jämfört med föregående år. Polisens övriga driftskostnader avseende köp av tjänster har ökat. Den största ökningen avser köp av datatjänster till följd av en ökad satsning inom polisens verksamhet för IT-utveckling. Även kostnaderna för köp av varor har ökat. Det beror på att fler tillgångar kostnadsförts då beloppsgränsen för aktivering av anläggningstillgångar har höjts. Ökningen avser främst datorer och kommunikationsutrustning. har minskade övriga driftkostnader vilket främst förklaras av lägre kostnader för köpt balanskraft. har också minskade övriga driftkostnader vilket beror på att en del av verksamheten bolagiserades . Myndigheten för samhällsskydd och avskrivningar har ökat med nästan och består till största delen (94,) av avskrivningar på väg- och järnvägsanläggningar. Försvarsmaktens avskrivningar avser främst beredskapsinventarier som stridsfordon, självgående pjäser, fartyg och båtar. Resultat från andelar i hel- och delägda företag Resultat från andelar i företag med Övriga företag som redovisas av Summa resultat från andelar i företag med bestämmande statligt inflytande Resultat från andelar i företag med Summa resultat från andelar i företag med väsentligt statligt inflytande Resultat från andelar i hel- och delägda företag - totalt Resultat från andelar i företag med Resultat från andelar i företag med Med bestämmande statligt inflytande avses när statens ägarandel överstiger . Med väsentligt statligt inflytande avses när statens ägarandel uppgår till högst 50 och lägst . Det resultat som redovisas ovan baseras på det redovisade nettoresultatet hos bolagen enligt årsbokslut , utom i några fall då ett tidigare delårsbokslut använts. Resultatandelarna har minskat med jämfört med . resultat har minskat med . Bl.a. ingår kostnader för nedskrivning och avveckling av kärnkraftverk i med . Även föregående år belastades dock med nedskrivningar i samma storleksordning. Realisationsvinster på har förbättrat resultatet och avser försäljning av verksamhet främst i , och . Resultatet från rörelsen har minskat med främst på grund av minskade volymer och priser. Resultatet för har förbättrats med , vilket främst förklaras av ökade intäkter på grund av högre priser för järnmalm. Resultatet inkluderar avsättning för kostnader på relaterade till påverkan av gruvbrytning på samhällena , vilket är en minskning med . Akademiska hus AB visar högre resultat än föregående år. Värdeförändringarna på fastigheter är fortsatt positiva, vilket förbättrat resultatet med . Ett förbättrat resultat från fastighetsförvaltningen har kompenserat för ökade finansierings- och skattekostnader. AB redovisar försämrat resultat med . års resultat inkluderar en realiserad vinst Ökade intäkter från realiserade vinster vid försäljning av fordringar samt från försäljning av ett dotterföretag har påverkat resultatet positivt. har minskat resultatet med främst hänförligt till en minskad positiv värdeförändring på skog. Resultatet för har försämrats med . Föregående års försäljning av dotterbolag medförde en realisationsvinst på . Bostadsfinansieringsaktiebolag har försämrat resultatet med , vilket främst beror på försämrat räntenetto. har minskat resultatet med främst beroende på negativ värdeförändring av derivatinstrument. Resultatet från har förbättrats med . Resultatförbättringen förklaras främst av minskade avskrivningar samt förbättrat finansnetto. Minskade intäkter har till största delen kompenserats av minskade kostnader. har försämrat resultatet med , främst avseende negativa värdeförändringar på finansiella instrument. har minskat resultatet med . Försämringen avser främst värdeförändringar på fastigheter. redovisar en förlust på , vilket är en försämring med avseende främst värdeförändringar på den finansiella nettoskulden. Resultatet redovisas dock inte som resultatandel så länge det egna kapitalet är negativt. Resultatet i uppgår till , vilket är en förbättring med Resultatet behandlas inte som resultat från andelar i årsredovisningen för staten utan redovisas som skatteintäkt i samband med utdelning till staten. Resultatandelen från Systembolaget har ökat något. Andelen har reducerats med respektive års betalda utdelning på 0,3 miljarder, som istället betraktas som skatteintäkt. Resultatet före denna omföring har försämrats med . resultatandel inkluderar en nedskrivning med avseende negativt eget kapital i ett förvärvat företag. Resultatet från TeliaSonera har minskat med 1,1 miljarder till . Den främsta förklaringen utgörs av minskat resultat från intresseföretag och joint i bl.a. den turkiska verksamheten. Nordiska Investeringsbanken har försämrat sitt resultat med . Det är främst resultatet från finansiella instrument som försämrats, vilket delvis uppvägts av en minskad kostnad avseende reservering för kundförluster. SAS har minskat sin förlust med , vilket främst härrör från ett förbättrat rörelseresultat. Nedskrivning avseende ett spanskt flygbolag har påverkat resultatandelen negativt med . Finansiella intäkter för förvaltning av Ränteintäkter avseende upplåning i Överkurs vid emission (netto) Ränteintäkter avseende upplåning i Orealiserade valutavinster (netto) Intäktsförda, preskriberade obligationer Summa finansiella intäkter för Finansiella kostnader för förvaltning Räntekostnader avseende upplåning i Realiserade kursförluster (netto) Räntekostnader avseende upplåning i Realiserade valutaförluster (netto) Provisioner till banker m.fl. Summa finansiella kostnader för Nettokostnad för förvaltning av Finansiella intäkter och kostnader för förvaltning av statsskulden redovisas av . De innefattar även intäkter respektive kostnader för skuldskötselåtgärder. uppgick nettokostnaden för statsskulden (räntor, över- och underkurser och valutakursförändringar m.m.) till , vilket innebär att nettokostnaden ökat med . Intäkterna minskade med vilket i huvudsak beror på att de orealiserade valutavinsterna minskat med samt att ränteintäkterna avseende upplåning i utländsk valuta minskat med . har dock överkurserna vid emission ökat med . Kostnaderna ökade med . Räntekostnaderna för upplåning i svenska kronor har ökat med och de realiserade kursförlusterna ökade med . Detta uppvägs dock till en del av att de realiserade valutaförlusterna minskade med . Reavinster vid försäljning av aktier De finansiella intäkterna och kostnaderna för förvaltning av statsskulden redovisas i not 12 Nettokostnader för statsskulden. Staten sålde miljoner aktier i för . Försäljningen gav en vinst på . Vidare ingår vinster vid försäljning av aktier i samt . Vinsterna har redovisats av Kammarkollegiet. inlevererade överskott uppgick till . Även detta redovisas av Kammarkollegiet. Kammarkollegiets övriga finansiella intäkter består främst av utdelning på återstående aktier i , till den del dessa redovisas av Kammarkollegiet, med . Finansiella intäkter vid avser bl.a. räntor på studielån.