prop · GZ031d35 · 2011-09-20 00:00:00 — Statskontorets förslag och rapporteringar kommer att beredas vidare inom och utgöra underlag för en bedömning av vilka ytterligare åtgärder som regeringen ska vidta i syfte att förbättra produktiviteten i anläggningsbranschen. I det sammanhanget bör det nämnas att regeringen tagit initiativ till förbättrad modellutveckling för godstransporter och persontransporter. Syftet är att systematiskt kunna prognostisera och jämföra tänkbara konsekvenser av olika åtgärdsalternativ inom såväl nyinvestering som drift och underhållsinsatser och andra alternativ som kan ligga som förslag, t.ex. vid tillämpning av den s.k. fyrstegsprincipen. Regeringen har med anledning av av samhällsekonomiska metoder inom infrastrukturområdet(RiR 2010:27) gett i uppdrag att redovisa hur myndigheten arbetar med utveckling och förvaltning av samhällsekonomiska metoder och modeller i syfte att säkerställa att modellerna utvecklas ändamålsenligt. har Trafikanalys fått ändrade instruktioner i syfte att följa den internationella utvecklingen på området och följa uppdrag. Regeringen har också gett Trafikanalys i uppdrag att redovisa analyser av transportsektorns samhällsekonomiska kostnader i relation till skatte- och avgiftsuttag inom olika delar av den svenska och den europeiska transportsektorn. Effektivitet och flexibilitet i besiktningen av fartyg under svensk flagg Transportstyrelsen har på regeringens uppdrag sett över förutsättningarna att effektivisera och skapa större flexibilitet för besiktning av fartyg som för svensk flagg. I redovisningen av uppdraget har Transportstyrelsen redogjort för sin avsikt att delegera viss tillsyn enligt bl.a. lagen om åtgärder mot förorening från fartyg och fartygssäkerhetslagen till s.k. erkända organisationer. Transportstyrelsen har vidare tagit fram ett förslag till ändring av lagen om sjöfartsskydd som skulle skapa ytterligare utrymme för delegering av tillsyn. I fråga om arbetsmiljö har myndigheten gjort bedömningen att det saknas nationella och också internationella förutsättningar för en delegering av tillsynen inom området. Regeringen delar Transportstyrelsens bedömningar beträffande den fortsatta fördelningen mellan verksamhet som myndigheten själv bör bedriva respektive vilka uppgifter som bör delegeras. Regeringen avser att återkomma till frågan om ändringar i lagen om sjöfartsskydd. Regering en tar större ansvar för information och pådrivande insatser I budgetpropositionen meddelade regeringen sin avsikt att inte längre tillämpa begreppet sektorsansvar inom transportområdet samt att samlade uppdrag och roll skulle preciseras och tydliggöras i instruktion och regleringsbrev. beslutade regeringen om en proposition gällande inriktningen för den offentliga förvaltningen (prop. 2009/10:175). Där redogjorde regeringen för sin bedömning att det inte bör vara en uppgift för myndigheter att bedriva opinionsbildning eller företräda särintressen inom sitt verksamhetsområde samt att den informationsverksamhet myndigheter bedriver bör ligga inom ramen för de uppgifter som regeringen har beslutat ska gälla för myndigheten. Inom transportområdet har myndigheterna med sektorsansvaret som grund bedrivit verksamhet som i delar har anknytning till detta ställningstagande. Det gäller t.ex. inom trafiksäkerhetsområdet. I den mån det är befogat att eller någon av övriga myndigheter inom transportområdet bedriver informationsverksamhet som syftar till att påverka människors beteenden bör grunden för det klargöras i särskilda regeringsbeslut. Regeringens avsikt är att på detta sätt ta ett större ansvar för verksamheter av den aktuella karaktären samt att åstadkomma en ökad tydlighet i myndighetsstyrningen på området. manhanget är det viktigt att påpeka att fyrstegsprincipen alltjämt bör utgöra ett viktigt led i planeringen av infrastruktur och att regeringen anser att det är en fördel att t.ex. genom särskilda regeringsbeslut kan ges tydligare mandat än att vidta åtgärder som syftar till att påverka transportbehov och val av transportsätt. Inte heller i övrigt ska detta ställningstagande tolkas på något annat sätt än att de höga ambitionerna bakom transportpolitiken ligger fast. Fördelarna med ett register för fritidsbåtar är inte tillräckligt stora har vid ett flertal tillfällen uttryckt att regeringen bör överväga ett återinförande av ett statligt fritidsbåtsregister. utredde på regeringens uppdrag frågan 2003. I redovisningen av uppdraget tog inte ställning till ett registerinförande. Remissinstanserna var överlag kritiska till . Regeringen anser inte att det är klarlagt att kostnaderna med införandet och upprätthållandet av ett register överväger nyttan med det. Mot denna bakgrund anser regeringen att det inte är motiverat med ett återinförande av ett statligt fritidsbåtsregister. Regeringen fick en uppdragsredovisning från avseende omhändertagande av uttjänta fritidsbåtar. Rapporten har remitterats och regeringen avser därefter ta ställning till förslagen som bland annat handlar om att införa ett producentansvar för fritidsbåtar Verka för ett modernt, miljöanpassat och säkert transportsystem Fortsatt framåt för fossiloberoende fordonsflotta Regeringens insatser för en fossiloberoende fordonsflotta fortsätter. Generellt verkande styrmedel som sätter pris på utsläppen utgör grunden för arbetet med att nå målet om en fossiloberoende fordonsflotta. Sådana styrmedel behöver kompletteras med mer riktade styrmedel. Regeringen avser att från införa en ny supermiljöbilspremie om per bil till inköp av de bilar som släpper ut allra minst koldioxid. Miljöbilsdefinitionen bör skärpas från så att den femåriga befrielsen från for- 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 donsskatt alltid går till de mest miljöanpassade bilarna. Satsningarna för att stödja utvecklingen av ny teknik fortsätter, bl.a. genom programmet för demonstration och marknadsintroduktion av elbilar och laddhybrider samt demonstrationsanläggningar för andra generationens biodrivmedel. Andra insatser för ett miljöanpassat transportsystem Regeringen beslutade att ändra trafikförordningen (1998:1276) så att det blir möjligt att förbjuda dubbdäck på samtliga kommunala vägar inom ett område. Kommuner har därmed fått förbättrade möjligheter att minska halterna av större partiklar (PM10) i utsatta områden. kommer att fortsätta samarbetet med flygbranschen och andra aktörer för att minska flygets miljöpåverkan. Gröna och raka flygvägar, gröna inflygningar och gröna avgångar är exempel på insatser som minskar utsläppen. Flygets inträde i handelssystemet med utsläppsrätter gör att möjligheten för miljödomstolarna att begränsa utsläpp av koldioxid från flygtrafiken vid en flygplats behöver tas bort. har fått i uppdrag av regeringen att i samråd med Transportstyrelsen och genomföra en analys av hur utsläpp av koldioxid från flygverksamhet kan undantas från andra typer av regleringar än vad som följer av lagen (2004:1199) om handel med utsläppsrätter. Uppdraget ska redovisas till () . Tomma transporter är ett konkret exempel på bristande effektivitet i EU:s transportsystem och transportpolitik. är av lastbilstransporter tomma och hälften av godstågens vagnar. Det är en viktig klimatfråga och handlar om ökad samverkan mellan grupper av köpare av transporter och transportföretag för bättre kapacitetsutnyttjande Ett väl fungerande transport- och infrastruktursystem inom samt till och från är av avgörande betydelse för utveckling men även för EU som helhet. för syftar bl.a. till att i ett längre perspektiv skapa förutsättningar och ett än mer fördjupat 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 samarbete länderna emellan för att exempelvis genomföra funktionella nationsöverskridande infrastrukturprojekt. På så sätt skapas sammanhållna transportstråk runt samt till och från . Den täta fartygstrafiken i bl.a. innebär risker för olyckor med svåra konsekvenser som följd. Det är därför angeläget att sjöfarten bedrivs så att riskerna för och eventuella konsekvenser av en olyckor blir så små som möjligt. Sjösäkerhetsarbetet bör inriktas mot detta vilket innebär att åtgärder kontinuerligt måste vidtas för att för att öka säkerheten och minska risken för olyckor. Regeringen anser därför att det är angeläget att svenska myndigheter tillsammans med motsvarande myndigheter runt följer utvecklingen och vid behov vidtar åtgärder för att öka säkerheten till sjöss och skydda miljö. Regeringen har tagit initiativ till att stärka samarbetet med grannländer. Gemensamma kartläggningar av den gränsöverskridande infrastrukturen har skett tillsammans med respektive och det har resulterat i ett antal konkreta samarbetsprojekt som pågår. Avtal om gränsöverskridande taxitrafik har slutits med och . Vidare leder en undersökning om behovet av och möjligheterna för en ny fast Öresundsförbindelse mellan och för väg och järnväg. och har tillsatt en tjänstemannagrupp för kunskapsutbyte om, och för att följa de svenska undersökningarna. Trafiksäkerhet fortsatt i fokus dog 266 personer på de svenska vägarna. Det innebär att har det lägsta antalet döda i trafiken i förhållande till sin befolkning i världen. Regeringen fortsätter att satsa för ökad säkerhet och trygghet på vägarna. Det finns en rad områden där har varit framgångsrikt, exempelvis åtgärdande av farliga sträckor genom mittseparering, övervakningskameror och genom nya effektiva hastighetsgränser. Ambitionsnivån och tempot behöver skruvas upp ytterligare för att nå etappmålet samt för att bidra till EU:s beslutade halveringsmål . Den enskilt viktigaste åtgärden för att snabbt förbättra trafiksäkerheten är att minska Detta gäller inte minst yrkestrafikens överträdelser. Regeringen vill i detta sammanhang framhålla betydelsen av att arbetsgivare och transportbeställare tar ett ökat ansvar för trafiksäkerheten. Regeringen vill också ge särskild uppmärksamhet åt oskyddade trafikanter på två hjul, som har en förhöjd risk att dö eller skadas i trafiken jämfört med exempelvis bilburna trafikanter. Inom fordonsområdet ser regeringen positivt på utvecklingen av teknik som i ännu högre grad kan stödja föraren i en säker körning. Minskat rattfylleri och färre påverkade förare Alkohol är inblandat i cirka en femtedel av dödsfallen i vägtrafiken och rattfylleri på grund av narkotikaintag utgjorde av alla anmälda rattfylleribrott. Även körning då föraren är trött eller har nedsatt körförmåga av andra skäl orsakar många allvarliga olyckor. Det krävs därför att regeringen, ansvariga myndigheter och övriga aktörer fortsatt arbetar brett för att minska antalet förare som är påverkade av alkohol eller andra droger på våra vägar. Det är viktigt att ha en helhetssyn vad gäller påverkade förare, oberoende av orsakerna till detta, så att stödjande teknik och även metoderna för information, kontroll, påföljder och behandling utvecklas och samordnas. införs ett permanent och förbättrat system för alkolås till rattfyllerister. I det nya systemet sänks kostnaderna för att ha alkolås för den enskilde, bl.a. genom subventionering av de administrativa kostnaderna för hantering av alkolåsärenden hos Transportstyrelsen. Regeringen avser att låta Transportstyrelsen nyttja medel från för att möjliggöra subventioneringen. I sammanhanget kan nämnas att det finns en bestämmelse om att de bilar som myndigheter under regeringen köper in i största möjliga utsträckning ska vara utrustade med alkolås. Regeringen vill också stödja ett ökat frivilligt införande av alkolås och annan liknande teknik i förebyggande syfte. Billigare och mer användarvänlig framtida teknik bedöms ytterligare skynda på utvecklingen mot att alkolås och annan teknik som känner av och varnar om föraren är påverkad blir standard. Genom fordonsforskningsprogrammet stödjer staten i samarbete med näringslivet fortsatt forskningsinsatser som syftar till att skapa sådana tekniska lösningar. Ny teknik gör transportsystemet mer effektivt Det långsiktiga arbetet att ta tillvara möjligheterna att använda it inom transportsystemet genom intelligenta transportsystem (ITS) fortgår. För att påskynda och samordna insatserna arbetar på regeringens uppdrag för att utveckla former för samarbete mellan myndigheter och näringsliv. Andra viktiga uppgifter är att ge råd i och påskynda och andra aktörers arbete med att genomföra en handlingsplan för ITS samt att verka för ett ökat svenskt agerande i EU på ITS- området. Europeiskt och internationellt samarbete har redovisat sin framtida politik för transportområdet i en vitbok. Transporterna är en bas för vår ekonomi och vårt samhälle och utgör en viktig del i strategin EU 2020. En konkurrenskraftig transportsektor kräver en politik som ökar rörligheten och minskar utsläppen. Regeringen stöder målsättningen att minska utsläppen av växthusgaser från transportsektorn . En avgörande strategi för att lyckas kommer att vara att fullborda det gemensamma europeiska transportområdet. För att ska kunna hävda sig internationellt är det viktigt att internationella samverkansformer bibehålls och utvecklas ytterligare. Medverkan i EU:s forskningsprogram, kunskapsutbyte med andra länder utanför EU samt ett aktivt följande av den internationella utvecklingen inom transportområdet är viktiga delar i detta. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 1Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2010/11:99, bet. 2010/11:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2Motsvarar 21 627 195 tkr prisnivå. 3Motsvarar 21 042 918 tkr prisnivå. 4Motsvarar 22 071 018 tkr prisnivå. -statlig väghållning, vilket innefattar vägplanering, byggande, drift, bärighetsåtgärder, underhåll och fysiska trafiksäkerhetsåtgärder, gång- och cykelvägar på det statliga vägnätet, ränta och amortering på upptagna lån för att finansiera anläggningstillgångar, broar som ersätter färjor, vissa prioriterade vägprojekt samt för nya investeringar i vissa vägprojekt för vilka trängselskatt eller vägavgifter planeras att tas ut, -bidrag, vilket innefattar de statsbidrag som myndigheten administrerar till kollektivtrafik inklusive handikappanpassningsbidrag och särskilda bidrag till storstädernas trafiksystem, enskilda vägar, bidrag till gång- och cykelbehov, planskilda passager m.m. för att minska konfliktpunkter mellan skyddade och oskyddade trafikanter samt förbättring av miljö och trafiksäkerhet på kommunala vägar, -andra insatser, utöver väghållning och bidrag, som syftar till att uppnå de transportpolitiska målen, -ersättning för eftersök av vilt som varit inblandat i sammanstötning med motorfordon liksom polisens ökade administrations- och fakturahanteringskostnader, -stakning av vinterled till och -eventuella böter till följd av försenad implementering av EU-direktiv. 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 När det gäller samhällets krisberedskap ingår i samverkansområde Transporter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Verksamheten omfattar uppdragsverksamhet, offentligrättsliga avgifter och avgift för färd på Svinesundsförbindelsen. I uppdragsverksamhet ingår Färjerederiet. Utgångspunkten för Färjerederiet är att uppnå en lönsamhet i nivå med branschen i övrigt, skild från övriga delar. I uppdragsverksamheten ingår även att administrera stödsystem för andra aktörer inom sektorn. Huvudregeln för denna verksamhet är att full kostnadstäckning ska uppnås. beslutar självt (efter samråd med ) om prissättningen för uppdragsverksamheten. uppdragsverksamhet omfattar följande tjänster. -Försäljning av informationsuttag ur den nationella vägdatabasen. -Försäljning av vägfärjetjänster (Färjerederiet). -Tillhandahållande av fordon vid förarprov. I tabellen nedan framgår kostnader och intäkter för den avgiftsbelagda verksamheten i . Tabell 3.16 Intäkter som disponerar Tusental kronor (löpande priser) De offentligrättsliga avgifter som inte disponerar är ansökningsavgifter för främst transportdispenser. De redovisas i nedanstående tabell. Tabell 3.17 Intäkter som inte disponerar Tusental kronor (löpande priser) 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 investeringsvolym bestäms av anvisade anslag, de lån tar upp och de tillskott som erhålls via externa bidrag. Investeringarna omfattar de investeringar som fastställts av regeringen i den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för och av länen i de regionala planerna. Därutöver omfattar investeringar broar som ersätter färjor och andra särskilt godkända vägprojekt som helt eller delvis finansieras med lån och/eller externa bidrag. Investeringar i nationell plan inkl närtid1 Investeringar i regional plan inkl närtid Bärighetshöjande åtgärder inkl närtid Investeringar med överskott från Investeringar med överskott från Investeringar i anläggningstillgångar vägar Medfinansiering, förskottering m.m. 1 Inklusive medfinansiering, däribland TEN-medel. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att för ramanslaget 1:1 Väghållning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov om framtida anslag på högst 37 under 20132040 (se tabell 3.19). Den verksamhet som bedriver innebär ofta att myndigheten ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Det gäller såväl avtal om investeringar som avtal gällande drift och underhåll av vägnätet. sluter fleråriga och har i uppdrag att lämna bidrag till olika ändamål. Med hänsyn till det anförda bör regeringen ges bemyndigande att ingå sådana ekonomiska åtaganden. Detta bemyndigande bör avse all upphandlad verksamhet och bidrag där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 6 kap. 2 § budgetlagen (2011:203), oavsett om avtalen avser interna resultatenheter eller externa leverantörer. Regeringen föreslår att bemyndigandet avser det totalbelopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. I beräkningarna av bemyndiganderamen inkluderas framtida räntekostnader på upptagna lån. Vidare har en kalkylränta på använts i de fall lånen inte är bundna. Ramen föreslås vara något högre än bedömda åtaganden för att svara upp mot den variation som förekommer framför allt i de större projekten. En betydande del av åtagandena inom bemyndiganderam avser entreprenadkontrakt i investeringsprojekt. I aktuella planer ingår ett stort antal medelstora och stora byggprojekt, t.ex. . Avgörande för när ett åtagande inträffar (enligt gällande redovisningsregler) är när respektive kontrakt tecknas. De exakta tidpunkterna för kontraktstecknandet i de enskilda fallen kan vara svåra att förutse. Av detta följer att det behövs viss buffert i bemyndiganderamen. Om sådan saknas försämras möjligheterna till att 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 genomföra upphandlingar och därmed också byggandet på ett effektivt sätt. det bli nödvändigt att skjuta upp avslutet av en Tabell 3.19 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden -12 589 000 -13 939 000 -11 200 000 -9 800 000 -26 999 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att besluta om en låneram i om högst 8 för prioriterade vägprojekt m.m. . har tagit upp lån för att finansiera anläggningstillgångar, broar som ersätter färjor, vissa prioriterade vägprojekt samt för investeringar i vissa vägprojekt där kapitalkostnaderna ska finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter. Anläggningstillgångar ska enligt budgetlagen (2011:203) finansieras med lån i . omsättningstillgångar finansieras över verkets räntekonto med därtill kopplad kredit. I det följande ges en närmare redovisning av vad de olika delposterna i tabell 3.20 (beräknad nettoupplåning) innebär. får ta upp lån i för broinvesteringar som ersätter färjor på statens vägnät utan att öka anslagsförbrukning. För att betala lånekostnaderna för sådana objekt ska använda inbesparade driftmedel från färjetrafiken. Den tidigare regeringen undertecknade 2002 ett avtal med den norska regeringen om byggandet av Svinesundsförbindelsen. Investeringsutgifterna är lånefinansierade i både och . De svenska lånen för Svinesundsförbindelsen ska vara slutamorterade till 2022. beslutade med anledning av tilläggsbudgeten i samband med ekonomiska vårproposition (prop. 2003/04:100, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:274) att regeringen får besluta om en låneram i Riksgälds- kontoret för de prioriterade vägprojekten E 6 delen RabbalshedeHogdal, E 20 delen Tolle- redAlingsås samt genom , Rv 40 delen BrämhultHester, 40 delen HagaLjunga- rum, Rv 45 delen AngeredsbronÄlvängen, Rv 44 delen BåbergVäne Ryr samt Rv 49 . Dessa prioriterade vägprojekt beräknas kosta sammantaget prisnivå. Vägprojekten ska amorteras efter färdigställande. Den trafikslagsövergripande nationella planen för utveckling av transportsystemet för perioden 20102021 innehåller även ett antal nya investeringar som delvis kommer att finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter. Det gäller de objekt i som enligt Stockholmsöverenskommelsen delvis ska finansieras med inkomster från vägavgiftsfinansierade bron över på ), de objekt i som ingår i Västsvenska paketet och som delvis ska finansieras med trängselskatt (inklusive Marieholmstunneln och Västlänken), samt de vägavgiftsfinansierade broarna över Sundsvallsfjärden på och över på . Den del av investeringarna som täcks av framtida skatte- eller avgiftsintäkter finansieras genom lån. beslutade med anledning av vårtilläggsbudgetpropositionen 2010 (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348) att planeringsramen för dessa investeringar för perioden 2021 ska uppgå till 50 prisnivå. Denna planeringsram utgör ett komplement till den statliga planeringsram för 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 infrastrukturåtgärder på 417 prisnivå som har beslutat om (prop. 2008/09:35, bet. 2008/09:TU2, rskr. 2008/09:145). Låneramen 2012 för dessa ändamål föreslås sammanlagt uppgå till 8 . Den ökade upplåningen avser planerat genomförande av de prioriterade vägprojekten och av projekt som delvis kommer att finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter. I tabell 3.20 redovisas nettoupplåningen med utgångspunkt från nu fattade beslut och förslag om anslag för amortering. I tabell 3.21 redovisas ackumulerade skuld 20102021, vilken är en konsekvens av den nettoupplåning som anges i tabell 3.20. Tabell 3.20 Beräknad nettoupplåning för vägar åren 20102021 Tabell 3.21 Beräknad låneskuld för vägar åren 20102021 Merparten av de lån som har tagit ska återbetalas genom att anslag belastas med kostnader för räntor och Ett undantag utgörs av lånen för nya Svinesundsförbindelsen som återbetalas med avgifter. I tabell 3.22 nedan redovisas det 2011/12:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 beräknade årliga anslagsbehovet 20102021 för räntor och amortering av de lån som ska återbetalas genom att anslag belastas med kostnader för räntor och amorteringen, vid en kalkylränta på . Tabell 3.22 Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån för åren 20102021 Kraftfull satsning på ett robust transportsystem På vägsidan har de senaste årens hårda vintrar inneburit att budgeten för drift och underhåll till stora delar har använts till vinterväghållning. Till följd av detta bedöms det finnas ett uppdämt behov av underhållsåtgärder som genomförs under årets snöfria perioder. På flera vägar i landet bedöms det även finnas ett fortsatt behov av trafiksäkerhetshöjande åtgärder, miljöåtgärder samt trimningsåtgärder. Sådana satsningar är därtill ett stabiliseringspolitiskt verktyg som ger sysselsättningseffekt på relativt kort sikt. Mot denna bakgrund föreslår regeringen en satsning på väghållning på 2012 och 2013. Åtgärderna riktas mot de starkast trafikerade vägsträckorna, däribland sträckor som är av avgörande betydelse för arbetspendling i storstadsområdena. Inriktningen ger även en möjlighet att prioritera viktiga godsstråk. De samhällsekonomiskt mest lönsamma vägsträckorna ska prioriteras. I enlighet med beslut införs trängselskatt i (prop. 2009/10:189, bet. 2009/10:SkU39, rskr. 2009/10:294). beräknas intäkterna från systemet uppgå till . Detta belopp ingår tills vidare beräkningsmässigt i väghållningsanslaget. har både och Transportstyrelsen utgifter förknippade med systemets införande.