prop · GZ031d21 · 2011-09-20 00:00:00 — Vidare finansierar regeringen bidrag till förebyggande insatser mot hiv/aids, bidrag till frivilligorganisationer och till alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiska insatser. Inom området finansieras även medlemsavgift till (), andel av kostnaden för WHO:s ramkonvention om tobakskontroll, bidrag till för folkhälsovetenskap samt . Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom folkhälsopolitik 2:4 Bidrag till för folkhälsoveten- 2:5 Bidrag till WHO 2:6 Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak, samt spel 2:7 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma 2:8 Insatser för vaccinberedskap 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Det övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:35:SoU7, rskr. 2002/03:145). För att nå målet krävs ett sektorsövergripande, långsiktigt och målinriktat arbete av aktörer på många olika nivåer i samhället. Ansvaret för de statliga insatserna är fördelat mellan departementen i och de statliga myndigheterna. Det huvudsakliga folkhälsoarbetet utförs på regional och lokal nivå av länsstyrelser, landsting, kommuner och idéburna organisationer. Landstingens folkhälsoansvar grundar sig bland annat på hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och smittskyddslagen (2004:168). Kommunernas folkhälsoarbete grundar sig på lagar som rör flera kommunala verksamheter, t.ex. alkohollagen (2010:1622), tobakslagen (1993:581), (1998:808)och livsmedelslagen (2006:804). En samlad målstruktur med elva målområden För att underlätta uppföljningen av arbetet med att nå det övergripande målet har en samlad mål- och uppföljningsstruktur med elva målområden utvecklats. Målområdena omfattar politikområden som är relevanta för folkhälsoarbetet och de grupperar hälsans bestämningsfaktorer, dvs. de faktorer i människors levnadsvillkor, livsmiljöer och levnadsvanor som har störst betydelse för folkhälsan. De elva målområdena är: 1.Delaktighet och inflytande i samhället, 2.Ekonomiska och sociala förutsättningar, 3.Barns och ungas uppväxtvillkor, 4.Hälsa i arbetslivet, 5.Miljöer och produkter, 6.Hälsofrämjande hälso- och sjukvård, 7.Skydd mot smittspridning, 8.Sexualitet och reproduktiv hälsa, 10.Matvanor och livsmedel, 11.Tobak, alkohol, narkotika, dopning och spel. Särskilda mål inom vissa områden Målet för samhällets smittskydd är enligt smittskyddslagen (2004:168) att tillgodose befolkningens behov av skydd mot spridning av smittsamma sjukdomar. Insatserna inom hälsoskyddsområdet faller inom (1998:808) mål om att främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö. Målet för insatserna ifråga om hiv/aids är att begränsa spridningen av denna sjukdom och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar och begränsa konsekvenserna av dessa infektioner för samhället och enskilda. En samlad nationell strategi för samhällets insatser för att förebygga spridning och minska konsekvenserna av hivinfektion och andra sexuellt överförbara och blodburna sjukdomar presenterades (prop. 2005/06:60, bet. 2005/06:JuSoU1, rskr. 2005/06:218). Målet för insatserna ifråga om antibiotikaresistens är att bevara möjligheten att effektivt använda antibiotika vid bakteriella infektioner hos människa och djur. En strategi för ett samordnat arbete mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade sjukdomar presenterades (prop. 2005/06:50, bet. 2005/06:SoU13, rskr. 2005/06:178). Målet för de samlade insatserna inom området fysisk aktivitet är att samhället utformas så att det ger förutsättningar för en ökad fysisk aktivitet hos hela befolkningen. Det övergripande målet för alkohol-, narko- tika-, dopnings- och tobakspolitiken är ett samhälle fritt från narkotika och dopning, med minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol och med ett minskat tobaksbruk. En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken antogs av (prop. 2010/11:47, bet. 2010/11:SoU8, rskr. 2010/11:203). Målet för samhällets insatser mot spelberoende är att minska skadeverkningarna av överdrivet spelande (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145). I det följande lämnas först en övergripande redogörelse för hälsoutvecklingen i befolkningen. Därefter följer en beskrivning av utvecklingen av folkhälsans bestämningsfaktorer. Resultatredovisningen är av utrymmesskäl kortfattad och omfattar endast ett urval av bestämningsfaktorer med betydelse för folkhälsan. Redovisningen görs på tre övergripande nivåer: -levnadsvillkor, som t.ex. ekonomisk och social trygghet och trygga och goda uppväxtvillkor, -livsmiljöer, som t.ex. miljö i förskola/skola, arbetsmiljö, smittskydd och hälsoskydd, -levnadsvanor, som t.ex. fysisk aktivitet, matvanor och bruk av alkohol, narkotika, dopningsmedel och tobak. I beskrivningen redogörs för insatser och resultat med relevans för folkhälsoutvecklingen. Eftersom dessa till stor del beskrivs inom andra utgiftsområden ligger tonvikten vid insatser inom utgiftsområde 9. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 5.1 De största sjukdomsgruppernas andel av sjukdomsbördan 2002 uttryckt i (Disability Adjusted Life Years) Källa: , (2006), Sjukdomsbördan i och dess riskfaktorer (Rapport nr. Hälsan i befolkningen har under förbättrats, vilket bland annat avspeglar sig i att medellivslängden fortsätter att öka. Nedan följer en kortfattad beskrivning av det aktuella läget. En mer utförlig beskrivning återfinns i . Sjukdomsbördan domineras av tre sjukdomsgrupper WHO och har tillsammans tagit fram ett mått som mäter sjukdomsbördan av olika folksjukdomar. Med hjälp av detta mått, (Disability Adjusted Life Years) kan man jämföra vilka sjukdomar som leder till mest ohälsa. Måttet väger samman olika sjukdomars påverkan på hälsotillstånd och förtida död. Enligt beräkningar genomförda av på uppdrag av dominerades sjukdomsbördan i av tre sjukdomsgrupper: hjärt-kärlsjukdomar, neuropsykiatriska sjukdomar och cancer (maligna tumörer). Dessa svarade tillsammans för av den totala svenska sjukdomsbördan mätt i . Bland både kvinnor och män bidrar hjärt- och kärlsjukdomar mest till förtida död och neuropsykiatriska sjukdomar mest till nedsatt hälsotillstånd. Det har också gjorts en beräkning av några olika riskfaktorers betydelse för den samlade sjukdomsbördan. Högt blodtryck har stor betydelse och beräknas bidra till av sjukdomsbördan i befolkning och är den riskfaktor som har störst betydelse. Därefter kommer tobak (), höga blodfetter () och övervikt (). Alkohol bidrar till av männens sjukdomsbörda, men inget till kvinnornas. Medellivslängden fortsätter att öka Förbättringar i hälsa kan mätas bland annat genom ökad medellivslängd och minskad risk för en för tidig död. Generellt sett har folkhälsans utveckling varit gynnsam. Medellivslängden fortsätter att öka i . kunde en nyfödd pojke förväntas leva och en nyfödd flicka . var det endast tre länder som hade en längre medellivslängd för män än medan det var nio länder som hade en längre medellivslängd för kvinnor. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 5.2 Medellivslängd 19902010 Minskad dödlighet och sjuklighet har bidragit till den goda utvecklingen Den minskade spädbarnsdödligheten och den stora nedgången i dödlighet i hjärt- och kärlsjukdomar under är de främsta orsakerna till att medellivslängden har ökat. Den minskade risken för att insjukna i hjärt- och kärlsjukdom kan med sannolikhet förklaras av förändrade levnadsvanor, främst minskad rökning och förbättrade kostvanor. Även förekomsten av de flesta allvarliga smittsamma sjukdomarna såsom difteri och polio har minskat kraftigt och flera av dem förekommer enbart i enstaka fall i . Antalet cancerfall ökar, men överlevnadssiffrorna förbättras Cancer är den vanligaste dödsorsaken efter hjärt- och kärlsjukdomar. Ända har antalet cancerfall i ökat. Det beror delvis på en ökande befolkningsmängd och förbättrade möjligheter att ställa diagnos. Det beror också på ett ökat antal äldre personer och att två tredjedelar av alla cancerfall inträffar efter . Även om hänsyn tas till dessa förändringar har antalet diagnostiserade cancerfall ökat. har överlevnadssiffrorna för cancer sammantaget förbättrats markant. Det finns flera förklaringar till den positiva utvecklingen, men framför allt har behandlingen blivit effektivare och diagnostiken förbättrad och intensifierad. oroande utveckling har i många fall avtagit eller vänt Orosmolnen när det gäller folkhälsans utveckling har bland annat rört ökande psykisk ohälsa bland barn och unga, ökad förekomst av övervikt och fetma, ökad alkoholkonsumtion, ökad antibiotikaresistens och ökad spridning av sexuellt överförbara sjukdomar. Inom smittskyddsområdet kvarstår den oroande utvecklingen i fråga om resistensutveckling och sexuellt överförbara sjukdomar som det finns en oro för smittsamma sjukdomar som snabbt kan få en utbredd förekomst, t.ex. vid en pandemi. Inom övriga områden har de negativa trenderna på befolkningsnivå i många fall avstannat eller vänt, även om nivåerna är höga jämfört med . Barns hälsa i är generellt sett god Positiva faktorer för hälsoutvecklingen är den låga spädbarnsdödligheten, den höga andelen ammande spädbarn, den låga andelen barnolycksfall, den höga andelen vaccinerade barn och den jämförelsevis låga andel som utsätts för fysisk bestraffning under barndomen. Barn i årskurs 5 känner sig lika friska som eller friskare än barn gjorde . Motsvarande andel i årskurs 9 har däremot minskat , särskilt bland flickor. Det har blivit fyra till fem gånger vanligare med fetma bland barn , även om det nu kommer rapporter om att trenden har stannat upp och kanske till och med vänt nedåt. Dagens barn äter mindre godis, dricker mindre läsk och äter mer frukt och grönsaker än . Hälsoutvecklingen bland unga är fortfarande oroande finns det flera oroande trender bland ungdomar och unga vuxna. Allt fler ungdomar vårdas på sjukhus för depression, ångest, självmordsförsök och alkoholförgiftning. minskar inte längre den förtida dödligheten bland unga män i åldersgruppen , medan den fortsatt minskar i alla andra grupper. Diagram 5.3 Andel ungdomar som uppger att de har besvär av ängslan, oro eller ångest 1988/892010 Anm: /09 ny metod för datainsamling Antalet anmälda fall av klamydiainfektion har ökat . Bland unga kvinnor ökar dessutom antalet självmord samt antalet vårdtillfällen på sjukhus på grund av anorexia. Bland unga män ökar spelproblemen. Statistiken visar också på en viss uppgång av andelen skolungdomar i årskurs 9 som har använt narkotika. Men det finns också positiva tecken. Exempelvis har såväl den självrapporterade alkoholkonsumtionen som andelen som intensivkonsumerar alkohol sjunkit, både bland skolungdomar i årskurs 9 och bland unga vuxna. De äldre i lever allt längre och är friska långt upp i hög ålder Andelen äldre som uppfattar sitt allmänna hälsotillstånd som gott har ökat /812008/09. Även om andelen äldre som rapporterar att de har någon långvarig sjukdom också har ökat, så har andelen som har sjukdomar eller besvär som hindrar deras dagliga liv minskat. De vanligaste långvariga sjukdomarna i åldrarna är hjärt- och kärlsjukdomar och sjukdomar i rörelseorganen. Även psykisk ohälsa är vanligt förekommande bland äldre. har någon psykiatrisk diagnos. Två tredjedelar av alla dödsolyckor i sker i åldersgruppen och hälften av alla som vårdas på sjukhus till följd av olyckor återfinns i denna grupp. Fallolyckor är den klart vanligaste olyckstypen. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Systematiska skillnader mellan olika socioekonomiska grupper Även om det svenska samhället i grunden präglas av goda levnadsvillkor finns systematiska skillnader i dödlighet och sjuklighet mellan olika socioekonomiska grupper samt mellan kvinnor och män. Dessutom finns det systematiska skillnader i den självupplevda hälsan mellan utrikes och inrikes födda, mellan personer med funktionsnedsättning och befolkningen i sin helhet samt mellan personer med olika sexuell läggning. Medan hälsan för befolkningen i sin helhet har förbättrats under har de relativa skillnaderna i hälsa mellan olika samhällsgrupper förblivit oförändrat stora eller i några fall ökat. De grundläggande levnadsvillkoren har stor betydelse för befolkningens hälsa. Det handlar t.ex. om möjligheten till delaktighet och inflytande i samhället, möjligheten att nå en utbildningsnivå som ger möjlighet till arbete, de ekonomiska villkoren för självförsörjning och till hälso- och sjukvård på lika villkor. Resultat och insatser inom dessa områden beskrivs huvudsakligen i andra delar av budgetpropositionen. Nedan följer en kortfattad beskrivning av den allmänna utvecklingen och av särskilda insatser som vidtagits inom utgiftsområde 9. Minskat utanförskap och ökat inflytande leder till en bättre hälsa En levande demokrati där möjligheterna till inflytande är goda innebär att makten ska utgå från medborgarna och att varje individ ska ha möjlighet att påverka de beslut som rör den egna vardagen. Om individer eller grupper upplever att de inte kan påverka de egna livsvillkoren och utvecklingen av samhället kan utanförskap och maktlöshet uppstå. Brist på inflytande och möjligheter att påverka har ett starkt samband med ohälsa. Regeringen arbetar därför för att närheten till de politiska besluten ska öka genom förbättrade möjligheter till aktivt deltagande samt för att skapa en god social sammanhållning där individens rätt till självbestämmande inte inskränks av andra individer. rekommenderar att demokratisk delaktighet bland annat mäts 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 genom indikatorn valdeltagande. Det högsta valdeltagandet vid val till , , nåddes 1976. riksdagsval var valdeltagandet . Detta är betydligt lägre än vid rekordvalet , men det har skett en uppgång med sedan den lägsta noteringen 2002. Diagram 5.4 Valdeltagande i riksdagsval 19602010 Ekonomisk och social trygghet är en förutsättning för en god hälsoutveckling En hög sysselsättningsnivå som möjliggör för människor att försörja sig genom eget arbete är grundläggande för ett välfärdssamhälle. är det viktigt att det finns ett fungerande socialförsäkringssystem som träder in i livet då sjukdom, olyckor och arbetslöshet drabbar individen. Vidare behövs utbildningsmöjligheter under olika perioder av livet, en samhällsplanering som bidrar till trygga miljöer och sociala tjänster av god kvalitet på lika villkor. rekommenderar att bland annat indikatorn ohälsotalet används som ett mått på arbetsmarknadsposition vilket institutet menar är en viktig bestämningsfaktor när det gäller ekonomisk och social trygghet. Ohälsotalet är ett mått då ersättning betalas ut från någon av de socialförsäkringar som träder i kraft vid ohälsa, ställt i relation till antalet personer som omfattas av försäkringarna. Ohälsotalet nådde sin högsta nivå och har därefter minskat . har ohälsotalet minskat i alla åldersgrupper. I åldersgruppen är ohälsotalet högst, vilket framför allt beror på att en betydligt högre andel personer uppbär sjukersättning. Ohälsotalets minskningstakt är cirka tio procent på årsbasis. ohälsotalet från 39,1 bland kvinnor och från 26,7 bland män. Diagram 5.5 Ohälsotalet 19982010 Trygga och goda uppväxtvillkor är avgörande för folkhälsan på lång sikt Familjen är den grundläggande gemenskapen i samhället. Föräldrarna har huvudansvaret för barnets välbefinnande. Centrala faktorer för barns och ungas hälsa är förhållandena i barnets familj, barnets relationer till vänner och till andra i barnets omgivning. Andra betydelsefulla faktorer är miljön i bostadsområdet, förskolan, skolan, fritidshemmet och , samt förhållanden som berör barnets levnadsvanor och utvecklingsmöjligheter. Diagram 5.6 Andel elever som avslutat årskurs 9 och som ej nått målen i ett eller flera ämnen 2004/052009/10 når en fjärdedel av eleverna i årskurs nio inte kunskapsmålen i ett eller flera ämnen. Man kan även se stora skillnader mellan olika grupper av elever. Tabell 5.2 Andel ungdomar som kommer mycket eller ganska bra överens med mamma respektive pappa. Åren 2002/03 och 2009/10. Källa: , SCB De allra flesta barn uppger att de kommer mycket eller ganska bra överens med båda sina föräldrar och andelen har ökat /03 till 2009/10. Föräldrarnas bakgrund, utbildningsnivå eller yrke påverkar inte relationen till barnet på något entydigt sätt. Man kan dock skönja en något sämre relation till pappan hos bland annat barn i hushåll med som högst eftergymnasial utbildning och barn med föräldrar med utländsk bakgrund, jämfört med barn i hushåll med eftergymnasial utbildning respektive svensk bakgrund. Kartläggning av barns och ungdomars psykiska hälsa För att få en heltäckande bild av barns och ungdomars psykiska hälsa och för att underlätta för kommuner att bedriva ett systematiskt, kunskapsbaserat och effektivt hälsofrämjande och förebyggande arbete genomförde på uppdrag av regeringen en kartläggning av den psykiska hälsan hos barn i årskurserna 6 och 9. Resultatet, som analyserats av , visar att majoriteten av eleverna mår bra. Problemtyngden ökar från årskurs 6 till årskurs 9 och flickor rapporterar mer psykisk ohälsa hälsa jämfört med pojkar. Den grupp elever som genomgående utmärker sig med att rapportera betydligt sämre psykisk hälsa är elever som uppger att de inte bor hos någon av sina föräldrar. har på sin hemsida presenterat resultatet på kommun- och skolnivå. Myndigheten bistår också med kunskapsstöd för användningen av resultaten på lokal nivå. Föräldrastöd en vinst för alla presenterade regeringen strategi för ett utvecklat föräldrastöd en vinst för alla. Strategin ska dels inspirera kommuner och landsting att utveckla stöd och hjälp till föräldrar i deras föräldraskap, dels utgöra praktiskt stöd i det organisatoriska planerings och utveck- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Det övergripande målet för strategin är att alla föräldrar ska erbjudas föräldrastöd under barnets hela uppväxt. Med föräldrastöd avses en aktivitet som ger föräldrar kunskap om barns hälsa, emotionella, kognitiva samt sociala utveckling och/eller stärker föräldrars sociala nätverk. har sammanlagt under 20092010 fördelat i stimulansbidrag till ett urval kommuner som i samarbete med ett lärosäte ska utveckla ett universellt förebyggande föräldrastöd, där alla föräldrar ges samma möjligheter att delta. Sammantaget har 19 kommuner erhållit stimulansmedel under 20092010. Tyngdpunkten på projekten var att nå målet i strategin, dvs. att alla föräldrar ska erbjudas föräldrastöd under barnets uppväxt. gavs särskild prioritet till projekt som behandlar utvärdering av de vanligast förekommande metoderna för föräldrastöd, effekter av anpassning av utländska metoder samt effekter av olika sätt att öka kunskapen om och intresset för föräldrar att delta i föräldrastödsgrupper. Majoriteten av de kommuner som erhållit medel har andra kommuner som samverkanspartners. Det innebär att ytterligare ett sjuttiotal kommuner berörs av stimulansmedlen. har även fördelat till två lärosäten i samarbete med två kommuner för att utveckla, följa upp och utvärdera ett riktat föräldrastöd till föräldrar med barn med funktionsnedsättning. Sammantaget har därmed utbetalats i stimulansbidrag. Projekten inom ramen för regeringsuppdragen pågår . Uppdragen ska slutredovisas respektive 2014. konstaterar i delrapporter till regeringen att arbetet ligger i fas med planeringen. Alla kommunprojekten är igångsatta och löper på. Institutet har bildat en samverkansgrupp för föräldrastöd och arrangerat träffar för projektkommunerna och deras lärosäten. Ett dialogforum om föräldrastöd har ägt rum och ett nytt är inplanerat . Arbete pågår med att utveckla ett webbaserat system för öppna jämförelser om föräldrastöd. Uppdraget genomförs i samråd med Kommuner och Landsting (SKL). 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Insatser i syfte att ge stöd åt föräldrar i sitt föräldraskap har även genomförts t.ex. inom delområdet Barnrättspolitik (se avsnitt 8). Insatser för barn till föräldrar med missbruksproblem eller psykisk ohälsa Enligt Statens folkhälsoinstituts bedömning lever av alla barn i hushåll där någon vuxen konsumerar alkohol i en omfattning som bedöms innebära en förhöjd risk för skador, s.k. riskbruk. avsattes till länsstyrelserna för att stimulera alkohol- och narkotikaförebyggande insatser på lokal nivå. Av dessa medel var två tredjedelar avsedda för förebyggande insatser för barn till föräldrar med missbruksproblem eller psykisk ohälsa, till barn i familjer där våld och övergrepp mellan vuxna förekommer samt till missbrukande kvinnor som utsätts för våld. Sammanlagt har 146 verksamheter med inriktning på insatser för barn fått utvecklingsmedel. Verksamheternas inriktning har främst varit att satsa på utbildning eller metodutveckling för att upptäcka eller erbjuda stöd samt föräldrastöd eller anhörigprogram. Medlen har bidragit till att utveckla arbetssätt och nätverksbygge på lokal nivå samt ökat samverkan mellan kommuner, myndigheter och idé- burna organisationer. Lokalt sektorsövergripande hälsofrämjande arbete Regeringen gav i uppdrag att fördela till sex kommuner som i samarbete med ett universitet eller en högskola ska stärka och utveckla det egna lokala sektorsöverskridande hälsofrämjande arbetet för barn och ungdomar. Arbetet ska vila på en vetenskaplig grund och syfta till att dels främja barns och ungas psykiska och fysiska hälsa, dels generera kunskap om såväl hälsofrämjande metoder som kostnadseffektiva samverkansformer på lokal nivå. Projekttiden för deltagande kommuner är , 20092011. Syftet med hälsofrämjande miljöer är att förstärka människors vardagsmakt och att minska riskfaktorer i såväl den psykosociala som den fysiska miljön. Barns uppväxtmiljö, miljön i förskolan och skolan samt boende- och arbetsmiljö har stor betydelse för hälsan, både ur ett individ- och ett folkhälsoperspektiv. Potential i arbetsmiljön att motverka ohälsa och främja hälsa Insatser när det gäller arbetsmiljön ska motverka utslagning från arbetslivet och öka möjligheterna till inträde i arbetslivet. Arbetsmiljöpolitiken ska liksom handla om att minska riskerna att drabbas av olycksfall och sjukdomar, men även i högre grad än tidigare handla om att arbetsmiljön ska vara utvecklande och bidra till hälsa. Politiken bör i ökad utsträckning utgå ifrån att det i arbetsmiljön ligger en avsevärd potential för att inte bara motverka ohälsa utan också för att främja hälsa. fram ökade den andel av sjukfrånvaron som uppgavs vara arbetsrelaterad. Därefter har denna andel mer än halverats. Särskilt markant var minskningen för män . Diagram 5.7 Andel av sjukfrånvaron som uppges bero på arbetsorsakade besvär 19972010 Källa: , () Anm. Uppgifterna bygger på den egna bedömningen av dem som ingår i undersökningen om arbetsorsakade besvär. Utvecklingen inom arbetsmiljöområdet presenteras mer utförligt under utgiftsområde 14 avsnitt 5.4.1 Arbetsmiljö. Ökat antal anmälda smittsamma sjukdomar Det epidemiologiska läget för smittsamma sjukdomar följs upp på nationell nivå genom den rapportering av inträffade sjukdomsfall och laboratoriediagnoser som görs till enligt smittskyddslagen (2004:168) och genom frivillig rapportering. anmäldes nästan 69 550 fall av anmälningspliktiga sjukdomar jämfört med 66 500 fall 2009, undantaget den pandemiska influensan. Det är 3 060 fler fall . De flesta av mag-tarm- smittorna ökade. Reserelaterade vektorburna infektioner, det vill säga sjukdomar som vanligen överförs med insekter, ökade. Även de sexuellt överförbara sjukdomarna, utom klamydia, ökade. Antalet anmälningar av antibiotikaresistenta bakterier ökade för de flesta agens, liksom antalet tuberkulosfall. Antalet anmälningar minskade dock för de flesta sjukdomar det finns vaccin mot, dvs. hepatit A, invasiv pneumokockinfektion, kikhosta, TBE samt för hepatit C. Diagram 5.8 Antalet fall av hivinfektion som anmälts 20002010 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 9