prop · GY03105 · 2011-03-16 00:00:00 — Mot bakgrund av denna princip kan det inte stå i strid med medlemsstaternas skyldigheter vid tillämpning av artikel 220.1 i tull- kodexen att ge parterna möjlighet att inom rimlig tid yttra sig över uppgifter som har tillförts ärendet av annan innan tullskulden bokförs. Vidare bör utgången i mål C-546/03 avvaktas innan ytterligare åtgärder vidtas i detta ärende. I dom fastställde att underlåtit att uppfylla sina skyldigheter att i rätt tid fastställa och bokföra tullskulder vid bokföring i efterhand. kompletterade ärendet med uppgifter , . Sammantaget anförde att arbetar med att finna den bästa lösningen för att hanteringen av revisions- ärendena, i ljuset av att det i förslaget till ny tullkodex finns en bestämmelse om ett kommuniceringsförfarande som i huvudsak mot- svarar det nuvarande svenska förfarandet. söker finna en tillfällig lösning fram till den nya tullkodexen träder i kraft, som inte förutsätter alltför stora ändringar av systemen. skickade kommissionen en ny skrivelse i ärendet med förslag till beräkningar av belopp som ska betalas till kommissionen till följd av förseningar i inbetalningar av egna medel . svarade att den schablonmetod för beräkning som föreslagits för tidsperioden före kunde godtas men att man ville förslå en sänkning av beloppet för perioden efter , men hänvisning till att handläggningsrutiner ändrats så att det inte uppstår någon försening i själva tillhandahållandet av egna medel. Kommissionen godtog förslag. Kommissionen skickade därefter ett separat räntekrav . bestred kommissionens räntekrav med hänvisning till att kommissionen avvikit från den överenskomna schablonmetoden. c) Internetpoker och pokerspel i lokaler (ärendenummer /4160) Kommissionen anförde i en formell underrättelse att har brustit i uppfyllandet av sina förpliktelser enligt artikel 49 EG genom att införa dels restriktioner för anordnande och främjande av Internetpokerspel som erbjuds av en godkänd tjänsteleverantör i en annan medlemsstat, särskilt vad gäller 9, 45 och 54 §§ lotterilagen (1994:1000), dels restriktioner och diskriminerande brottspåföljder för främjande av Internetpokerspel som erbjuds av en godkänd tjänsteleverantör i en annan medlemsstat, särskilt vad gäller 9, 38, 45 och 54 §§ Lotterilagen (1994:1000), och restriktioner och diskriminerande brottspåföljder för främjande av pokerspel och turneringar som anordnas i lokaler med till- stånd i en annan medlemsstat, särskilt vad gäller 9, 38, 45 och 54 §§ lotterilagen (1994:1000). 2010/11:105 svarade följande. Det går inte att särskilja an- Bilaga 2 ordnandet av en särskild spelform, i detta fall pokerspel, från den sammanhållna spel- och lotteripolitik som bedrivs i och som syftar till att upprätthålla sociala skyddshänsyn och förebygga kriminalitet. (Jfr ärendenummer /4087). Den svenska lotterilagen är föremål för en utredning i syfte att uppnå en stärkt och moderniserad spelreglering. Utredningen ska redovisa sitt resultat . Angående straffbestämmelserna bekräftar att 54 § lotterilagen endast avser straff för främjande av lotterier i som anordnas utom landet. Däremot finns straffbestämmelser för olagligt anordnade lotterier inom i 16 kap. 14 § om dobbleri samt främjande och medverkan till dobbleri enligt 23 kap. 4 § . Frågan om straffbestämmelsernas effekter och tillämpning är för när- varande föremål för prövning i svensk domstol. En central fråga i spel- utredningen är att se över nuvarande sanktionsbestämmelser. Fysiska pokerturneringar i tillåts endast på de fyra kasinona. Enligt kasinolagen (1999:355) föreligger utöver åldersgräns och legitimations- krav även krav på registrering inklusive fotografi av besökare i syfte att förebygga och avslöja brott. Kasinolagen föreskriver även förbud mot kreditgivning och förbud för anställda att delta i kasinospel. Den förra regeringen beslutade att ge AB tillstånd under att anordna och förmedla internetpoker. Deltagandet i internetpokerspel som erbjöds i av aktörer utan svenskt tillstånd fick sådana konsekvenser att regeringen ansåg att det fanns anledning att kanalisera det växande intresset för pokerspel till ett kontrollerat alternativ med adekvata begränsningar. Tillståndet är förenat med sär- skilda villkor om bl.a. åldersgräns, att spelaren i förväg måste ange för hur stora belopp spelaren tänker spela och samt hur mycket spelaren är beredd att förlora. Utöver dessa villkor har Lotteriinspektionen utfärdat villkor för bl.a. ålderskontroll. Från spel- sajten finns direkta länkar till stödlinjen för spelberoende. Nätpoker- utredningen (SOU 2008:36) presenterade sitt betänkande , vilket är föremål för remissförfarande. Marknadsföring av AB får endast ske i tidningar och på Internet. Marknads- föring i medier som television och radio är inte tillåtet. Den återhållsam- het i form av utbud och erbjudanden som inneburit har bidragit till förverkligandet av lotterilagens avsedda sociala skyddsfunktion. I spelutredningens uppdrag ingår att överväga förut- sättningar för en mer restriktiv reglering kring befintliga aktörers marknadsföring. bestrider inte att bestämmelserna i lotterilagen om anordnande och främjande av pokerspel medför vissa begränsningar av friheten att i tillhandahålla tjänster enligt artikel 49 EG. Begränsningarna är dock motiverade av tvingande skäl med hänsyn till allmänintresset, de bidrar till förverkligandet av lotterilagens avsedda syften att upprätthålla sociala skyddshänsyn och förebygga kriminalitet samt går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa syften. d) Befrielse från mervärdesskatt för allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund (ärendenummer /2311) I en formell underrättelse gjorde kommissionen gällande att har underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt artiklarna 2 och 9 i mervärdesskattedirektivet (2006/112/EG) genom att låta leveranser av varor och tillhandahållande av tjänster mot ersättning som görs inom territorium av ideella föreningar och registrerade trossamfund falla utanför tillämpningsområdet för mervärdesskatt, även när dessa bedriver ekonomisk verksamhet i den mening som avses i artikel 9 i direktivet. Detta innebär att leveranser av varor och tillhandahållanden av tjänster mot ersättning som görs inom territorium av sådana föreningar och trossamfund inte blir föremål för mervärdesskatt trots att de borde anses som beskattningsbara personer som agerar i denna egenskap. svarade i huvudsak följande. Det har skett en utveckling i rättspraxis avseende skattefriheten för ideella föreningar och registrerade trossamfund i direktivkonform riktning. I ett flertal mål i svenska domstolar har yrkanden om skattefrihet avseende inkomstskatt och mervärdesskatt underkänts med hänvisning till de kriterier som ska vara uppfyllda avseende finansieringen av verksamheten som framgår av skattefrihetsreglerna i 7 kap. 7 § inkomstskattelagen (1999:1229) och 4 kap. 8 § mervärdesskattelagen (1994:200) t.ex. vid bedömningen av skatteplikten för idrottsklubbars erhållna ersättningar för TV-rättigheter m.m. Regeringsrätten har gjort en direktivkonform tolkning i RÅ 2007 ref. 57, där rätten slog fast att en ideell förening skulle anses som näringsidkare enligt mervärdesskattelagen. Ideella föreningar och registrerade trossamfund är till stor del beroende av icke skattepliktiga bidrag och bedriven näringsverksamhet lämnar ofta obetydliga överskott som näringsverksamheten i många fall är svår att skilja från den ideella verksamheten. I statsfinansiellt hänseende skulle därför en skyldighet att betala mervärdesskatt för föreningslivet troligen inte generera några skatteintäkter men förorsaka betydande administrativa kostnader för föreningslivet och det allmänna. Det är också den bestämda uppfattning att allmännyttig verksamhet ska ha goda villkor i ekonomiskt hänseende. Villkoren för allmännyttig verksamhet bör dock inte få störa konkurrensen med näringslivet på ett otillbörligt vis. Den avser att se över den utformning som de svenska reglerna om ideella föreningar och registrerade trossamfund har i förhållande till mervärdesskattedirektivet. Kommissionen har uppmanat att göra ett tydligt åtagande om att lagstiftningen kommer att ändras och tillhandahålla information om vilka konkreta åtgärder som kommer att vidtas för att lagstiftningen ska överensstämma med fördraget. underrättade kommissionen om att utsett två utredare som ska se över utformningen av de svenska reglerna om allmännyttiga ideella föreningar och registrerade trossamfund samt yrkesmässig verksamhet i mervärdesskattelagen. Utredarna redovisade sina överväganden och förslag i rapporten för den ideella sektorn, m.m. (Ds 2009:58). Regeringen kompletterade ärendet med rapporten. Rapporten bereds inom . Regeringens bedömning är, i likhet med utredarnas, att det med hänsyn till inte är möjligt att undvika en justering av begreppet yrkesmässig verksamhet. Detta kommer att påverka ideella föreningars situation i mervärdesskattehänseende. En åtgärd som kan bli aktuell är en skattebefrielse för omsättning av varor och tjänster om den skattepliktiga omsättningen inte överstiger ett visst belopp. En sådan regel kräver dock tillåtelse från EU. Regeringen har därför för avsikt att lämna in en ansökan till kommissionen om att få införa en regel om skattebefrielse för den ideella sektorn. Det kan nämnas att i brev till kommissionen har uppmanat kommissionen att inom ramen för den nya strategin för det gemensamma mervärdesskattesystemet inom EU även se över reglerna om undantag för sådan verksamhet som bedrivs av folkrörelserna. e) Begreppet yrkesmässig verksamhet i mervärdesskattelagen (ärende- nummer 2008/2002) I en formell underrättelse gjorde kommissionen gällande att inte har fullgjort sina skyldigheter enligt artikel 9.1 i mervärdes- skattedirektivet (2006/112/EG), eftersom för mervärdesskatte- ändamål definierar ekonomisk verksamhet som yrkesmässig verksam- het, dvs. som verksamhet som betraktas som näringsverksamhet enligt den nationella inkomstskattelagen. Detta innebär att kopplar definitionen av ett unionsrättsligt begrepp till icke-harmoniserad nationell lagstiftning och i praktiken tillämpar kriterier för att en verksamhet ska betraktas som yrkesmässig som inte helt överens- stämmer med kriterierna enligt mervärdesskattedirektivet. svarade i huvudsak följande. Regeringen har förståelse för kommissionens farhågor att skillnaden i ordalydelse mellan begreppet ekonomisk verksamhet i mervärdesskattedirektivet och begreppet yrkesmässig verksamhet i den svenska mervärdesskattelagen skulle kunna leda till att det unionsrättsliga begreppet ekonomisk verk- samhet inte tolkas enhetligt i alla medlemsstater. Regeringen vill dock understryka att denna diskrepans har undanröjts i praktiken genom att svenska domstolar och myndigheter har gjort en direktivkonform tolkning av begreppet yrkesmässig verksamhet. Regeringen är emellertid beredd att se över den utformning som de svenska reglerna om yrkesmässig verksamhet har i förhållande till artikel 9 i mervärdesskattedirektivet och efter behov genomföra de anpassningar som är nödvändiga för att de svenska bestämmelserna ska överens- stämma bättre med . underrättade även i detta ärende kommissionen om den då pågående utredningen beträffande reglerna i mervärdes- skattelagen. redovisade utredarna sina överväganden och förslag i rapporten för den ideella sektorn, m.m. (Ds Regeringen kompletterade ärendet med rapporten, se ovan ärendenummer2007/2311. f) Den svenska kupongskattelagstiftningen (ärendenummer /4101) I en formell underrättelse gjorde kommission gällande att tillämpningen av 4 § första stycket och 5 § i den svenska kupongskatte- lagen (1970:624) på i ej hemmahörande företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) kan vara oförenlig med artikel 56 EG och med motsvarande bestämmelser i . Kommission har anfört att som ett resultat av den svenska lagstiftningen betalar utländska fondföretag högre skatt än svenska fondbolag på samma utdelning från svenska bolag. Enligt kommissionen är de förra skyldiga att betala kupongskatt på sådan utdelning, medan de senare är befriade från sådan skatt och betalar i praktiken inte heller bolagsskatt på klassiskt system med ekonomisk dubbelbeskattning som innebär att både ett aktiebolags vinst och den utdelning som lämnas till bolagets delägare Att svenska fonder medges avdrag för lämnad utdelning är endast en konsekvens av den valda beskattningstekniken av fondens verksamhet och det är således inte fråga om en skattebefrielse av de utdelningar som fonder erhåller. aktiebolags vinster både vid utdelning till skattskyldiga inom och till utländska skattskyldiga. Regeringen anser sammanfattningsvis att de svenska bestämmelserna inte inskränker den fria rörligheten av kapital i den mening som avses i artikel 56 EG, numera artikel 63 , eftersom utdelning från svenska aktiebolag både till utländska fondföretag och svenska investeringsfonder är föremål för beskattning i . Regeringen har underhand upplyst kommissionen om fondskatte- utredningens förslag att undanta fondföretag från kupongskatt. är en konsekvens av utredningens förslag att slopa beskattningen av Regeringen har i budgetproposition aviserat att man avser att slopa den svenska beskattningen av investeringsfonder med ikraftträdande . g) Direktiv /27/EG av om ändring av vissa bilagor till och rådets direktiv /49/EG i fråga om tekniska bestämmelser om riskhantering (ärendenummer /0839) Kommissionen anförde i en formell underrättelse att inte hade meddelat några genomförandebestämmelser eller på något annat sätt visat att uppfyllt sina skyldigheter enligt det Den formella underrättelsen ska besvaras senast den h) Direktiv /83/EG av om ändring av vissa bilagor till och rådets direktiv /48/EG med avseende på tekniska bestämmelser om riskhantering (ärendenummer /0840) Kommissionen anförde i en formell underrättelse att inte hade meddelat några genomförandebestämmelser eller på något annat sätt visat att uppfyllt sina skyldigheter enligt det aktuella direktivet. Den formella underrättelsen ska besvaras . i) Direktiv /111/EG av om ändring av direktiven /48/EG, 2006/49/EG och 2007/64/EG vad gäller banker anslutna till centrala kreditinstitut, vissa frågor som gäller kapitalbasen, stora exponeringar, tillsynsrutiner och krishantering (ärendenummer /0841) Kommissionen anförde i en formell underrättelse att inte hade meddelat några genomförandebestämmelser eller på något annat sätt visat att uppfyllt sina skyldigheter enligt det aktuella direktivet. Den formella underrättelsen ska besvaras . a) Rening av avloppsvatten (ärendenummer /2130, mål C-438/07) Kommissionen yrkade fastställelse av att har brutit mot artiklarna 5.2, 5.3 och 5.5 i direktiv /271/EEG. Underlåtelsen består i att inte har ordnat så att samtliga utsläpp från reningsverk för avloppsvatten från tätbebyggelse med över 10 000 pe som släpps ut direkt i känsliga områden eller deras avrinningsområden uppfyller de tillämpliga kraven i bilaga 1 till direktivet. Enligt kommissionen finns det vetenskapliga bevis för att fosfor och kväve är huvudorsakerna bakom eutrofiering, att fosfor- och kväveutsläpp i kustvatten sprids till andra delar av och att sådana utsläpp i inlandsvatten som ligger i avrinningsområde bidrar till dess eutrofiering. Kommissionen har mot denna bakgrund gjort gällande att direktiv /271/EEG kräver att det införs en allmän kväverening vid alla reningsverk för avloppsvatten från tätorter med mer än 10 000 pe som släpps ut direkt i de känsliga områdena eller i deras avrinningsområden. Eftersom inte har vidtagit sådana åtgärder har kommissionen yrkat att domstolen ska fastställa att inte har uppfyllt sina skyldigheter enligt direktiv /271/EEG. vitsordade för det första att 37 av de sammanlagt 141 aktuella reningsverken inte uppfyller tillämpliga krav på kväverening enligt bilaga 1 till direktiv /271/EG och att regeringen därför inte har någon anledning att bestrida kommissionens talan såvitt avser dessa. För det andra anförde regeringen att 68 reningsverk är utrustade med särskild teknik för kväverening samt uppfyller utsläppskraven enligt bilaga 1 till direktiv /271/EG och att kommissionens talan således saknar grund i den delen. Vad beträffar resterande 36 reningsverk vitsordade regeringen för det tredje att det inte har införts särskild teknik för kväverening men att enligt regeringens uppfattning direktivet inte kräver detta. Det följer nämligen inte någon allmän skyldighet av direktiv /271/EEG att införa särskild teknik för kväverening vid samtliga reningsverk för avlopps- vatten från tätbebyggelse med mer än 10 000 pe. Tvärtom föreskriver direktivet att medlemsstaterna utifrån de lokala förhållandena ska bedöma vilket eller vilka näringsämnen fosfor och/eller kväve som bidrar till eutrofiering och i enlighet med denna bedömning vidta mer långtgående reningsåtgärder. meddelade dom i målet och ogillande kommissionens talan beträffande de sammanlagt 104 reningsverk som bestritt att de inte uppfyller direktivets krav på rening. Vad gäller de övriga 37 reningsverken fastställde domstolen kommissionens yrkanden om att brutit mot de relevanta artiklarna i direktiv /271/EEG. tillställde kommissionen en skrivelse om vilka åtgärder vidtagit för att efterfölja dom i mål C- 438/07. I sitt svar från angav att det pågår ett intensivt arbete för att säkerställa att den aktuella domen efterlevs. Bland annat har remitterat kommissionens skrivelse till de länsstyrelser som i sin egenskap av tillsynsmyndigheter berörs av den aktuella domen och begärt redovisningar av vilka åtgärder som vidtagits för att säkerställa domens efterlevnad för varje enskilt reningsverk. Regeringen har i regleringsbrev angett att myndigheten ska verka för och följa upp att länsstyrelserna ser till att föreskrifter avseende avloppsreningsverk för att minska kväveutsläpp följs. Verket ska redovisa vilka åtgärder som har vidtagits och resultaten av dessa till . Vidare har regeringen i regleringsbreven för landets länsstyrelser angett att länsstyrelserna ska intensifiera arbetet med att verka för att verksamhetsutövarna iakttar föreskrifter avseende avloppsreningsverk för att minska kväveutsläpp. Länsstyrelserna ska redovisa vilka åtgärder som vidtagits och resultaten av dessa. Vid ett paketmöte ställde kommissionen att antal kompletterande frågor som besvarade . förklarade varför det ansågs att vissa av de tätorter som tidigare angetts inte klara kraven i avloppsdirektivet nu anses klara kraven på grund av naturlig retention. Vidare lämnade den av kommissionen efterfrågade informationen om månatliga analysdata avseende kvävekoncentration för de berörda tätorterna. b) Bristfällig tillämpning av direktiv /30/EG om gränsvärden för svaveldioxid, kvävedioxid och kväveoxider, partiklar och bly i luften (ärendenummer /2204, C-479/10) Kommissionen skickade en formell underrättelse till och anförde att, med hänsyn till de rapporter som har lämnat, vilka visar att gränsvärdena för PM10 har överskridits i flera zoner och tätbebyggelser för och att trenden för överskridandena är långsiktig, anser kommissionen att inte har uppfyllt sina skyldigheter enligt artikel 5.1 i direktiv /30/EG om gränsvärden för svaveldioxid, kvävedioxid och kväveoxider, partiklar och bly i luften. har tidigare uppgivit att gränsvärdena för PM10 inte uppnåtts i zonerna SW2, SW4 och SW5. har vidtagit åtgärder vilka har lett till att några överskridanden av gränsvärdena inte rapporterats i zon SW5. Däremot har gränsvärdena i zonerna SW2 och SW4 överskridits. Det pågår därför ett arbete med att sänka nivåerna av PM10 i dessa zoner och det bedöms att bör kunna klara åtagandet att sänka gränsvärdena till tillåtna nivåer. Kommissionen vidhöll sin inställning i ett motiverat yttrande . vitsordar att gränsvärdena har överträtts som omfattas av kommissionens motiverade yttrande och i de av regeringen rapporterade zonerna, dvs. i vissa delar av zonerna SW2, SW4 och SW5 . När det gäller zon SW5 har överträdelse endast skett . Anledningen till att någon underrättelse enligt artikel 22.2 i direktiv /50/EG inte har lämnats är att gjort den bedömningen att det med hänsyn till folkhälsan är viktigare att aktivt arbeta för att klara gränsvärdena än att använda sig av möjligheten att undantas från skyldigheten att tillämpa gränsvärdena . I sitt svar har dessutom beskrivit den utveckling som skett när det gäller gränsvärdena för PM10 och har därvid redogjort för de olika åtgärder som kommunerna aktivt arbetar med för att komma tillrätta med gränsvärdena. Sammantaget har överträdelser av gränsvärdet för PM10 minskat i , men fortfarande sker överträdelser i vissa mycket begränsade områden längs med vissa hårt trafikerade vägar i några större tätorter. Den tydligaste åtgärden är de ändringar som gjorts i trafikförordningen (1998:1276) vilka ger kommunerna möjlighet att förbjuda biltrafik med dubbdäck på en viss väg eller vägsträcka. stad har med stöd av den nya bestämmelsen redan beslutat om dubbdäcksförbud på . Andra kommuner överväger att införa förbud. Regeringen anser att , i och med de olika åtgärderna, kommer att kunna leva upp till gränsvärdena för PM10. Kommissionen väckte talan mot vid EU- c) Underlåtenhet att uppfylla de skyldigheter som följer av artikel 10 EG och artikel 300.1 EG (ärendenummer /2405, mål C-246/07) Kommissionen yrkade att domstolen skulle fastställa att , genom att ensamt föreslå att ämnet perflouroktansulfonat (PFOS) ska läggas till i bilaga A till om långlivade organiska föreningar, inte har uppfyllt sina skyldigheter till lojalt samarbete enligt artikel 10 EG och artikel 300.1 EG. bestred talan och anförde följande. EG har haft behörighet att föreslå PFOS till konventionen. skyldigheten enligt artikel 10 EG innebär enligt domstolens praxis, om än inte en skyldighet att avstå från att handla, åtminstone en skyldighet att nära samarbeta med unionsinstitutionerna för att underlätta full- görandet av unionens uppgifter och säkerställa enhetlighet och konsekvens i unionens internationella agerande och internationella Mot denna bakgrund åligger det medlemsstaterna, som ett led i detta samarbete, att informera och samråda med unionen i samband med att de agerar inom ramen för ett blandat avtal och göra sitt bästa för att uppnå enhetlighet i unionens agerande. skyldigheter vid nomineringen av PFOS till konventionen. heterna i förevarande fall har dock inte varit sådana att det dessutom krävts att måste avstå från att på egen hand nominera PFOS till Generaladvokaten lämnade sitt förslag till avgörande . Han föreslog att domstolen ska slå fast att har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt artikel 10 EG, genom att på egen hand föreslå att PFOS skulle läggas till i bilagorna till Stockholms- konventionen om långlivade organiska föroreningar innan unionen hade fattat beslut i frågan. meddelade dom i målet . konstaterade i enlighet med kommissionens yrkande att under- låtit att uppfylla sina skyldigheter enligt lojalitetsprincipen i artikel 10 EG och fällde därmed för fördragsbrott. domstolen kommissionens talan om att artikel 300.1 EG ska ha d) För sent genomförande av och rådets direktiv 2007/2/EG om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska unionen (Inspire) (ärendenummer /0410) Kommissionen anförde i en formell underrättelse att inte anmält att den antagit de lagar och andra författningar som är nödvändiga for att följa och rådets direktiv 2007/2/EG av om upprättande av en infrastruktur for rumslig information i Europeiska unionen (Inspire). svarade och anförde att genomförandet av Inspire-direktivet tyvärr blivit försenat och att nu arbetar med att anta de nödvändiga bestämmelserna för att genomföra direktivet. Dessa bestämmelser förväntas träda i kraft . Kommissionen inkom med ett motiverat yttrande och vidhöll därvid sin inställning. svarade att som redan anfört i svaret på den formella underrättelsen har genomförandet av Inspire-direktivet i svensk lagstiftning tyvärr blivit försenat.